bet · G701KU17 · 1983-12-31 00:00:00 — Bertd Fiskesjö: Jag förstår naturligtvis att Bo Präntareinte kan stå till svars för det förslag som regeringen har lagt, men jag varintresserad av att så att såga kunna spåra sambanden här. Förslaget är alltsåinte kopplat till annonstidningsutgivningen, även om man talar en del om den,utan till läget på annonsmarknaden och då koncentrerat enbart på den härifrågavarande tidningen. Men det måste ju finnas liknande situationer när detgäller annonstillströmningen till olika tidningar som ges ut pä en och sammaort också på andra ställen i landet, även om det inte är så utrerat som här. Bo Präntare: Jag skulle kunna tänka mig att statsrådet harpåverkats av att jag också beskrivit hur det år i , att även DagensNyheter enligt regelsystemet är berättigad till reducerat bidrag. Men för detförsta så söker inte , och för det andra skulle DN, om tidningensökte, inte få något bidrag f. n. En annan regel säger nämligen att man intefår bidrag om annonsvolymen är av tidningens volym, och det är DagensNyheters annonsvolym. Sedan tror jag inte att man kan jämföra situationen förstorstadstidningarna och övriga tidningar, eftersom storstadstidningarna harspridning i mycket stora områden - inte bara i sin utgivningskommun ochregionen därintill utan i mycket stora områden. Tidningarna från harspridning över hela riket, medan tidningarna i har spridning i SödraSverige och tidningarna i i västra . Deras totala upplagor idessa områden betyder väldigt mycket för deras annonsförsäljning. KU 1983/84:17 23 naturligtvis innebära att en reduceringsregel som byggerpå hur konkurrenssituationen ser ut i utgivningskommunen inte är lika riktigför storstadstidningarna som för andra tidningar. Som framgår av min promemoriakan man se liknande förhållande i , eftersom man där har två tidningarvarav den ena () har valt att i stort sett bara ha spridning iSkövde kommun, medan den andra () har både enspridning utanför kommun i den A-regionen och en inte oväsentligspridning också i en annan A-region än . På grund av dennatotalspridning har Allehanda en helt annan intäktssituation av annonser än vadSkövde Nyheter har. På det stora hela taget tror jag inte att det är oriktigtatt se på storstadstidningarna på ett sätt och på landsortstidningarna på ettannat sått. : Det som står på s. 3 i promemorian markeraratt det kanske skulle ha sitt intresse att närmare analysera överensstämmelsenmellan marknadsförhållandena och reglerna för reducerat produktionsbidrag. 3 och 4 redovisas Malmö-fallet ganska utförligt, men då från den speciellasynvinkel som femte pressutredningen har- relafionen till annonsbladsutgivningen.Får jag ställa en fråga till Bo Präntare: Skulle det inte vara ganskaintressant om t. ex. ett utskott begärde en närmare undersökning av de frågorsom gäller reglerna för reducerat produktionsbidrag och om de är riktigtanpassade till marknadsförhållandena? Vi har gjort en resa till ochbl. a. varit i . Vi fann då att det skulle ha sitt intresse att undersökadetta när det gäller både storstadspressen och landsortspressen. Bo Präntare: Det ligger väl i vad jag dels skrev i femtepressutredningens rapport, dels har skrivit i min promemoria att man inte kanveta vilka effekterna blir av en ändring utan att man har gjort analyser och päett bredare fält undersökt vad som händer. Men ser man bara till SkövdeNyheters situation skulle man lät kunna hitta på en lösning av just dentidningens problem, men det är viktigt för systemet att man frågar sig vad ensådan lösning får för effekter på andra håll, vilka andra fidningar som berörsoch vilka tidningar som kan tänkas beröras si eller så, om utvecklingen blir påett visst sätt två - framåt. Mycket längre än så kan man inte förutsevad som händer. Men ett par kan man alltid ana vad som sker i branschen,för det sker inga revolutionerande marknadsförändringar mellan tidningarna iden här branschen. : Jag har också en fråga i anslutning tillvad du sade om förändringar på marknaden. Är de förändringarna så omfattandeatt du tycker dig skönja behov av mer grundläggande förändringar av helapresstödssystemet, eller kan man med justeringar inom systemet komma fill rättamed vissa nackdelar? Bo Präntare: Det är svårt att svara på den frågan. Jagtror i och för sig att man kan göra små justeringar och komma till rätta medvissa nackdelar efter KU1983/84:17 24 ganska små utredningar, som presstödsnämnden kanske kangöra med hjälp av någon forskare osv. Däremot sker naturligtvis väldigt storaförändringar på marknaden som gör att man måste fråga sig vad som kan hända.Man får skilja på små regeländringar på grund av vad som kan hända på marknadenoch vad man skall göra om det verkligen händer något mer stort på marknaden. Isamband med budgetpropositionen fick jag frågor från . Vi hadejust då publicerat vår bokslutsrapport . Vi hade fått delårsbokslutenför . De flesta tidningarna redovisade sina resultat per den 31 augusti1983. Vi hade också uppgifter om annonsvolymen för i stort sett hela 1983. 1982och 1983 är de bästa åren på mycket länge för dagspressen som bransch.Högtäckningstidningarna, de starka tidningarna, redovisade resultat 1982 somvar de bästa . Av delårsrapporten att döma och av samtal att dömakommer de att redovisa ännu bättre resultat 1983. Ser man på resultaten 1982för lågtäckningstidningarna kan man konstatera att dessa tidningar inteförbättrat sina resultat 1982 jämfört med . Och 1981 var ett dåligt år. Men1982 var ett bra år annonsmässigt även för lågtäckningstidningarna. Det äralldeles klart att 1983 inte kommer att bli bättre för lågtäckningstidningarna,trots att de ökade sina annonsvolymer. När annonsmarknaden tidigareutvecklats positivt har den utvecklats positivt ekonomiskt både förhögtäcknings- och för lågtäckningstidningarna. Det som sker ser ut att varanågot nytt. Jag måste säga "ser ut", för man behöver ha ett par årsbokslut för att kunna göra en sådan analys. Det finns i synnerhet en faktor somgör att man kan komma fel i bedömningarna: Det var förut så att dagspressenhade ett avtal med och om atttidningarna är skyldiga att gentemot alla kunder hålla de priser som de angetti annonstaxan. Man publicerade en prislista, och de priserna måste man hålla.Fr. 1980 gäller inte det avtalet, utan tidningarna är fria att förhandlamed sina kunder om vilka priser som skall tillämpas, man kan teckna årskontraktosv. Därför kan man inte längre jämföra annonsvolym och prislista och på detsättet få fram hur ekonomin ser ut för en tidning. Inom rimliga felmarginalerkunde man tidigare genom att se hur stor annonsvolymen var och vilkaannonspriser som tillämpades räkna ut hur mycket en tidning ökade ellerminskade sina annonsintäkter. Det är möjligt att lågtäckningstidningarna harhaft mycket stora annonsvolymökningar men att dessa inte motsvarats avannonsintäktsökningar. : Vi får tacka Bo Präntare, och jag förklararhärmed sammanträdet avslutat. minab/gotab 1984 77982