bet · G701NU25 · 1983-12-31 00:00:00 — om vissa anslag inom industridepartementets område (prop.1983/84:100 delvis) 1 detta betänkande behandlasproposition /84:100 bilaga 14 punkterna A IA 6 (industridepartementet m.m.), B 2B 11 (industri m. ), F4-F10, F12och F 14-F 16 (teknisk utveckling m.m.) samt G 1-G8 (statliga företag). Förutom motioner som mera direkt hänför sig till deberörda anslagen behandlas motioner om vissa tekofrägor. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt A 1 (s. 13 f.) och hemställer att tillIndustridepartementet för /85 anvisar ett förslagsanslag av . Industriråd/industriattaché. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt A 2 (s. 14 f.) och hemställer att tillIndustriråd/industriattaché för budgetaret 1984/ 85 anvisar ett förslagsanslagav . Kommittéer m. m. Regeringen har under punkt A 3 (s. föreslagit att till Kommittéer m. m. för /85anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1983/84:1896 av m.fl. (m), såvitt gäller hemställan att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om avveckling av branschpolitiska råd, 2. till Kommittéer m.m. för /85 anvisar ettreserva tionsanslag av , 1983/84:2374 av m.n. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om kooperativa rådets ekonomiska ram, 1 1983/84. NU1983/84:25 2 1983/84:2535 av () och (), vari hemställs att 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte inrätta ettkooperativt råd, 2. beslutarreducera industridepartementets kommittéanslag med 1,2 milj. kr. Från industridepartementetskommittéanslag bestrids utgifter för dels den egentliga kommittéverksamheten,dels särskilda utredningar inom departementet som medför behov av konsulter m.m., dels vissa branschråd och liknande samrådsorgan, dels expertgruppen förforskning om regional utveckling (ERU). Under innevarande budgetår står ca 29,7milj. till förfogande för verksamheten, inkl. en reservation /83 av ca 9,9 milj. kr. Därutöver har regeringen begärt 4 milj.kr. på tilläggsbudget III (prop. 1983/84:125 bil. Det föreslagna anslagetför nästa budgetär av ca 21,3 milj. kr. har alltså beräknats utifrån antagandetatt verksamheten kommer att minska. Av propositionen (s. 16) framgår att endast7 av de ca 15 kommittéer som finansierades över anslaget väntaskomma att fortsätta sin verksamhet efter . Vidare framgår attflera av branschråden har lagts ned. Å andra sidan har två nya rådgivande organtillkommit, nämligen ett energitekniskt råd och ett kooperativt råd. Sistnämndaråd har inrättats med uppgift att stimulera utvecklingen av kooperativ verksamhet.En redogörelse för rådets organisation och uppgifter har lämnats i proposition1983/84:84 om kooperationens kapitalförsörjning, m. m. (s. 59), som utskottetbehandlar i sitt betänkande 1983/84:24. I motion 1983/84:1896 (m) yrkas pä att skalluttala sig för en successiv nedläggning av de branschpolitiska råden. Även ifolkpartiets partimotion 1983/84:908 framförs iippfattningen att ett stortantal av de råd och delegationer som finaniseras över anslaget bör avvecklas. Utskottet har vid behandlingen av 1983 årsbudgetproposition (NU 1982/83:34 s. 2 f.) avstyrkt motionsyrkanden av sammainnebörd. Utskottet framhöll då bl. a. att det inom rimliga gränser bör fåvara varje regerings ensak vilka former den väljer för sina överläggningar mednäringslivet. Utskottet ser ingen anledning att frångå sitt tidigareställningstagande. Motion 1983/84:1896 (m) avstyrks i denna del. I motionen yrkas vidare pä en minskning av anslaget med 4milj. i förhållande till regeringens förslag. Som motiv för en anslagsminskninganförs bl. a. att verksamheten inom ERU i viss utsträckning borde kunnasamordnas med arbetet inom sekretariatet hos kommittén (I 1982:05) om detregionalpolitiska stödet till näringslivet. I motion 1983/84:908 (fp) anförsatt anslaget bör kunna minskas med 5 milj. kr. till att börja med. NU1983/84:25 3 dock utan att något särskilt yrkande härom framförs imotionen. Enligt utskottets mening bör regeringen kunna disponeratillräckliga medel för den utredningsverksamhet pä industridepartementetsområde som den finner nödvändig. Det anslag som regeringen begär för nästabudgetår förutsätter, som nämnts, en betydande minskning av den verksamhetsom finansieras över anslaget. Vidare anser utskottet att riksdagensinflytande över ERU :s resursförbrukning normalt bör utövas inom ramen förriksdagens regionalpolitiska beslut, inte genom separata ställningstaganden ianslutning till kommittéanslaget. Utskottet avstyrker alltså motion1983/84:1896 (m) även i vad avser yrkandet om minskat anslag. I några motioner berörs frågan omdet råd för kooperativ utveckling som har inrättats av regeringen. 1motion 1983/84:2374 (s) yrkas på ett uttalande av om att en störredel av kommittéanslaget än 1,2 milj. kr. bör kunna avsättas för rådetsverksamhet. Syftet härmed skulle vara att rådet skall få möjligheter att lämnabidrag till konsumentkooperationens centrala kursverksamhet. Motionärernaerinrar om att statsbidrag /71 har utgått till bl. a.löntagarorganisationernas motsvarande verksamhet. Utskottet vill påminna om att våren 1983uttalade sig för en närmare prövning i samband med budgetarbetet för budgetåret1984/85 av möjligheterna att inom ramen för tillgängliga medel för centralkursverksamhet under huvudtitel rymma bidrag äventill de konsumentkooperativa organisationerna (UbU 1982/83:17, rskr1982/83:196). I årets budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 188)anförs med anledning härav att bidrag för ändamålet inte bör utgå urifrågavarande anslag med hänsyn till att anslaget finansieras genom medel sominflyter från vuxenutbildningsavgiften, dvs. främst medel som löntagarna haravstått från vid löneförhandlingar. Utbildningsministern hänvisar emellertidtill det nyinrättade kooperativa rådet och anför att frågor rörandekooperationens förtroendemannautbildning bör kunna diskuteras inom ramen förrådets arbete. Utskottet erinrar om vad som anförts i proposition1983/84:84 om kooperationens kapitalförsörjning, m. m. Härav framgår att detkooperativa rådet avses stimulera utvecklingen av kooperativ verksamhet,varvid bl. a. åtgärder med anknytning till forskning och utbildning skall kunnakomma i fråga. Enligt propositionen bör åtgärderna huvudsakligen genomföras iform av projekt som till lika delar bekostas av rådet och kooperationen.Avsikten är således inte att rådet skall lämna bidrag till intern utbildning avdet slag som motionärerna efterlyser. Utbildningen av förtroendemän är av stor betydelse förkooperationens fortsatta utveckling. Enligt utskottets mening bör ansvaret förverksamheten ligga främst hos de kooperativa organisationerna själva.Utskottet vill inte utesluta att det kan finnas motiv för statligt stöd av sammaslag som 1 * 1983/84. NU 1983/84:25 4 f.n. utgår till motsvarande utbildningsverksamhet inom löntagarorganisationerna.Emellertid saknas underlag för bedömning av frågan. Det bör vara enviktig uppgift för det nyinrättade kooperativa rådet att närmare övervägabehovet av statliga åtgärder för att underlätta kooperationensförtroendemannautbildning samt omfattningen och inriktningen av eventuellt stödtill verksamheten. Utskottet anser inte att det behövs något särskilt uttalandeav härom. Motion 1983/84:2374 (s) avstyrks således. I motion 1983/84:2535 (fp) anförs att organ av detslag som det kooperativa rådet representerar inte fyller någon viktig uppgift ochatt rådet därför inte bör inrättas. I enlighet härmed yrkas på en minskning avkommittéanslaget med 1,2 milj. kr. Motionärerna har upplyst utskottet om attbeloppet har inräknats i den minskning av kommittéanslaget med 5 milj. kr. somhar föreslagits i partimotion 1983/84:908. Även förslaget i motion1983/84:1896 (m) om en anslagsminskning med 4 milj. kr. förutsätter att medelinte kommer att behövas för ett kooperativt råd. Utskottetansluter sig inte till den negativa uppfattning om värdet av ett kooperativtråd som kommer till uttryck i motion 1983/84:2535 (fp). Utskottet anser ävenatt det bör ankomma på regeringen att inom ramen för det anslag som riksdagenanvisar besluta om tillsättandet av kommittéer och liknande organ. 1. beträffandeavveckling av branschråd m. m. att avslårmotion 1983/84:1896 yrkande 1, att med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:1896 yrkande 2 tillKommittéer m. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av , 3. beträffande kooperativt råd att avslår a) motion 1983/84:2374, b) motion 1983/84:2535. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A 4 (s. 17) och hemställer att till Extra utgifter för budgetåret1984/85 anvisar ett reservationsanslag av . Bidragtill vissa internationella organisationer. Utskottet tillstyrker rege ringens förslag under punkt A 5 (s. 17) och hemställer att till Bidrag till vissainternationella organisationer för /85 anvisar ettförslagsanslag av . NU1983/84:25 5 Utskottettillstyrker re geringens förslag under punkt A 6 (s. 17) och hemställer att för /85 anvisar ettförslagsanslag av . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag un der punkt B 2 (s. 23 25) och hemställer att tillSprängämnesinspektionen för /85 anvisar ett förslagsanslag av I000 kr. Bidrag till för Företagsutveckling.Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under punkt B 3 (s. 25 f.) och hemställer att till /85 anvisarett reservationsanslag av . Främjande av hemslöjden. Regeringen har under punkt B4 (s. 26 28) föreslagit att till Främjande av hemslöjden för / 85 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1983/84:839 av . (c), vari hemställs att till B 4, Främjande av hemslöjden /85 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . höjt anslag för främjande av inhemsk ull- och linproduktion i enlighetmed vad som anförts i motionen, 1983/84:1363 av . (c), såvitt avser hemställan (2) att anvisar . förinrättande av fyra hemslöjdskonsulenter i enlighet med vad som anförts imotionen, 1983/84:1887 av (),vari hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om snabbaåtgärder för att lösa hemslöjdsorganisationernas akuta problem, 1983/84:2369 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt industriverket inom ramen för tilldelade medel bör svara för halvalönekostnaden för en hårdslöjdskon-sulent i enlighet med vad som anförts imotionen, 1983/84:2380 av (),vari hemställs att begär att regeringen gör omprioriteringar ienlighet med vad som i motionen anförts beträffande anslag av medel till enspetskonsulent. Gällande riktlinjer för detstatliga stödet till hemslöjden fastställdes (prop. 1980/81:87, NU1980/81:42, rskr 1980/81:276). Enligt dessa skall organisationen på regionalnivå omfatta två hemslöjdskonsulenttjänster i varje län, varav enmed inriktning på hård slöjd och en med inriktning på mjuk slöjd.Finansieringsansvaret delas mellan stat och landstingskommun. På central nivåär beslutande organ. Nämnden är i administrativthänseende knuten till statens industriverk. Frän anslaget bestrids f. n. statens kostnader för enkonsulenttjänst i varje län och dessutom för tvä sameslöjdskonsulenter, vilkastjänster bekostas helt av staten. Vid sidan av den fasta regionalaorganisationen finns ca 15 hemslöjdskonsulenter som avlönas av landsting,regional utvecklingsfond eller kommun. Någon plan för den vidare utbyggnadenav konsulentverksamheten har inte fastställts. I samband med beslututtalades att det borde bli en uppgift för att inomramen för anvisade medel avgöra i vilken ordning och i vilken takt utbyggnadenskulle ske. Regeringens förslag i årets budgetproposition innebär en i huvudsakoförändrad organisation. I motion 1983/84:1363 (c) föresläsatt fyra nya konsulenttjänster inrättas. Motionärerna pekar pä den rollhemslöjden har för sysselsättningen, inte minst i glesbygden. Enligt utskottets uppfattning måste en utbyggnad avkonsulentverksamheten anstå t. v. av statsfinansiella skäl. I motion 1983/84:2369 (s) föreslåsatt en med projektmedel finansierad tjänst som hårdslöjdskonsulent i Gävleborgslän skall permanentas och att statens industriverk skall svara för halvalönekostnaden. Som framgått finns f. n. ett antal sådana mer eller mindretillfälliga tjänster i olika delar av landet. Utskottet, som erinrar om och ej industriverket är ansvarig myndighet förkonsulentverksamheten, anser att det bör ankomma på nämnden att inom ramen föranvisade medel prioritera mellan olika önskemål om att projektfinansieradverksamhet skall inordnas i den regionala organisationen. En liknande fråga tas upp i motion 1983/84:2380 (c). Idenna föresläs att en tjänst som spetskonsulent permanentas. Det gäller enkonsulenttjänst vid Föreningen i som bekostastill hälften av och till hälften av medtillgängliga medel på anslagsposten för övrig verksamhet. Utskottet anser siginte heller här böra ta ställning till en fråga om den närmare fördelningen avresurser inom anslagets ram. Även denna motion avstyrks följaktligen. I motion 1983/84:1887 (m) anförsbl. a. att de regionala utvecklingsfondernas stöd till serieproduktion avslöjdalster drabbar hemslöjdsorganisa- NU1983/84:25 7 tionerna och deras möjligheter att överleva. Mot bakgrundhärav föreslås att begär förslag frän regeringen om ätgärder för attlösa hemslöjdsorganisationernas akuta problem. Utskottet har erfarit att nämndenför hemslöjdsfrågor tillsammans med glesbygdsdelegationen (I 1977:02) har tagitinitiativ till en utredning om hemslöjdsorganisationernas möjligheter attsamverka med en sädan enklare produktion av hemslöjd som får stöd av samhälletfrän främst sysselsättningssynpunkt. Resultatet av denna utredning väntasföreligga . Mot bakgrund härav anser utskottet det inte motiveratmed något särskilt initiativ av i frågan. Motionen avstyrks därför. I motion 1983/84:839 (c) föresläsen höjning av anslaget med . för att främja den inhemska produktionenav ull och lin. Frågan om stöd till denna produktion har behandlats avriksdagen . Vid beslut om stödettill hemslöjden förutsattes att den nyinrättade särskilt uppmärksamma hemslöjdens behov av lämpliga råvaror, bl. a. ulloch lin. Frågan togs åter upp med anledning av en motion i ämnetsom avslogs av . gav i sitt betänkande i ämnet (JoU1983/ 84:6) en redovisning av vissa pågående aktiviteter på området. Vad gällerodling och beredning av lin upplystes bl. a. om att att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att lägga fram konkreta förslag.Även beträffande användningen av svensk ull planerades vissa undersökningar. anser det angeläget att behovet av stödtill inhemsk lin-och ullproduktion klarläggs. I avvaktan på resultatet av detnämnda utredningsarbetet saknas emellertid underlag för någotställningstagande av i frågan, varför utskottet avstyrker motion1983/84:839 (c). attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1983/84:1363 yrkande2 till Främjande av hemslöjden för /85anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen avslår motion 1983/84:2369, attriksdagen avslår motion 1983/84:2380, attriksdagen avslår motion 1983/84:1887, 5. beträffandeproduktion av lin och ull attriksdagen avslår motion 1983/84:839. NU1983/84:25 8 Medelstillskott till Norrlandsfonden. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 5 (s. 28) och hemställer att till Medelstillskotttill Norrlandsfonden för /85 anvisar ett reservationsanslag av20 . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom kredit. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B6(s. 29 32) och hemställer att till Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för statsstödd exportkreditgivningavseende export av fartyg m. m.Regeringen har under punkt B 7 (s. 33) föreslagit att till Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. /85 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1983/84:1896 av StenSvensson m. fi. (m) hemställs, såvitt nu är i fräga, (3) att tillKostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m.för /85 anvisar ett förslagsanslag av . Under detta anslag anvisas medelför att täcka kostnaderna för stats-stödda exportkrediter till fartyg, riggarm. m. genom AB . Det belopp som begärs av regeringen förnästa budgetår avser till allra största delen kostnadei på grund av kreditersom redan har avtalats eller offererats. Enligt vad utskottet har inhämtatavser endast ca 50 milj. kr. kostnader för nya krediter. I motion 1983/84:1896 (m) föresläs en successivneddragning av anslaget med hänvisning till moderata samlingspartiets tidigareframförda uppfattning i frågan. Som ett första steg föreslås en minskning avanslaget med 50 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag pä motion 1983/84:1896 yrkande 3 tillKostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m.för /85 anvisar eft förslagsanslag av . Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till . Regeringen har under punkt B 8 (s. 33) föreslagitriksdagen att till Ersätt- NU 1983/84:25 9 ningför extra kostnader för förmånlig kreditgivning till för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1983/84:1896 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, (5) att avslår regeringens förslagatt till Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning tillu-länder för /85 anvisa ett förslagsanslag av 55 000 000 kr.samt därvid som sin mening ger till känna vad som anförts i motionen. Det nuvarande systemet för kreditgivning tillu-länder innebär att biståndsmedel i form av ett gåvoelement tillförs vanligastatsstödda exportkrediter, som beviljas av AB ().Gåvoelementet i sådana s. k. förmånliga krediter uppgår f. n. till ochanvänds främst för att sänka räntan. Enligtnu gällande ordning avräknas kostnaderna för gåvoelementet i de förmänligakrediterna mot ramen för u-landsbiståndet under huvudtitel.Avräkningen sker i samband med beslut om kredit. Krediterna lämnas av SEK, somi efterhand får ersättning från staten för sina faktiska kostnader förkreditgivningen, innefattande såväl gåvoelementet som normalt exportkreditstöd.Denna ersättning lämnas över förevarande anslag resp. anslaget Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB (punkt 11, s. 8)på industridepartementets huvudtitel. Ibudgetpropositionen föreslås en omläggning av systemet, innebärande attu-krediterna frikopplas från övriga statsstödda exportkrediter (prop.1983/84:100 bil. 5 s. 83-97). Avsikten är att samtliga kostnader föru-kre-ditgivningen i fortsättningen skall belasta biståndsanslaget. Omförslaget godkänns av kommer det här aktuella anslaget att belastasenbart av kostnader för gävoelementet i krediter som har lämnats t. o. m.utgången av /84. Med hänsyn till tidigare åtaganden väntas dockmedel komma att behöva anvisas under ytterligare ett antal budgetår. För nästa budgetårföreslår regeringen ett anslag av 55 milj. kr. Imotion 1983/84:1896 (m) yrkas på att avslår regeringens förslag.Motionärerna hänvisar till moderata samlingspartiets tidigare framfördauppfattning att samtliga kostnaderJör u-landskrediterna skall belastabiståndsramen. Utskottetkonstaterar att det förslag som regeringen nu har lagt fram om finansiering avu-landskrediterna fr. o. m. /85 ligger i linje med motionärernasprincipiella uppfattning. Utskottet har ingen anledning att gå in på dennafråga, som hör till utrikesutskottets beredningsområde. Vadbeträffar frågan om medel för att täcka SEK:s kostnader för tidigare beslutadeu-krediter hänvisar utskottet till sin redovisning av gällande NU1983/84:25 10 Av denna framgår att gåvoelementet har avräknatsmot biständs-ramen redan i samband med att krediter lämnats. Ett bifall tillmotionsyrkandet skulle således innebära att biståndsramen belastades en andragång av kostnaden för samma kredit. Med hänvisning härtill tillstyrkerutskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motion 1983/84:1896 (m) i denna del. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:1896 yrkande 5 tillErsättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till / 85 anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för viss kreditgivning hos . Regeringen har under punkt B 9 (s. 34) föreslagitriksdagen att till Kostnader för viss kreditgivning hos för /85 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1983/84:1896 av StenSvensson m. fi. (m) hemställs, såvitt nu är, i fråga, (4) att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts omanslagstilldelningen i . Från detta anslag bestridskostnaderna för den s. k. hemmamatchningen. Härmed avses krediter med statligtstöd för att finansiera svenska företags försäljning inom landet i fall då ettkonkurrerande utländskt företag på grund av utländskt kreditstöd erbjudersärskilt förmånliga villkor. Krediterna lämnas av Investeringsbank ABefter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Systemet infördes motbakgrund av konkurrens främst frän nordiska länder. Av propositionen framgåratt diskussioner förs inom ramen för det nordiska samarbetet om att systemetmed statsstödda exportkrediter vid leveranser inom skall avvecklas. Detföreslagna anslaget för nästa budgetär avser enbart kostnader för redan gjordaåtaganden. I motion 1983/84:1896 (m) föreslås ett uttalande avriksdagen om att anslaget bör trappas ned i kommande budgetfö/slag. Skullebehov av tvingande natur uppstå får regeringen aktualisera frågan i särskildordning hos , säger motionärerna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning för nästa budgetår. Utskottet noterar att regeringen inte harberäknat några kostnader för nya åtaganden under anslaget.. Ställning till frågan om en avveckling av hemmamatchningenbör dock enligt utskottets mening tas först när det föreligger internationellaöverenskommelser om avskaffande av sådant marknadsstörande exportstöd som NU1983/84:25 11 har gjort systemet påkallat. Med hänsyn härtill anserutskottet.att det saknas skäl för att nu uttala sig om den framtidamedelsanvisningen under anslaget. Därför avstyrker utskottet yrkandet härom imotion 1983/84:1896 (m). . 1. beträffandemedelsanvisning för /85 attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Kostnader för visskreditgivning hos för /85 anvisarett förslagsanslag av , 2. beträffande/röm/;rfamedebanvisning attriksdagen avslår motion 1983/84:1896 yrkande 4. Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin.Regeringen har under, punkt B 10(s. 3438) föreslagit att tillindustripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /85 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet följande motioner: 1983/84:908 av m.fl. (fp), såvitt avser hemställan (11b) att beslutar minska anslagetB 10, Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin med 20 milj. 1983/84:1086 av m. (fp), såvitt avser hemställan (2) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om konkurrensbegränsningar i den inhemskahandeln med tekoprodukter, 1983/84:1894 av (), vari hemställs att begär att regeringen noga följer effekternaav de nya reglerna för hemtagning av licensierade tekovaror och omhandelshindrande effekt konstateras vidtar åtgärder för att upphäva reglerna, 1983/84:1896 av m.fl. (m), såvitt avser hemställan (6) att avslår regeringens förslagatt till Industripolitiska ätgärder för tekoindustrin för /85anvisa ett reservationsanslag av , 1983/84:2034 av m.fl. (c), vari med motivering i motion 1983/84:2033 hemställs att riksdagenhos regeringen begär en utvärdering av effekterna av nuvarande regler förursprungsmärkning och en förnyad prövning av förutsättningarna för att tillämpaursprungsmärkning vid gränsen, 1983/84:2517 av Hans Nyhage (m) ochArne (), vari med motivering i motion 1983/84:2515 hemställs attriksdagen beslutar att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin /85 anvisa ett reservationsanslag av . 1 * * 1983/84. NU1983/84:25 12 beslöt (prop.1982/83:130 bil.