bet · G701UbU27 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 motionerna framhålls att det föreligger storaskillnader mellan utbildningarna vid Balettakademien och den dansarutbildningsom ges vid gymnasieskolan i (). Den senareutbildningen vänder sig i huvudsak till yngre elever med tidigare genomgångendansarutbildning och år mer inriktad på klassisk dans. Balettakademiens eleverär däremot äldre och har skiftande utbildningsbakgmnd och erfarenheter. Vidarepåpekar motionärerna att Balettakademiens utbildning är bredare och har visstyngdpunkt på modern dans och jazzbalett. Enavveckling av statsbidraget till STI avvisas i motionerna 1983/ 84:2659(yrkande 3), 1983/84:2665 (yrkandena I och 2 i motsvarande delar), 1983/84:2670och 1983/84:2678 (i denna del). I motionerna framhålls bl.a. att institutetvänder sig till elever som normalt är äldre än eleverna i gymnasieskolanstekniska utbildningar. Utbildningen vid STI har en egen prägel och skolan harsedan många år spelat en viktig roll som UbU 1983/84:27 11 läroanstaltför ingenjörer på mellannivå. Motionärerna erinrar om skolans betydelse för densatsning på kortare tekniska utbildningar som år aktuell. STl:s framtidäventyras, om statsbidraget avvecklas. 1 motion 1983/84:2662 anförs att skolanssärprägel kan bero på att den genom sin särskilda karaktär fyller behov förviktiga studerandegrupper. Motionärerna begär att skall uttala sigför att institutets särprägel bör behållas vid en kommunalisering (yrkande 3). Avvad utskottet har redovisat i det föregående framgår att statsbidraget tillKöpmannainstitutet i enligt regeringens förslag bör avvecklas /85. Enligt motion 1983/84:2667 kan en sådan åtgärd innebärakraftigt höjda kursavgifter och därmed en sådan begränsning av elevantalet attutbildningen äventyras. Utskottetbehandlar i det följande var och en för sig de skolor som är berörda av deredovisade motionsyrkandena. Närdet gäller högre samskola konstaterar utskottet att det är en välfungerande skolenhet. Utskottet konstaterar vidare att tillämpningen avMontessoripedagogik begränsar sig till undervisningen på stadier.Utskottet noterar också att högre samskola är ett exempel på den s.k.vertikala skolorganisationen - inom skolenheten undervisas elever alltifrångrundskolans lågstadium till det gymnasiala stadiet. Sammantaget anser utskottetatt dessa förhållanden inte är tillräckliga för ett bifall till demotionsledes framförda förslagen att statsbidraget till gymnasiedelen av skolaninte skall avvecklas. Utskottet vill emellertid erinra om att erhåller statsbidrag för grundskoledelen av skolenheten med anledningav beslut under /83 (UbU 1982/83:10, rskr1982/83:63). En avveckling av statsbidraget för gymnasiedelen kan somutskottet ser det medföra problem vare sig gymnasiedelen kommunaliseras ellerverksamheten fortsätter utan statlig stöd. a. mot bakgrund härav är detangeläget att överläggningar kommer till stånd mellan skolan, kommunen ochberörda statliga myndigheter. Överläggningarna bör ske utan tidspress. Medhänvisning härtill tillstyrker utskottet motion 1983/84:2662 yrkande 2 att enavveckling av statsbidraget till skolan bör vara påbörjad senast budgetåret1988/89. Detta bör med bifall till motionsyrkandet i denna del somsin mening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker däremot motionerna1983/ 84:2658 i denna del, 1983/84:2659 yrkande 1, 1983/84:2660 och 1983/84:2665 yrkandena 1 och 2 i motsvarande delar, 1983/84:2669 samt 1983/ 84; 2675och 1983/84:2678 i motsvarande delar. Ävenbeträffande gymnasium konstaterar utskottet att den utgör enväl fungerande enhet. Utskottet har vid sina överväganden emellertid intefunnit att skolan uppvisar en sådan pedagogisk eller annan särprägel sommotiverar ett uttalande av att statligt bidrag bör utgå i framtiden.Emellertid är det angeläget att skolan och berörda myndigheter ges god tidtill överläggningar om konsekvenserna av ett rege-t2 1983/84. UbU1983/84:27 12 ringsbeslut i enlighet med vad föredragande statsrådet haranfört i proposition 1983/84: 118. Med hänvisning härtill bör medbifall till motion 1983/84: 2662 yrkande 2 i denna del som sin mening geregeringen lill känna att en avveckling av statsbidraget till skolan bör varapåbörjad senast /89. Härmed avstyrker utskoitet motionerna 1983/84:2658 i denna del, 1983/84:26.59 yrkande 2 saml 198.3/84:2660, 1983/ 84:2665yrkandena 1 och 2, 1983/84:2675 och 1983/84:2678 i motsvarande delar. Beträffande Baletiakademien ansluter sig utskottet lillvad i berörda motioner har anförts om den särskilda prägeln i skolansutbildning. Enligt utskottets bedömning är det angelägel såväl för kulturlivetsom utbildningsväsendet alt skolan genom bibehållet statligt stöd gesmöjlighet atl fortsätta sin verksamhet och därigenom utgöra ett värdefulltkomplement till det allmänna skolväsendet. Detta bör som sin meningge regeringen till känna. Härmed lillslyrker utskottet motionerna 1983/ 84; 2659yrkande 4, 1983/84:2663, 1983/84:2664, 1983/84:2665 yrkandena I och 2, de bådasistnämnda yrkandena i motsvarande delar, 1983/84:2674, 1983/84:2676 samt1983/84: 2678 i denna del. Som framgår av proposition 1983/84: 118 har STl:s framlidunder varit föremål för omfattande utredningsverksamhet och fråganom ell kommunalt engagemang i skolans verksamhet har aktualiserats. STl:sutbildning, som omfattar nio intagningsklasser, är treårig och närmastjämförbar med gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje (T-linjen). På STI skeren större koncentration på de tekniska ämnena än vad som år fallet medT-linjen. Utbildningen omfattar i genomsnitt 36 lektioner under ettläsår , dvs. fler lårarledda timmar än motsvarande kurser inom denkommunala vuxenutbildningen. Ulskottel har eriarit att eleverna vid STI åräldre än eleverna på T-linjen. Genomsnittsåldern är 27år. De har en annan studiebakgrund och har ofta erfarenhet av mångårigyrkesverksamhet. 1 likhel med föredragande statsrådet erinrar utskottet om delintresse som frän näringslivets sida har visats verksamheten vid STI. Utskottet delar uppfattningen som har framförts i deberörda motionema att det år angeläget att verksamheten vid STI får fortsätta.Enligt utskottets mening bör det ske med hjälp av statliga insatser och ihuvudsak med oförändrad inriktning. Emellertid anser utskottet atl denforisatta verksamheten bör bli föremål för överläggningar mellan berördaparter i syfte att föra över verksamheten lill . Vid enkommunalisering bör man enligt utskottet sä långt möjligt skapa fömlsåttningarför att de nuvarande yttre formerna för verksamheten i huvudsak kan bibehållas.Detta bör beaktas vid en beräkning av ett framtida statligt stöd till Stockholmskommun. 1 enlighet med föredragande statsrådels överväganden bör det nuvarandestatsbidraget till STI tills vidare utgå i oförändrad omfattning, dock längstt.o.m. Vad utskoitet nu har anfört UbU1983/84:27 13 om bör med bifalltill motion 1983/ 84:2662 yrkande 3 och med anledning av motionerna1983/84:2659 yrkande 3, 1983/84: 2665 yrkandena 1 och 2, de båda sistnämndayrkandena i motsvarande delar, 1983/84:2670 och 1983/84:2678 i denna del somsin mening ge regeringen till känna. Beträffande Köpmannainstiiulet i har inteutskottet funnit all institutet i sådan utsträckning skiljer sig frän de övrigaskolorna i gruppen skolor med branschinriktad utbildning m.m. att motion1983/84:2667 bör föranleda något uttalande av om fortsattstatsbidrag. Utskottet delar därmed föredragande statsrådets bedömning ochavstyrker motionen. 1 sammanhanget vill utskottet erinra om vad statsrådet haranfört om möjligheten för regeringen atl medge fortsatt statlig tillsyn förvissa längre kurser vid därigenom skall kunna fåstudiestöd. Utskottet lar i delta sammanhangupp till behandling motion 1983/ 84:2661 yrkande 2 vari hemställs att riksdagenbeslutar att Lundsbergs skola skall få statsbidrag såsom riksinlernatskola.Motionärerna hänvisar till skolans stora betydelse för utlandssvenska barn. Utskottetvill med anledning av motionen erinra om följande. För Lundsbergs skola utgår fn. slalsbidrag enligtförordningen (1964: 137) om slalsbidrag till vissa privatskolor. Förriksinternalskolor utgår statsbidrag enligt förordningen (1970:333) omriksinternalskolor. Den sistnämnda förordningen medger etl mera omfattandebidrag än den förra, främst i vad gäller kostnader för skolledning,föreståndare för elevhem och fritidsledare. För elev som har ullandssvenskaföräldrar utgår vidare slalsbidrag lill kostnader för skolgång och skolmåltidermed belopp som gäller för motsvarande ersättning vid samverkan på skolväsendelsområde. För riksinternalskolorna gäller dessutom en mer omfattande regleringvad gäller styrelse för skolan, elevsammansåttning, inlag-ningsnämnd m. m. Med det redovisade har utskottet velat visa atl statengenom riksinternalskolorna har iklätt sig ett särskilt ansvar för atltillförsäkra vissa elever skolgång under trygga förhållanden. De elever somavses är barn och ungdom som har ullandssvenska föräldrar och sådana som harbehov av miljöombyte eller som är från glesbygd och icke kan beredas annan tillfredsställandeinackordering. Utskoitet har erfarit atl kapaciteten vid de befintligariksinternalskolorna är god. Enligt utskottets bedömning föreligger f n. intenågot ytteriigare behov av platser i riksinlernatskola. Utskottet utgår frånatt regeringen - om det bedöms påkallat - framlägger förslag i ärendet förriksdagen. Med hänvisning till det anförda avslyrker utskottet motion1983/84:2661 yrkande 2. En utgångspunkt för regeringensförslag beträffande rätten lill statligt stöd till fristående skolor har varitatl det även skall vara möjligt alt i viss utsträckning medstatsbidrag driva frislående skolor. UbU1983/84:27 14 bör enligt föredragande statsrådet ankomma på regeringenall falla beslut huruvida nytillkommande fristående skohn' skall kunna bliberättigade lill statsbidrag utifrån de grunder som har föreslagils iproposition 1983/ 84: 118. Dock bör fråga om slalsbidrag lill en friståendeskola med internai-verksamhel enligt statsrådet underställas i varjesärskilt fall. 1 motion 1983/84: 2662 (yrkande I) föreslås att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen har anförts om statsbidrag lillnytillkommande frislående skolor Motionärerna menaratt de av regeringenföreslagna villkoren bör ses som etl steg på viigen mol ett inlemmande av defristående skolorna i kommunernas skolväsende. Då en sådan åtgärd innebär vissamerkostnader för samhället och för att skapa ekonomiskt utrymme bör enligtmotionärerna inga nytillkommande frislående skolor bli statsunderstödda. Ellmotsatt synsätt hävdas i motion I98.V84;2677 (i denna del), vari förordas enstråvan alt stimulera tillkomsten av nya fristående skolor på gymnasial nivågenom ett nytt mer generellt statsbidragssystem. Den i motion 1983/84: 2665(yrkande 1 i denna del) förordade mer generösa inställningen lill frislåendeskolor innebär enligt motionärerna att en positiv bedömning bör göras l.ex.beträffande på gymnasial nivå. Likartade yrkanden ställs i motion1983/84:2671. vari begärs atl statsbidraget till i lill alt omfatta samtliga skolans klasser i årskurserna 10-12. Entolvårig sammanhållen skolgång för alla elever år etl viktigt inslag iWaldorfpedagogi-ken (yrkande I). Vidareanför motionärerna atl det måste betraktas som ell samhälleligt intresse attmed hjälp av slalsbidrag göra del möjligt även för andra atlbygga ul sin verksamhet till atl omfatta åiskiii-serna 10- 12 (yrkande 2). I likhet med föredragande slalsrådet anser utskottet allde villkor för statligt stöd som har föreslagils i proposition 1983/84:118 -och vilka utskottet har tillstyrkt i del föregående - självfallet bör tillämpasockså i fråga om nya skolor. Med detta avstyrker utskottet motion 1983/84: 2662yrkande I. Utskottet, som i del följandeåterkommer till frågan om statsbidragssystem för fristående skolor, kan äandra sidan ej heller bilråda vad som i motion 1983/84: 2677 anförs om altspeciellt stimulera tillkomsten av fristående skolor. Utskottet som utgår fränalt det också i framliden kan uppkomma utbildningsbehov vilka lämpligen börkunna tillgodoses av en frislående skola, anser alt inte bör göranågot särskilt uttalande i frågan. Med hänvisning lill vad utskottet har anförtbör med bifall till proposition 1983/84:118 och med avslag påmotionerna 1983/ 84:2662 yrkande I och 1983/84:2677 i denna del godkänna atlregeringen enligt de grunder som har förordats i propositionen skall kunnaförklara även nytillkommande fristående skolor på gymnasial nivå berättigadetill statsbidrag. Av vad utskottet har anfört i det föregånde framgår altdel ankommer på regeringen att besluta om statsbidrag till nytillkommandefristående skolor UbU1983/84:27 15 med undantag för skolor med internalveiksamhel.Regeringens prövning av ansökningar skall ske utifrån de av regeringen föreslagnagrunderna för statsbidrag, vilka utskottet har tillstyrkt. Ulskottel erinrar omatt skolor som har en siirskild pedagogisk uppliiggning av verksamheten är ensådan grupp av skolor vilken bör kunna komma i fråga för slalsbidrag. De avmotionärerna aktualiserade Waldorfskolorna intar därvidlag inte någonsärställning. Utskottet anser - mol bakgrund av den ovan angivna ordningen altdet är regeringen som beslutar i frågan - atl del inte är påkallat med någotriksdagsuttalande av sådan innebörd att vissa skolor av särskiltanges såsom berättigade till bidrag. Med hänvisning hiirtill bör riksdagenavslå motionerna 1983/84:2665 yrkande I i denna del och 1983/ 84:2671. I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1983/84; 2673 vari föreslås att fristående skolor som gerundervisning på finska skall kunna erhålla statsbidrag. Ulskottel, som erinrar om vad i inledningsavsnillet avdelta betänkande har anförts om rätlen atl siarla och nyttja frislående skolapä gymnasial nivå, anser atl ett ställningstagande lill frågan om statligt stödlill finskspråkig undervisning av den art som förordas i motionen inte bör skei nu förevarande sammanhang utan prövas i samband med beredningen av språk- ochkulturarvsuiredningens belänkande (SOU 1983:57) Olika ursprung - Gemenskap iSverige. Med hänvisning härtill avstyrker ulskottel motion 1983/84:2673. Statsbidragets utformning m. m. De statsunderstödda friståendeskolorna kan delas in i två huvudgrupper, dels de fristående skolor som harstatligt reglerade tjänster, dels de som saknar sådana tjänster. Statsbidragetlill skolorna utgår enligt skiftande grunder och belastar ett antal skildaanslag i statsbudgeten (jfr. 1983/84: 118 s. 15). I propositionenbehandlas frågan om utformningen av statsbidragssystemet förde frislåendeskolorna på gymnasial nivå. I likhel med anser föredragande statsrådetatt statsbidragssystemet för de fristående skolorna med statligt regleradetjänster i huvudsak bör knyta an till del syslem som gäller för den allmännagymnasieskolan. Kommittén hade föreslagit vissa mindre ändringar av nuvarandestatsbidragssystem i den riktningen. Statsrådel erinrar om pågående beredningsarbeteinom avseende ett ändrat syslem för statsbidrag förgymnasieskolan. Med hiinvisning hårtill föresläs inga ändringar i nu gällandesystem för statsbidrag till fristående skolor med statligt reglerade tjänster. Bidragsbeståmmelserna lill frislående skolor utan statligtreglerade tjänster är komplicerade (jfr förordningen (1972:342) om enskildayrkes- UbU1983/84:27 16 Bidraget är helt eller lill viss del knutet lillde reella kostnaderna, varför bidraget inte kan slutregleiras förrän iefterhand, när alla kostnader för verksamheten är kända. Bestämmelserna är oftaupphov till olika uppfattningar om vilka kostnader som är bidragsgrundande.SEH-kommittén föreslog atl del statliga slödel lill den nu berörda kategorinav fristående skolor bör konstrueras som ett bidrag per elev och är med beloppsom fastställs med utgångspunkt i systemet för bidrag till fristående skolor pågrundskolenivå. Systemet skulle vara kostnadsneutralt vid jämförelse med detslalsbidrag som utgår f n. Enligt föredragande statsrådets mening är det en angelägenuppgift alt förbättra statsbidragssystemet för fristående skolor som inte harstatligt reglerade tjänster. Statsrådet framhåller alt systemet bör vara enkelttill sin konstruktion och lätt alt administrera och ha en sådan utformning attbidragsbeloppet är relaterat till löneutvecklingen och kan beräknas i förväg.Med utgångspunkt i SEH-kommitléns förslag anges i proposition 1983/84: 118riktlinjerna för etl bidragssystem som uppfyller de ställda kraven (s. 18-20).1 huvudsak innebär systemet att bidragsbeloppet per skola beräknas med hjälp avtre faktorer: I.grundbelopp, vilketberäknas med utgångspunkt i beloppet för högstadieelev enligt systemet förbidrag till fristående skolor på grundskolenivå, 2. en för varje skolafastställd faktor (omräkningsfaktor). varmed grundbeloppet räknas upp så altbidraget blir så stort atl del, multiplicerat med 3. antalet ianspräktagnaårselevplatser inom en medgiven ärselevplalsram, ger ett sammanlagtstatsbidrag som i huvudsak motsvarar kostnaden för nu utgående statsbidrag tillskolan. Föredragande slalsrådet anser - i likhel med och fleraremissinstanser - att bidraget per elev i princip bör vara lika stort förlikartade utbildningar. Liksom för bidraget till fristående skolor på grundskolenivåbör bidraget ha karaktär av allmänt driflbidrag. 1 ett par motioner framförs synpunkter på det föreslagnastatsbidragssystemet. I motion 1983/84:2677 (i denna del) hävdar motionärernaall de båda skilda bidragssystemen för fristående skolor som har statligtreglerade tjänster resp. skolor utan sådana tjänster successivt bör ersättasmed ett gemensamt regelsystem. Vidare bör bidraget till fristående skolor varalikvärdigt med det statliga stödet lill skolor i del allmänna skolväsendet. Enenhetlig reglering är enligt motionärerna angelägen mot bakgrund av en imotionen förespråkad strävan att stimulera tillkomsten av nya friståendeskolor. bör enligt motion 1983/84:2657 (yrkande 1) besluta attstatsbidraget per elev vid fristående skolor på gymnasial nivå utan statligtreglerade tjänster skall vara lika stort för likartade utbildningar. En sådanförändring av det föreslagna systemet bör genomföras redan fr. o. m. budgetåret1984/85 (yrkande 2). Utskottet noterar att förslag lill konstruktionav nytt statsbidragssystem för frislående skolor ulan statligt regleradetjänster, med vilket regeringens nu framlagda förslag i huvudsak stämmeröverens. UbU1983/84:27 17 nästan genomgående har tillstyrkts av remissinstansernabland vilka ingick de berörda skolorna. Även ulskottel anser del nu föreslagnabidragssystemet ändamålsenligt och finner det val ägnat atl såväl bidra tillatt en förenklad hantering av bidragsgivningen kommer till stånd som medverkatill ökad stabilitet och trypphel för de berörda skolorna. BetrålTande fristående skolor med statligt regleradetjänster menar ulskottel att del vore naturiigt om bidragsreglerna än mer knötan till den allmänna gymnasieskolans regelsystem. Utskottet vill peka pä att ensådan förändring i sig inte innebår krav på förändringar i vad avser storiekenpå statsbidraget till de berörda skolorna. Med hänvisning till vad föredragandestatsrådet har anfört om pågående beredningsarbete beträffande bidragssystemetför den allmänna gymnasieskolan vill emellertid utskoitet nu inte förorda någonsärskild åtgiird i frågan. Liksom för bidraget till fristående skolor utanstatligt reglerade tjänster bör beträffande detta bidrag viss frihet finnasför skolorna att disponera bidraget som ett allmänt driftbidrag (jfr. Når det gäller de båda yrkandena i motion 1983/84: 2657erinrar utskottet om vad föredragande statsrådet har anfiiri om att detstatliga bidragel per elev i princip bör vara lika stort för likartadeutbildningar. Ulskottel, som ansluter sig till denna princip, anser alt dellamål bör uppnås så snart tekniska och ekonomiska hinder har undanröjts. Med hånvisning lill vad utskottet har anfört ovan föreslårutskottet atl godkänner vad i proposition 1983/84: 118 har förordatsom utformningen av ett nytt statsbidragssystem för frislående skolor ulan statligtreglerade tjänster. bör därjämte avslå motionerna 1983/ 84; 2657yrkandena 1 och 2 och 1983/84; 2677 i denna del. utgår ur anslagetBidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. visst bidrag föranskaffning av undervisningsmateriel vid enskilda yrkesskolor samt vid vissalanthushållsskolor. Föredragande statsrådet föreslår att det särskildastatsbidraget till undervisningsmateriel för enskilda yrkesskolor skallavvecklas och att medlen i stället skall ingå som en del i det allmännadrifibidraget till fristående skolor ulan statligt reglerade tjänster.Regeringen begär godkännande av vad statsrådet har anfört i ärendet. Utskottet föreslär att godkänner vad iproposition 1983/84; 118 har förordats om avveckling av statsbidraget tillundervisningsmateriel vid fristående skolor på gymnasial nivå. 1 enlighet med förslag avSEH-kommittén anser föredragande statsrådet att omfattningen av destatsunderstödda frislående skolornas verksamhet bör beräknas i antalårselevplatser såsom sker i fråga om gymnasieskolan. Genom en sådan entydigterminologi blir det möjligt alt överblicka utbildningen på gymnasial nivå ikvantitativa termer. Statsrådet förordar att alla utbildningar vid destatsunderstödda frislående skolorna får en egen ram UbU1983/84:27 18 uttryckt i årselevplatser. Regeringen begår riksdagensgodkännande av vad föredragande slalsrådet har förordat i frågan. I motionerna 1983/84:2677 (i denna del) och 1983/84:2745(yrkande 13) yrkas avslag pä regeringens förslag såvitt det avser en särskildram för de frislående skolorna. Motionärerna menar att såväl den allmännaskolans som de frivilliga skolornas utbud av utbildningar skall redovisas i entotalram. Utskottet, som har funnit anledning alterinra om regeringens förslag (jfr. UbU 1983/84:19 s. 26 f), anser att engemensam ram beräknad i antalet årselevplatser för de statsunderstöddafristående skolorna är ändamålsenlig. Vid sidan orn ramarna för gymnasieskolanskall del sålunda genom förslaget finnas en särskild ram för alla utbildningarvid de statsunderstödda frislående skolorna. De kan härigenom betraktas som endel av den samlade resursen för gymnasial utbildning. Utskottet lillslyrker vadregeringen har föreslagit och anser atl därmed skall avslå motionerna1983/84: 2677 i denna del och 1983/84:2745 yrkande 13. fann i sitt arbeteanledning att diskutera huruvida vissa i sammanhanget berörda utbildningarskulle karakteriseras som utbildning på gymnasial nivå eller på högskolenivå.Kommittén gjorde därvid den bedömningen atl utbildningarna vid i mode och reklam, Berghs reklamskola i grafisk formgivning ochillustration resp. praktisk marknadsföring och reklam, i möbelsnickeri samt den tvååriga högre hemslöjdsulbildningen imjuk och hård slöjd vid Handarbetets Vänners vävskola borde behandlas som utbildningpå högskolenivå i fr.åga om kompetens värde, central myndighet, studiestöd m.m. Mot bakgmnd av en splittrad remissopinion är föredragandestatsrådet inte berett alt nu föreslå någon förändring i de aktuella skolornasformella status. Hon erinrar emellertid om vad i propositionen (s. 13) anförsom utbildning av laboratorieassistenter inom högskolan. I motionerna 1983/84: 2666 (i denna del) och 1983/84:2672anförs en rad skäl för att den högre hemslöjdsulbildningen vid HandarbetetsVänners vävskola skall betraktas som högskoleutbildning. på atl en ändrad ställning för utbildningen i nu berört hänseende skullemedföra större möjligheter lill forskning och vidareutbildning. Utskottet konstaterar, i likhet med universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) i sitt remissvar, att frågan om gränsdragning mellangymnasial och eftergymnasial utbildning är komplicerad. Utskottet är medvetetom atl de berörda skolorna, vilket anförs i skolornas remissvar och i de bådanu aktuella motionerna, ser del som fördelaktigt för sina ifrågavarande utbildningar,om en förändring i nu berört hänseende kunde ske. UbU1983/84:27 19 från alt berörda skolor och myndigheter följerutvecklingen och återkommer till regeringen med förslag lill åtgärder som deanser vara påkallade.