bet · G701AU23 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 kommun harbefolkningen minskat . Flera av länets dominerandeindustriföretag har drabbats hårt avstrukturförändringar. Arbetslöshet och folkminskning har medfört storapåfrestningar för kommunerna och . Från näringslivets sida harredovisats investeringsplaner som skulle kunna ge betydandesysselsättningstillskott men där regionalpolitiskt stöd i flera fall är enförutsättning för genomförande. I motionen föreslås all det regionalpolitiskastöd som utgår i stödområde C bör få tillämpas i kommun även undernästa budgetår och att sådant regionalpolitiskt stöd som kan utgå eftersärskilt beslut utanför stödområdena bör ges en generös tillämpning iKarlskrona, , och kommuner. Vidare föreslås atten särskild delegation tillsätts för att utarbeta förslag till åtgärder som kanleda till ökad sysselsättning inom . Motionärerna anser det mycketlämpligt att till föriägga ytterligare högre utbildning, framför alltinom datatekniken och systemvetenskapliga områden. Motionärerna påpekar vidareatt kommer att drabbas hårt av rationaliseringar och indragningarinom försvaret. AU 1983/84:23 69 Behov av statliga insatser inom kommunförs fram i motion 2397 av () och ().Motionärerna framhåller att marinens och försvarsmaterielindustrins() sysselsättning svarar för av den totala sysselsättningeni kommun. Sedan är 1950 har antalet försvarssysselsatla iKaris-krona minskat med nära 3000 och med ca 2000. Under1980-lalet befaras ytterligare omkring 1 100 jobb försvinna. Även inom övrigstatlig verksamhet har stora neddragningar skett i . En ytterligarenegativ faktor för utgör de "regionaliseringar" som skerinom den statliga verksamheten, t. ex. genom att länsåklagarkansliet flyttarfrån till . För del har den statliga nedskärningenvarit av sådan omfattning och pågått att nya nedskärningarmåste kompenseras med annan statlig verksamhet. Exempel på sådan verksamhet kanvara att sysselsättningen inom marinen omfördelas så att i någon månkompenseras för nedan gjorda indragningar, att myndigheter med anknytning tillförsvaret flyttar till , att får egen högskola samt attnytillkommande statlig verksamhet inom såväl försvaret som den civila sektornlokaliseras till . Jönköpingslän hade en mycket positiv befolkningsutveckling som dämpadesunder . Enligt prognoserna kommer länets befolkning alt minska någotunder . Folkmängden minskade i åtta av länetskommuner. Störst var minskningen i kommun, men även , Vetlandaoch uppvisade förhållandevis stora minustal. Även sysselsättningenberäknas minska något men länet hade en arbetslöshet som lågunder riksgenomsnittet. Vad beträffar inomregionala obalansproblem är denöstra länsdelen den del av länet som haft densvagaste utvecklingen såväl befolknings- som sysselsättningsmässigt. Enligtprognoserna kommer kommunerna i den östra länsdelen att få en minskadfolkmängd och sysselsättning även fram . Någramotioner som berör bl. a. östra tar också upp förhållandena i delar avJönköpings län. Utskottet återkommer senare i betänkandet till dessa motioner. Kronobergslän hade positiv befolkningsutveckling. Strukturproblem,särskilt inom skogs- och glasindustrin, har emellertid inneburit svårigheterpä flera håll i länet. Detta har särskilt drabbat de mänga små brukssamhällenadär ett företag dominerar sysselsättningen. Kommuner som fått vidkännasnedgångar i befolkningstalet är , , och Uppvidinge.Under 1980-talet beräknas sysselsättningen i länet öka inom offentliga ochprivata tjänster medan industrin väntas minska. Arbetslösheten totalt för länetvar över riksgenomsnittet förär 1983. AU 1983/84:23 70 Sysselsättningssituationen i länet observeras imotion 711 av m.fl. (s) vilka föreslår att särskilda åtgärderskall göras för att trygga sysselsättning och service i vissa bruksorter iKronobergs län. Motionärerna framhåller att slutet av 1970-talel innebar storaproblem för genom att många industrianläggningar fickläggas ned, vilket drabbat en del orter och kommuner hårt. Som exempel kannämnas Fridafors i kommun, Delary i kommun ochStröms-näsbruk i kommun. Kalmarlän hade i stort sett en oförändrad befolkning under 1970-lalet varefter enviss minskning inträffade . , ,, och kommuner har alla drabbats avbefolkningsförlusler . Endast kommun kan redovisa någonmer omfattande befolkningstillväxt. Prognosen för länet visar dock på en fortsattbefolkningsminskning fram . Den genomsnittliga arbetslösheten lågunder över riksgenomsnittet, och sysselsättningsprognosen visarminskad sysselsättning , särskilt inom tillverkningsindustrin. Två motioner tar uppsituationen i län. Imotion 325 av () och () föreslås en rad åtgärderför atl främja sysselsättningen i länet. a. föreslås ökat regionalpolitisktstöd för insatser i framför allt glesbygds- och skärgårdsområden. Vidareföreslås fortsalt statligt stöd till glasindustrin och ökade insatser för attstärka utbildnings- och forskningsresurser. Även en ökning av olikayrkesutbildningar föreslås. Allmänt bör en aktiv näringspolitik och en utbyggdregionalpolitik utgöra de främsta instrumenten för att skapa bättre betingelserför länets utveckling. Vidareföreslås i motion 1925 av () och () ökaderegionala utvecklingsinsater i län. Det s. k. länsanslaget tillregionalpolitiska insatser som länsstyrelserna administrerar har visat sig varamycket ändamålsenligt för länets vidkommande inte minst för atl vidmakthållaoch utveckla en levande skärgård. Arbetstillfällen som skapas genomglesbygdsstöd, som är en del av länsanslagel, ger bättre trygghet ochvaraktighet i sysselsättningshänseende för den enskilde och kan skapas tillväsentligt lägre kostnad än t. ex. beredskapsarbete. En höjning av anslagettill regionalpolitiska insatser föreslås med 2 milj. kr. till 5,5 milj. kr. Slutligenbehandlar två motioner 872 och 2388 problemen i ett sammanhängande område överlänsgränserna, den första de inre delarna av och södra den andra sydöstra , definierat som , ,och . Bakgrunden till dessa motioner är atl det iifrågavarande län finns ett antal kommuner som har gemensamma problem och sombildar ett sammanhängande bälte. Gemensamtför de aktuella kommunerna är bl. a. inriktningen mot jord-och skogsbruket samten industriell verksamhet inom branscher som glas- AU 1983/84:23 71 har strukturomvandlingar inomglasindustrin, sågverken och träindustrin fått allvarliga konsekvenser försysselsättningen i de aktuella kommunerna. Motionärernai motion 872 - m.fl. (c) - framhåller att särskildaregionalpolitiska åtgärder är nödvändiga i de inre delarna av och södraÖstergötland för att utveckla näringslivet och skapa nyaarbetstillfällen och bevara befintliga. Det allra nödvändigaste är attförhindra den mycket kraftiga och långvariga avfolkningen av landsbygden, ochett särskilt anslag på 20 milj. kr. för utvecklingsinsatser i området böranvisas för kommande budgetår. Motionärerna framhåller vidare att det finnsgoda förutsättningar för att öka sysselsättningen och vända trenden.Långvariga traditioner inom småförelagsverksamhet och hantverk finns. De riktförgrenade familjeföretagen inom jord- och skogsbruket öppnar möjlighet tillolika kombinationssysselsättningar, till alternativ sysselsättning,vidareförädling, energiproduktionen och en utveckling av turistnäringen. Ettåtgärdsprogram presenteras som bl. innehåller ökning av antalet statligaarbetstillfällen, ökade väganslag, stärkta utbildnings-och forskningsresurser,ökat samarbete mellan högskola och näringsliv/ arbetsmarknad samt fortsatt stödtill glasindustrin. Imotion 2388 av m.fl. (m) framhålls att tilldelningen avregionalpolitiska resurser inte tillnärmelsevis har motsvarat de regionalaproblem som finns i sydöstra , definierat som , ,och . Av sydöstlandets kommuner är , ochOlofströms kommuner hårdast drabbade av sysselsättningsminskningar . Om man vidare rangordnar några av sydöstlandets kommunerefter negativ sysselsättningsutveckling för landets samtliga kommuner undernämnda tid framgår följande (rangordning inom parentes): (6),(11), Olof-ström (13), (16), (27), (28) ochHultsfred (31). Motionärerna vill mot denna bakgrund markera vikten av att vidfördelningen av 1984/anslag för Regionala utvecklingsinsatser störrehänsyn tas till de klart dokumenterade långsiktiga obalanser som denna regionkaraktäriseras av. Utskottetvill för sin del framhålla att det försämrade sysselsättningsläge sominträffat i det här behandlade området till viss del beror på en generellt settdåligt utvecklad industriell struktur och stort beroende av sysselsättning inomde areeHa näringarna. Den svaga ekonomiska utveckling som gällt under en följdav år har även försämrat situationen. Emellertid finns i länen i fråga godaförutsättningar för att långsiktigt öka produktionen och tryggasysselsättningen. Inom industrin kan nu skönjas en ökad efterfrågan påarbetskraft. Skogsindustrin har visat mycket positiva tecken. Emellertidbehöver vissa problem övergångsvis lösas med arbetsmarknadspolitiska insatseroch genom initiativ på det regional- och industripolitiska området. Länen harvidare utarbetat regionala industripro- AU1983/84:23 72 gram, och det bör finnas goda förutsättningar att inomifrågavarande regioner skapa en dynamisk industri därutbildning och forskning får en allt större betydelse för utveckling ochetablering av industriell verksamhet. Del kan också nämnas atl regeringen underförta året för att genomföra regionala aktiviteter för industrins rekryteringav personal bl. a. medgett att får disponera 2,3 milj. kr.och 2,4 milj. kr. Även övriga län inom ifrågavarande region harfått medel för rekryleringsinsatser. Utskottet vill också peka på att lokaltoch regionalt anpassade lösningar möjliggörs genom de medel för regionalautvecklingsinsatser som länsstyrelserna disponerar. Frågan om ytterligare medeltill dessa ändamål har utskottet behandlat i det föregående. Vad avser decentralisering av statlig verksamhet villutskottet erinra om den prioritering tidigare beslutat om och sominnebär att bl. a. sydöstra tillhör de prioriterade delarna av landet idet sammanhanget. Utskottet har i det föregående föreslagit atl riksdagenskall stå fast vid denna prioritering. När det gäller har början av 1980-talelpräglats av en kraftig minskning av industrisysselsätlningen vilket kanförklaras av stark utländsk konkurrens. har också tidigare gjortsärskilda uttalanden med innebörd att länet bör komma i fråga förregionalpolitiskt stöd samt att reglerna härför bör tillämpas generöst.Olofströms kommun är under innevarande budgetär en av de kommuner utanförstödområdet där enligt särskilt beslut av regeringen regionalpolitiskt stöd kanbeviljas. Enligt utskottets uppfattning motiverar problemen på arbetsmarknadeni kommunen att regionalpolitiskt stöd bör utgå även nästa budgetär på sammasätt som . Utskottet utgår slutligen från att länet i sin helhet mot bakgrundav problemens omfattning behandlas generöst när frågor uppkommer omregionalpolitiskt stöd till välgrundade projekt. Mot bakgrund av de problem av gemensam natur somföreligger i vissa kommuner och län - som utskottet redovisat ovan serutskottet positivt på de försök som görs av de berörda länen att gemensamt tainitiativ för att främja utvecklingen vilket enligt vad utskottet erfarit skerbl. a. inom energiområdet. Det bör emellertid vara en uppgift för i första handlänsstyrelserna att initiera en samverkan av det slag som förs fram imotionerna. Vidare bör det ankomma på länsstyrelserna att inom ramen förlänsplaneringsarbetet inrätta de speciella delegationer med regionalpolitiskauppgifter som krävs av vissa motionärer. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 325, 711,872, 1044, 1905, 1925, 2026, 2388 och 2397. Under denna rubrik tar utskottetupp , , samt . hade kraftig befolkningstillväxt under1970-talet. Denna utveckling väntas fortsätta även under 1980-talel om än ilugnare AU 1983/84:23 73 takt.Ser man till utvecklingen i enskilda kommuner under är 1982 fortsätter denogynnsamma befolkningsutvecklingen i norra länsdelen. Den relativt settstörsta minskningen svarade för. Den besvärligasysselsättningssituationen på länets arbetsmarknad med hög arbetslöshet ochlågt platsutbud har bestått och 1983. Arbetslösheten i länet varunder är 1983 lika med riksgenomsnittet. Imotion 1325 av m.fl. (m) tas upp sysselsättningsutvecklingen iSkaraborgs län. En sektor som har stora problem är trävaruindustrin, somsysselsätter av de industrisysselsatta i . avbefolkningen sysselsätts inom Ullverkningsindustrin och antalet sysselsattainom jord- och skogsbruk är jämförelsevis högt. De områden som enligtlänsstyrelsens beräkningar kommer att öka i sysselsättning ärprivata och offentliga tjänster. Det är av största vikt att sysselsättningenfrämjas genom i första hand en satsning på den konkurrensutsatta sektorn.Härvidlag kommer yrkesutbildningen att vara av avgörande betydelse. Detmoderata förslaget om lärlingsutbildning skulle skapa många nya jobb. Det ärockså av betydelse att de hinder som finns för att företagen skall hamöjlighet att satsa främst på expansiva investeringar undanröjs. Vidarebehandlas sysselsättningen i i motion 1930 av m.fl. (s). Motionärerna framhåller att har sysselsättningeni länet avsevärt försämrats i förhållande till tidigare perioder under 1960-och 1970-talen. Länet är starkt beroende av ett aktivt byggande såväl inomprivat som offentlig sektor. har en viss förbättringkunnat märkas men arbetslösheten är fortfarande alltför hög i länet och liggeri vissa kommuner klart över riksgenomsnittet. Mot bakgrund härav hävdar motionärernaatt ytterligare sysselsättningsskapande åtgärder måste sättas in. Älvsborgslän hade positiv befolkningsutveckling och folkmängden harunder varit i stort sett oförändrad. KommunernaBengtsfors och har haft en mycket negativ befolkningsutveckling sedan är1970. Sysselsättningen i länet förväntas sjunka för att år1990 ligga pä ungefär samma nivå som . Av antalet sysselsatta i riketinom tekoindustrin finns i . Sysselsättningen inom dennabransch har sjunkit kraftigt men har stabiliserat sig.Arbetslösheten i länet låg under riksgenomsnittet . Förhållandena i Ålvsborgslän tas upp i tre motioner. Imotion 1911 av m. fl. (s) framhålls attsysselsätlningssi-tuationen i länet kännetecknas av en nedgång iarbetstillfäHen inom industrin. Prognoser fram visar på minskningav totala antalet arbetstillfällen med 2300 som invånarantalet väntasöka. Situationen på arbetsmarknaden i har under senare delenav AU 1983/84:23 74 1970-taletoch in allvarligt försämrats. Ett åtgärdspaket föratt öka sysselsättningen i området är enligt motionärerna angeläget. Godtillgång på industrimark finns liksom lediga industrilokaler. Tillgången påarbetskraft är också god. Viss statlig verksamhet som förekommer i litenomfattning skulle vara välkommet. Civilförsvaret, och Etnografiskamuseet i skulle t. ex. kunna lokalisera verksamheter till området. Vidarekräver () och i (c) i motion 2381olika åtgärder för att förbättra sysselsättningen i . Enyrkesteknisk högskola bör lämpHgen förläggas till . Det är ocksåviktigt att det blir fler små och medelstora förelag. De allmännakommunikationerna är viktiga för förelag och enskilda. Tågförbindelserna frånivåstadsområdel behöver förbättras och behöver en nattförbindelse medStockholm. Landsvägstrafiken behöver också en fortsalt upprustning ochskogsbilvägnätet behöver byggas ut. Dessutom är satsningen på ökad turismviktig i framför allt . Sysselsältningssituationeni behandlas i motion 1931 av m.fl. (s). harunder en följd av*år brottats med struk-lurkriser och hög arbetslöshet.Motionärerna menar att det i hög grad kommer att bli områdets egnanaturtillgångar och mänskliga resurser som blir avgörande för den fortsattautvecklingen. Ny- och småförelagande tillmäts därför allt större betydelse.Arbetsmarknaden i , men framför allt , har inom denklart svåraste situationen. Problemet med och hela är attsysselsättningen måste skapas inom landskapet. Trots att länsorganen gör storaansträngningar för att få till stånd ett regionalt nyföretagande inomstödområdena beskrivs situafionen som så allvarlig atl ytterligare samarbeteoch okonventionella arbetsmetoder bör prövas för att stimulera små ochmedelstora företag i . skulle kunna utgöra ett försöksområde därsamhället prövar okonventionella metoder för att stimulera både tillverknings-och tjänstesektorerna. Göteborgsoch län hade en i det närmaste folkmängd under den första delenav 1970-lalet. Därefter har det skett en befolkningsminskning på ca 8000personer. Nedgången väntas fortsätta också . Viss utflyttninghar skett till områden inom pendlingsavstånd till kommun.Sysselsättningen beräknas efter atl ha ökat kraftigt varakonstant under hela 1980-talel. Omstruktureringen inom den svenskavarvsindustrin har haft stora verkningar i länet. Den genomsnittligaarbetslösheten ligger för klart under riksgenomsnittet. var såväl befolknings- som sysselsättningsutvecklingen gynnsamunder . En viss avmattning i utvecklingen har dock kunnat märkasunder men en fortsatt tillväxt förutses fram . AU 1983/84:23 75 Utskottet konstaterar att den svaga konjunkturenunder drabbat de aktuella länen som emellertid har godaförutsättningar och utvecklingsmöjligheter i ett läge när konjunkturen harvänt. Särskilt varvs-och tekoindustrierna har drabbats hårt. Betydande insatserhar gjorts både för att strukturera om dessa branscher och för att lösasysselsättningsproblem som har blivit en ofrånkomlig följd av utvecklingen,framför allt i och . Enligt industriverketsprognos för ser framliden för tekoindustrin hoppfullare ut än pälänge, och det är framför allt på exportsidan som framgångarna kan väntas. Vadavser decentralisering av statlig verksamhet vill utskottet erinra om denprioritering tidigare beslutat om och som bl. a. innebär attSjuhäradsbygden tillhör de prioriterade områdena i det sammanhanget. Utskottethar i det föregående föreslagit att skall stå fast vid dennaprioritering. Vidarevill utskottet också erinra om att länsstyrelserna, som har ett övergripandeansvar för att främja länets utveckling, också har en samordnande roll när delbl. a. gäller behovet av gemensamma övergripande handlingsprogram. Påregeringens uppdrag har länsstyrelserna tagit fram regionala industriprogram.Utskottet vill peka på att sådana handlingsprogram ger länen en bättre bas föratt bl. a. utveckla och ta till vara näringslivet inom regionen. Vidare villutskottet peka pä betydelsen av att samordning och utvecklingsarbete även skeröver länsgränserna. Dessa åtgärder ligger inom det normalalänsplaneringsarbetet. Närdet gäller regionalpolitiska insatser i vill utskottet erinra omatt kommunerna , och ingår i stödområde C. Vad beträffarÅmåls kommun så har detta skett efter initiativ från utskottet. Härutöver harregeringen möjlighet atl ge regionalpolitiskt stöd i kommuner även utanförstödområdet. Med hänsyn till problemen i norta bör sådant stöd även ifortsättningen kunna utgå i den länsdelen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1325, 1930, 1911,1931 och 2381. hade en befolkningstillväxt underhela . Tillväxten har även fortsatt under början av 1980-ialet med engenomsnittlig ökning av ca 10000 personer . Under fortsättningen av1980-talet väntas tillväxten fortsätta. Underhela väntas en kraftig sysselsättningsökning i länet främst inomtjänstesektorn som också dominerar länets arbetsmarknad. Arbetslöshetssiffrornaär de lägsta i hela landet, men drygt 15 800 personer var registrerade somarbetslösa . uppgick antaletlediga platser till knappt 7000. Länet har i jämförelse med andra län en lågandel av befolkningen sysselsatt inom industrin. ochäven har denna del emellertid sjunkit mycketkraftigt. AU 1983/84:23 76 Utvecklingeni tas upp i två motioner. PärGranstedt m.fl. (c) föreslår i motion 1324 ett program för Stockholmsregionensutveckling som innehåller bl. a. förslag om en plan för utlokalisering avstatliga och landstingskommunala arbetstillfällen till skilda delar avregionen. Vidare krävs ett program i samarbete mellan länsstyrelse, regionalutvecklingsfond, landsting och berörda kommuner för att stimulera näringslivet iunderförsörjda regiondelar och underlätta en omflyttning av enskilda företagsarbetsplatser från överhettade delar av regionen till sådana med brist påarbetstillfällen. Staten bör ta initiativ till överläggningar med landsting ochkommuner i syfte att skapa ett samlat program av antytt slag. Vidareföreslås i motion 2024 av m.fl. (s) en rad regionalpolitiskaåtgärder i . Motionärerna föreslår bl. a. att regeringen tarinitiativ till upprättandet av ett elektroniskt produktionsutvecklingscentrumi . Vidare förordas att regeringen i samarbete med regionen skaparförutsättningar för en flygplats för allmänflyg och inrikesflyg i södralänsdelen samt stärker stödet till småföretagsservice i Stockholmsregionen.Dessutom föreslås vissa bygginvesteringar och åtgärder för att förbättrakommunernas ekonomiska situation. Södermanlandslän har i stort sett haft ett befolkningstal. Vissminskning förväntas emellertid under återstoden av . De kommuner somhaft de största befolkningsminskningarna är , ochOxelösund. Sysselsättningen förväntas minska något , ocharbetslösheten låg 1983 i stort sett på riksgenomsnittet.Den kraftigaste nedgången av antalet sysselsättningstillfällen bedöms ske iEskilstuna och . Imotion 1955 av m.fl. (s) tas sysselsättningssituationen upp iSödermanlands län. Inom länet finns tre krisbranscher, järn-, slål-ochtekoindustrin. Detta har haft som följd en synnerligen ogynnsam utvecklingbeträffande både befolkningstillväxt och sysselsättning. Stora förändringar ärvidare att vänta inom specialstålsindustrin i , kommun.Allmänt gäller i fall med dess ensidiga utbud avarbetstillfällen att vid sidan om atl utveckla och stödja befintlig verksamhetskapa ett ökat inslag av kvalificerad produktion, marknadsföring och forskningi både privat och offentlig regi. a. bör ansträngningarna inriktas på atteliminera den underförsörjning av statlig verksamhet del sörmländska länetlider av. Gotlandslän hade en positiv befolkningsutveckling och enligtprognoserna väntas den fortsätta. Inom länet har utvecklingen medfört enkoncentration till Visbyregionen. En viss avfolkning har skett i de norta ochsödra delarna av länet. Arbetslösheten ligger för klart underriksgenomsnittet. Imotion 1321 av () framhålls att positiva regionalpo-lifiskaåtgärder är en absolut nödvändighet om skall kunna behälla AU1983/84:23 77 Jord- och skogsbrukets framtid måstetryggas. Nya sys-selsättningsullfällen måste vidare Ullkomma i de norra och södraområdena inom en rad olika branscher för att åstadkomma ett mera differentieratnäringsliv. Därför bör dessa områden placeras in i stödområde B. Utskottet vill först framhålla att harbättre förutsättningar för att klara av problemen på arbetsmarknaden än vadövriga län i aHmänhet har. Det finns i länet god tillgång på specialister,universitet, högskolor och andra forsknings- och utbildningsorgan. När det gäller att skapa bättre balans inom länhar regeringen givit i uppdrag att undersöka möjligheterna attsprida arbetsplatserna inom den offentliga sektorn. Ett sådant arbete pågårsedan flera år och har bl. a. resulterat i beslut inom om tvåomlokaliseringar. Vidare har regeringen uppdragit åt att isin planering för statlig lokal försörjning samverka med . Dessabåda myndigheter har utarbetat en gemensam plan för det fortsatta arbetet.Vidare kommer de regionala industriprogrammen med sina indu-stripåverkandeaktiviteter att tillsammans med en allmän förväntad industriuppgång skapaförutsättningar för en positiv utveckling. När det gäller har länet under senare ärhaft en negativ utveckling. Detta har gällt länet som helhet. För att stimuleraindustriell och kommersiell utveckling finns i länet två utvecklingsbolag,och . Regionalt industriprogram finns nuockså framtaget av . Vidare bör den nu rådande högkonjunkturenpåverka industrin positivt inom regionen. Utskottet ser mot bakgrund härav medviss tillförsikt positivt på länets utveckling. Regeringen har vidare'iproposition 157 bl. a. föreslagit att 25 milj. kr. anvisas för särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen.