bet · G701AU6 · 1983-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas femmotioner om jämställdhet mellan kvinnor och män som har väckts . Utskottet tar först upp motion 519av m. fl. (c) i vilken yrkas att den som avstått frånförvärvsarbete för vård av barn skall få tillgodoräkna sig som meritvid anställning. Utskottet avstyrker förslaget med hänvisning till bl. a. attregler av detta slag redan finns på det statliga området. Förslag om ändringar i jämställdhetslagen framförs av OlaUllsten m. fl. (fp) i motion 683. Det gäller rätten att ta del av medsökandesansökningshandlingar på det privata området, preskriptionstiden för brott motlagen och sammansättningen av arbetsdomstolen. Liknande förslag har framförtsav jämställdhetsombudsmannen i en skrivelse till regeringen. Utskottetavstyrker motionens förslag i avvaktan på regeringens beredning av dennaskrivelse. I samma motion föreslås också att statsmakterna skall initieraöverläggningar med större arbetsgivare om ökad chefsrekrytering av kvinnor.Utskottet är positivt fill målsättningen men avstyrker motionen med hänvisningtill att jämställdhetsombudsmannen enligt gällande regler redan nu kan tasådana initiativ. Utskottet avstyrker även ett yrkande i motion av KarinAndersson m. fl. (c) om fler kvinnor i styrelserna för statliga företag ochmyndigheter liksom i statliga kommittéer. Utskottet hänvisar till gällanderegler och praxis på detta område som syftar till en jämnare könsfördelning. m. fl. (c) begär i motion 2057 olikaåtgärder till förmån för männens jämställdhet samt att regeringen lämnar ensamlad redovisning av jämställdhetsarbetet för män /riksdag.Utskottet hänvisar till det breda arbete som pågår för ökad jämställdhet mellankvinnor och män, av vilket en del är direkt inriktat på mannens roll, ochavstyrker därmed motionen. Till slut tar utskottet upp två yrkanden som berör dennedlagda jämställdhetskommittén. () och ()begär i motion 2052 att en parlamentarisk jämställdhetskommitté återinförs.Mofionen avstyrks med hänvisning fill det pariamentariska inslaget ijämställdhetsrådet och den nyinrättade delegationen förjämställdhetsforskning. Utskottet avstyrker även ett krav i motion 1111 om attjämställdhetskommitténs opinionsbildande uppgifter skall övertas av bl. 1 1983/84. AU1983/84:6 2 nen och forskningsdelegationen. Utskottet förutsätter attdetta ligger i den nya organisationen för jämställdhetsfrågor. Till betänkandethar fogats följande reservationer: Vårdarbete i hemmet som merit vidanställning (c). Jämställdhetslagen(m-motiveringen). Kvinnor istatliga kommittéer (m-motiveringen). Enparlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté (c -(- fp-motive-ringen), En parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté (m-motiveringen). Opinionsbildningenpå jämställdhetsområdet (c + fp). 1982183:519 av ni. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om meritvärdering av vård av små barn ihemmet. Mofiveringentill yrkandet återfinns i motion 1982/83:517. 1982/83:683 av m. (fp) I motionen yrkas bl. 2. hos regeringenbegär förslag om ändringar i jämställdhetslagen i enlighet med vad som anförtsi motionen, 3. beslutar geregeringen till känna vad i motionen anförts a) dels omåtgärder för att öka antalet kvinnliga chefer såväl inom den offentligaförvaltningen som i de största företagen, b) dels omöverläggningar med de statliga affärsverken för ökad andel kvinnor i verkensverkställande ledning, c) dels om en kampanj i syfte att stimulera papporna att utnyttja föräldraförsäkringen. Yrkande 1 behandlas i AU 1982/83:20 och 3 e i UbU1982/83:17. Yrkande 3 d kommer att behandlas av socialförsäkringsutskottetunder . 1982/83:1111 av m.fl. (c) I motionen yrkas bl. 2. beslutar attsom sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omkvinnorepresentation i stadiga styrelser och kommittéer, 3. beslutar attsom sin mening ge regeringen till känna vad som i mofionen anförts omopinionsbildning. Yrkande 1 behandlas i AU 1982/83:20. Yrkande 4 behandlasav socialförsäkringsutskottet. 1982/83:2052 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begär återinförandeav en parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté med företrädare för alla AU1983/84:6 3 i representerade partiet och med uppgift att påolika sätt verka för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor i samhället. 1982/83:2057 av m.fl. (c) I motionen yrkas att 1. beslutaratt somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder tillförmån för männen inom jämställdhetsarbetet vad avser förskolan, skolan,arbetslivet och de äldres situation, 2. beslutar atthos regeringen begära att en samlad redovisning av jämställdhetsarbetet för mänpresenteras /riksdag. Vårdarbete i hemmet som merit vid anställning m. fl. (c)framhåller i motion 519 att vård av små barn bör värderas på samma sätt somannan yrkesverksamhet. Med denna utgångspunkt föreslår motionärerna att den somavstått från förvärvsarbete för att vårda egna barn skall få tillgodoräkna sigdenna tid som merit vid anställning. Vården skall avse barn . Enligt en särskild förordning(1978:61) får tid för föräldraledighet i vissa fall tillgodoräknas vidtillsättning av statligt reglerad tjänst. Det gäller i de fall då den som sökertjänsten haft föräldraledigt från sådan anställning som vid tillsättningenbeaktas i förtjänsthänseende. Om ledigheten omfattar hela arbetstiden räknasden ledighet som infaller efter det att barnet har uppnått 18 månaders åldertill godo endast med hälften. Vårdarbetets meritvärde vidanställning har tagits upp av två utredningar.Jämställdhetskommittén har i sitt betänkande (SOU 1982:18) Förvärvsarbete ochföräldraskap föreslagit att vård av barn skall räknas som merit vid statliganställning även i vissa andra fall än som angetts ovan. Det gäller förnytillträdande arbetskraft vid vård av barn samt för förälder somuppbär föräldrapenning i samband med barns födelse. I det senare fallet skall ledighetenenligt förslaget motsvara minst fyra månaders heltidsarbete. föreslår i sitt betänkande (Ds C 1983:16)Meritvärderingen vid statliga tjänstetillsättningar m. m. att vård av barnskall tillgodräk-nas som förtjänst oavsett om vårdnadsarbetet utförts föreeller efter inträdet på arbetsmarknaden och oberoende av om det utförts vidtjänstledighet från offentlig eller privat anställning. Den begränsningenföreslås dock gälla att r 1983/84.18 saml. AU1983/84:6 4 högst får tillgodoräknas. För att undvikakomplicerade tolknings- och bevisfrågor anser utredaren att förtjänst fårtillgodoräknas för vård av barn antingen vid hel ledighet från statlig ellerannan anställning eller för vård utan samband med anställning. Den som t. ex.innehar en privat tjänst och vårdar barn vid partiell ledighet får därigenominte tillgodoräkna sig förtjänstmerit. Erfarenhet från den privataanställningen och/eller vården av barn kan i stället enligt utredningen beaktasi skicklighetsbedömningen. tog ställningtill en motion med förslag att vård av barn i hemmet skall få tillgodoräknassom merit vid anställning och befordran i statlig tjänst. Motionen avstyrktesav utskottet (AU 1982/83:10) med hänvisning till dels gällande regler iförordningen (1978:61) om tillgodoräknande av tid för föräldraledighet vidtillsättning av statligt reglerad tjänst, dels det av jämställdhetskommitténjust redovisade utredningsarbetet. följde utskottets förslag. Jämställdhetslagen m. m. m. fl. (fp) föreslår imotion 683 vissa ändringar i lagen om jämställdhet. Personer som söker enprivat tjänst och som misstänker att de missgynnats vid tillsättning har i dagingen rätt att ta del av de medsökandes ansökningshandlingar. Motionärernaföreslår att jämställdhetslagen skall kompletteras med en regel som ger sådanmöjlighet. Regeln bör emellertid begränsas till att gälla endast den person somslutligen fick platsen. De medsökande bör enligt motionen inte ha någonovillkorlig rätt att läsa betyg och liknande handlingar. Men de skall ha rätttill att på begäran få en skriftlig redogörelse över den anställdes utbildning,tidigare anställningar, arbetsuppgifternas innehåll osv. Motionärerna anser också att anmälningstiden för brott motlagen är för kort. Den praktiska tillämpningen av lagen sägs ha visat att dennuvarande tiden i diskrimineringsmål i en del fall ärotillräcklig. I motionen föreslås därför att tidsfristen mellandiskrimineringen och instäm-ningen till domstol bör förlängas. I mofionen sägs slutligen att lagen bör kompletteras meden bestämmelse om att både kvinnor och män måste tjänstgöra i arbetsdomstolendå mål som rör jämställdhetslagen behandlas. AU1983/84:6 5 Lagen om jämställdhet mellankvinnor och män innehåller två huvudavsnitt, ett om förbud mot könsdiskrimineringoch ett om skyldighet för arbetsgivare att vidta aktiva åtgärder för att främjajämställdhet på arbetsplatserna. I lagen finns dessutom bestämmelser om enjämställdhetsombudsman och om en jämställdhetsnämnd samt regler av processuellnatur för rättegången i diskrimineringstvister m. m. I lagen anges att en arbetsgivare inte får missgynna enarbetstagare på grund av hans eller hennes kön. Detta gäller vid t. ex.anställning, befordran, utbildning, permittering och uppsägning. Sker sådant missgynnandeskall arbetsgivaren betala skadestånd till den eller dem som missgynnats förden kränkning eller förlust som har uppstått. Talan i ett diskrimineringsmål kan väckas av en enskildarbetstagare eller arbetssökande samt av en facklig organisation eller avjämställdhetsombudsmannen. Gäller tvisten ett kollektivavtal eller har denuppstått mellan parter som är bundna av kollektivavtal har arbetstagarens ellerden arbetssökandes organisation rätt att väcka och utföra talan för sin medlem.I dessa fall är arbetsdomstolen första och enda domstolsinstans. inte utnyttja sin rätt får den enskilde arbetstagaren ellermedlemmen själv göra det. I dessa fall är tingsrätten första instans, varsdomslut kan överklagas i arbetsdomstolen. En enskild arbetstagare ellerarbetssökande kan i ett diskrimineringsärende vid behov få hjälp avjämställdhetsombudsmannen med att väcka och föra talan inför domstol. Detta bördock endast skenärdet är av betydelse för rättstillämpningen. En ytterligareförutsättning är att den klagande inte fått stöd av sin fackliga organisation. En rättegång om överträdelse av diskrimineringsförbudetskall liksom andra arbetstvister i princip föregås av fackligatvisteförhandlingar, där sådana kan komma i fråga enligt avtaladförhandlingsordning eller enligt medbestämmandelagens bestämmelser omtvisteförhandlingar. Sådan facklig förhandlingsrätt gäller även arbetssökande. Bestämmelser om preskription av talan idiskrimineringstvister finns i lagens 14 §. I enlighet härmed får sådanskadeståndstalan som kan hänföras till diskriminering vid anställning,befordran eller vid utbildning för befordran inte väckas senare än sex månaderefter missgynnandet. Denna preskriptionsfid, som är kortare än den tid somgäller för annan talan enligt medbestämmandelagen, har setts som en rimligavvägning mellan intresset av ett snabbt avgörande och bl. a. berördaorganisationers behov av rådrum för tvisteförhandlingar. Om en organisation harförsuttit sexmånadersfristen och talan väcks av den missgynnade föriängsfristen med . I preskriptionshänseende behandlasgenomgående talan som förs av jämställdhetsombudsmannen som om den enskildearbetstagaren eller arbetssökanden hade fört talan. Viduppsägning och avskedande gäller andra talefrister, nämligen de AU1983/84:6 6 frister som är angivna i lagen om anställningsskydd. Densom vill kräva skadestånd eller framställa annat fordringsanspråk skallunderrätta motparten om detta från den tidpunkt då denskadegörande handlingen vidtogs. Har förhandling rörande tvistefrågan påkallatsinom underrättelsetiden skall talan väckas efter det attförhandlingen avslutades. I annat fall skall talan väckas inom fyra månaderefter det att tiden för underrättelse gick ut. I övriga diskrimineringsfall gäller de preskriptionstidersom anges i medbestämmandelagen. Om man vill yrka skadestånd skall förhandlingpåkallas efter det att kännedom erhållits om den omständighetsom yrkandet hänför sig till. Om både lokal och central förhandling skall ägarum avser tidsfristen den lokala förhandlingen. Central förhandling skallpåkallas efter det att den lokala förhandlingen har avslutats.Talan skall väckas efter det att förhandlingen har avslutats.Om organisationen inte har iakttagit den föreskrivna tiden för förhandlingeller väckande av talan får den som tvisten gäller ytterligare en månads frist. Regler för arbetsdomstolens sammansättning finns i 3 kap.lagen om rättegången i arbetstvister. I enlighet härmed är arbetsmarknadensparter vid sidan av juristdomare representerade i domstolen för att bidra medsakkunskap om förhållandena på arbetsmarknaden och de rättsuppfattningar somdär har utbildats. Domstolen får genom sin sammansättning en förankring hosorganisationerna på arbetsmarknaden och därmed förtroende hos dem, vilkastvister domstolen har att pröva. Det totala antalet ledamöter i arbetsdomstolen är 22fördelade över tre olika kategorier, nämligen ämbetsmannaledamöter ocharbetsgivar- resp. arbetstagarledamöter. Ämbetsmannaledamöterna, som är niotill antalet, utgörs av tre ordförande, tre vice ordförande och tre ledamötermed särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden, de s. k. tredjemännen.De sju arbetsgivarledamöterna fördelar sig på fyra SAF-ledamöter och treoffentliga arbetsgivarledamöter. Slutligen tillkommer sexarbetstagarledamöter, nämligen fyra från LO och två från TCO. För ordförandena i AD finns inte några särskildaersättare. För övriga ledamöter finns sammanlagt 57 ersättare förordnade. I sammanställningen nedan redovisas ledamöter ochersättare i arbetsdomstolen för tiden . Arbetsdomstolens sammansättning 1.7 1983-30.6 1986 "Tredje män" ' Därav två /SR-representanter Av AD:s 22 ledamöter är en kvinna. Av de 57 ersättarna äråtta kvinnor. Arbetsdomstolen är domför med tre till sju ledamöter. Avdessa måste en vara ordförande samt minst en vara arbetsgivarledamot resp.arbetstagarle-damot. Vidare får inte fler än tre vara ämbetsmannaledamöter ochinte fler än fyra vara ledamöter på arbetsgivar- och arbetstagarsidan. I finns en"lov om likestilling mellan kjönnene". Den innehåller regler av detslag som motionärerna efterlyser. Arbetssökande som inte har fått en lediganställning kan kräva att arbetsgivaren skriftligen upplyser om utbildning,praktik och andra klart konstaterbara kvalifikationer för arbetet som denanställde av det andra könet har. har i enskrivelse till regeringen påtalat brister ijämställdhetslagen på sex områden. a. föreslås att - lagen kompletteras med enbestämmelse att den som anser sig diskrimine rad på grund av kön vid anställning eller befordran skall ha rätt att ta del av eller få uppgift om den anställdes meriter, - bestämmelsernaom talefrister i 14 § jämställdhetslagen bör ändras så attjämställdhetsombudsmannen har att väcka talan efter det attfristen löpt ut för organisationen, - reglerna omtingsrätts resp. arbetsdomstolens sammansättning bör ändras 1" 1983/84. AU1983/84:6 8 så att en diskrimineringstvist aldrig kan prövas avdomstol med uteslutande kvinnliga resp. manliga ledamöter. skrivelse är f. n, underberedning i . Ledighet för vård av barn m. fl. (fp) framhålleri motion 683 att fler män måste stimuleras att använda sin rätt tillföräldraledighet enligt föräldraförsäkringen. En kampanj i detta syfteföreslås. Föräldrars rätt till ledighet förvård av barn regleras i föräldraförsäkringen och lagen om rätt till ledighetför vård av barn. Föräldraförsäkringen omfattar tre former avföräldrapenning, nämligen föräldrapenning i samband med barns födelse, särskildföräldrapenning och föräldrapenning för tillfällig vård av barn. Föräldrapenning i samband med barns födelse utges under180 dagar sammanlagt för föräldrarna. Ersättningsbeloppet motsvarar i regelförälders sjukpenning, dock lägst garantinivån som f. n. är . Särskild föräldrapenning utges för varje barn som är föttår 1980 eller senare under sammanlagt för föräldrarna och kandisponeras till dess barnet fyllt eller till den senare tidpunkt dåbarnet har avslutat det första skolåret. utges föräldrapenningeni princip med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägstgarantinivån. För övriga är ersättningen lika stor som garantinivån. Föräldrapenning för tillfällig vård av barn utges tillförälder som behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom m. m.Sådan föräldrapenning utges om barnet inte har fyllt . Föräldrarna harrätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn under perbarn och år. Föräldraförsäkringens konstruktion syftar bl. a. tilljämställdhet mellan män och kvinnor. Föräldrarna har således möjlighet attsjälva välja vem av dem som skall stanna hemma och vårda barnet. Fädernasansvar i sammanhanget har i ökad grad understrukits. Lagen om rätt till ledighet för vård av barn(föräldraledighetslagen) ger arbetstagare som är förälder rätt till ledighetfrån anställningen för vård av barn m. m. Arbetstagaren har rätt att vara heltledig från anställning för vård av barn som inte fyllt ett och ett halvt årsamt att förkorta arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid tilldessbarnet är eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat detförsta skolåret. AU1983/84:6 9 ren rätt till ledighet för tid dåföräldrapenning utgår. Lagen innefattar inte rätt till ersättning förinkomstbortfall. Fädernas uttag av föräldrapenningåren 1978-1982 framgår av nedanstående sammanställning. Samtligafall Fall där fadern uppburit ersättning Antal Andel (i %) Medelantal ersätta dagar Andelen fäder som uppburitföräldrapenning under barnets sex första månader har minskat från åren1978-1980 till 8 % år 1982.1 fall där fadern uppburit ersättning uppgickmedelantalet ersatta dagar till 1982. Utnyttjandet av den särskilda föräldrapenningen redovisasi följande tabell. (%)män (%)män (%) Andelen män som uppbarsärskild föräldrapenning var . De svarade för av totala antaletersatta dagar. Det genomsnittliga dagantalet uppgick till 16 för männen och 65för kvinnorna . av fäderna tar ut föräldrapenning och/ellersärskild föräldrapenning under barnets första levnadsår. När det gäller föräldrapenning för tillfällig vård av barnsvarade männen för av de försäkrade som lyft ersättning och 46 %av totala antalet ersatta dagar. Föräldraförsäkringsutredningenavlämnade sitt betänkande (SOU 1982:36) Enklare föräldraförsäkring.Utredningen föreslår bl. a. ändrade regler för föräldraförsäkringen och harockså skisserat en modell för AU1983/84:6 10 att stimulera fäderna att ta ut mer föräldrapenning.Beträffande den hittillsvarande informationen om försäkringen konstaterarutredningen att den når ut till de mottagare den är avsedd för. Angående denframtida informationen anser utredningen det angeläget att det bedrivs eninformationsverksamhet som syftar till en ökad medverkan av fäderna i vårdenav barnen. Utredningen anser att det är viktigt att frågor kring föräldraledighetoch föräldraförsäkring tas upp i föräldrautbildningen i anslutning till barnetsfödelse då föräldrarna planerar föräldraledigheten. Kvinnliga chefer och kvinnor i statliga kommittéer m. m. m. fl. (fp) tar imotion 683 upp frågan om den låga andelen kvinnliga chefer inom såväl offentligförvaltning som större företag och statliga affärsverk. I motionen begärs attåtgärder vidtas från regeringens sida i form av överläggningar med de berördaarbetsgivarna i syfte att få en jämnare fördelning mellan kvinnor och män på deaktuella posterna. m. fl. (c) framhåller i motion 1111 attkvinnor fortfarande i liten utsträckning är representerade i styrelser förstatliga företag och myndigheter liksom i statliga kommittéer. Motionärernahänvisar till att organisationer och myndigheter numera uppmanas att föreslåbåde en kvinna och en man till uppdrag i styrelser, kommittéer m. m. somregeringen tillsätter. Denna praxis bör enligt motionen fortsätta. I 5 § förordningen (1980:540) omjämställdhet mellan kvinnor och män i statlig anställning anges att när enmyndighet skall lämna någon ett uppdrag eller föreslå någon till ett uppdrag,skall myndigheten anstränga sig för att kunna välja mellan personer av båda könensamt inom ramen för sedvanliga urvalsgrunder söka se till att andelen personerav det kön som är underrepre-senterat ökar i fråga om uppdrag av liknande slaginom myndighetens verksamhetsområde. I en skrivelse erinrade dåvarande statssekreterareni budgetdepartementet sina kolleger i övriga departement om vissa principer ijämställdhetsavseende vid nomineringen av företrädare för politiska, fackligaoch andra organisationer i statliga styrelser, kommittéer m. m. Sålundaframhålls att när en sådan organisation skall erbjudas att medverka med enföreträdare i en statlig utredning, styrelse e. d. bör den uppmärksammas på detpågående jämställdhetsarbetet. Den bör också ombedjas att vid nomineringenföreslå en företrädare för vartdera könet. Vid valet mellan de två kanfördelningen mellan kvinnor och män inom den aktuella utredningen o. d.härigenom beaktas. Det slutliga valet bör enligt skrivelsen föregås av en förnyad kontakt med vederbörande organisation. I följande tabell redovisas fördelningen mellan mänoch kvinnor i kommittéerna . Könsfördelning i kommittéer 1972-1982 Ledamöter, sakkunniga, experter Sekreterare, bitr. Försöksverksamhet rörande kvinnliga chefer ()har genomfört och genomför viss projektverksamhet som avser rekrytering avkvinnor till högre tjänster. Här kan nämnas det s. k. F 18-försöket som gick utpå att uppmuntra kvinnor att söka tjänster på det statliga området i lönegrad och uppåt. Resultatet visade att kvinnor mycket väl kan hävda sig ikonkurrensen med männen. Det framkom dock att det fanns alltför få kvinnor idet mellanskikt av tjänster varifrån rekrytering normalt sker till högretjänster. Mot den bakgrunden gav regeringen SAMN i uppdragatt biträda tre myndigheter med personalutvecklande åtgärder som skall ledatill att underlaget breddas för en rekrytering av kvinnor till högre tjänster.Detta arbete, som går under benämningen (kvinnor-utvecklingbefordran),skall pågå till . Ett syfte med projektet är bl. a. att olikamyndigheter skall få bättre kunskaper om vilka krav som kan ställas på cheferoch arbetsledare. Avsikten är också att pröva och utvärdera olika åtgärder föratt undanröja hindren för kvinnor att avancera. AU1983/84:6 12 behandlade enmotion som krävde att statsmakterna skulle initiera överläggningar med destörsta företagen i syfte att undanröja kvarstående hinder för ökadchefsrekrytering av kvinnor inom företagen. Utskottet hänvisade i sittbetänkande 1982/83:10 till att en arbetsgivare enligt 6 § jämställdhetslageninom ramen för sin verksamhet skall bedriva ett målinriktat arbete för attaktivt främja jämställdhet i arbetet. Utskottet framhöll att det inte finnsnågot som hindrar att jämställdhetsombudsmannen med stöd av lagen tar uppöverläggningar med det syfte som yrkades i motionen. Någon särskild åtgärdansågs därför inte påkallad. Parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté m. m. I motion 2052 pekar () och () på det viktiga arbete på jämställdhetensområde som bedrivits inom jämställdhetskommittén. Enligt motionärerna är detytterst olyckHgt att regeringen valt att lägga ned kommittén och föra överarbetet med jämställdhetsfrågor til] ett sekretariat inomarbetsmarknadsdepartementet och ett utbyggt jämställdhetsråd. Mofionärernaföreslår ett återinförande av en parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommittémed företrädare för alla i representerade partier och med uppgift attpå olika sätt verka för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor isamhället. m. fl. (c) framhåller i motion 1111 viktenav opinionsbildning i jämställdhetsarbetet och pekar särskilt på detbetydelsefulla arbete som jämställdhetskommittén gjort på detta område. I ochmed avveckhngen av kommittén befarar motionärerna ätt opinionsbildningen kommeratt försvagas.