bet · G701FöU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Det militära försvaret harmånga olika uppgifter som i sig kräver tillgång till skilda typer av förband.Det ligger också ett mycket stort värde i att vid ett anfall mot oss hatillgång till flera slag av förband som i samverkan och på stort djup kanutveckla en avsevärt större försvarseffekt än vad ett mera ensidigt uppbyggtförsvar skulle kunna. Till följd av utvecklingen kan dock detenskilda systemets betydelse i detta sammanhang komma att förändras. Kommitténskall mot denna bakgrund analysera och lämna förslag om inriktningen av detmiUtära försvarets olika delar efter /87. analysera dels inom vilka områden ökade satsningar ärnödvändiga, dels möjligheterna att inom en begränsad ekonomi bereda plats försådana satsningar. Utöver analyser av hur verksamheten kan raUonaliseras börkommittén härvid överväga om något eller några av de större systemen ikrigsorganisationen eller delsystem inom dessa bör utgå. Jag avsersenare föreslå att regeringen, bl. a. på grundval av överbefälhavarensrapporter efter perspektivplaneringen, ger underlag för kommitténs arbete idessa delar. Kommitténbör tidigt överväga på vilket sätt frågorna om fredsorganisationen börbehandlas. Härvid bör prövas om en särskild kommitté (motsvarande) börtillkallas för att ta fram underlag för försvarskommitténs slufiigaöverväganden och förslag. FöU 1983/84:15 66 För totalförsvarets civila delar innebar 1982 årsförsvarsbeslut väsentliga förändringar av inriktningen som kommer att ta långtid att genomföra. efter /87 bör verksamheten iförsta hand inriktas på att fullföja dessa förändringar. Kommittén böranalysera i vilken utsträckning inriktningen enligt försvarsbeslut harkunnat förverkligas och om särskilda åtgärder behövs för att underlätta genomförandet. Densäkerhetspolitiska utvecklingen, samhällsutvecklingen och den tekniskautvecklingen kan dock leda till behov av att i vissa avseenden ändra den enligt1982 års försvarsbeslut gällande inriktningen. Kommittén skall mot bakgrund avsin analys av utvecklingen överväga och lämna förslag till en sådan ev. ändradinriktning för totalförsvarets civila delar. Härutöver bör följandedelområden studeras närmare. Enligtmålsättningen för totalförsvaret är uppgifterna i krig för totalförsvaretscivila delar dels att stödja de samlade försvarsansträngningarna, dels attsäkerställa befolkningens och samhällsverksamhetens överlevnad. För att nå detsenare målet vidtas inom det civila totalförsvaret en rad skildaberedskapsåtgärder avseende fysiskt skydd, försörjning, information, hälso-och sjukvård m.m. Kommittén bör med utgångspunkt i en samlad syn på dessafrågor lämna förslag till ambitionsnivå för sådana åtgärder. Totalförsvaretunder kriser och i krig är det svenska samhället omställt fill kris- ochkrigsförhållanden. Den svenska samhällsutvecklingen styrs framför allt avfredstida önskemål och behov. En sådan utveckling kan emellertid, beroende påhur den sker, göra samhället sårbart under kriser och i krig. Utvecklingen kanockså leda till en stor sårbarhet för olyckor som inträffar i fred. Samhällsutvecklingenhar således stor betydelse för totalförsvarets samtliga delar. har fått i uppdrag att utreda hur totalförsvaretsintressen skall kunna tillgodoses i den fredstida samhällsplaneringen. Iperspektivplaneringen studeras elförsörjningens och telekommunikauonernassårbarhet. Inom dataområdet har sårbarhetsberedningen (Fö 1981:02) studeratsäkerhets- och sårbarhetsfrågor. Livsmedelsförsörjningens sårbarhet utreds f.n. av livsmedelskommitté (Dir. 1982:103). Jag avser senare föreslåatt regeringen, bl. a. grundat på de studier som genomförs, ger underlag förkommitténs arbete i dessa delar. Mot bakgrund av de förhållanden som gäller ifred bör kommittén bl. a. inom de angivna områdena föreslå ambitionsnivåer beträffandeden säkerhet som bör eftersträvas för att verksamheten i erforderlig gradskall kunna fullföljas under kriser och i krig. Kommittén skall lämna förslagtill finansiering av de beredskapsåtgärder som behöver vidtas i fred. För energiförsörjningenhar tidigare särskilda oljelagringsprogram beslu- FöU 1983/84:15 67 lats.Regeringen kommer i proposition om vissa oljefrågor att lämna förslag tillriksdagen om revidering av det t. o. m. /87 gällandeoljelagringsprogrammet. Fördet ekonomiska försvaret har antaganden om försörjningsuthållighet,försörjningsstandard och kristida utrikeshandel stor betydelse för utformningoch dimensionering av beredskapsåtgärderna. Jag räknar med att regeringen, medledning av bl. a. underlag från överstyrelsen för ekonomiskt försvar, senarekommer att fastställa riktlinjer som skall gälla under resterande del av dennuvarande försvarsbeslutsperioden. Kommittén bör mot bakgrund bl. a. av deantaganden som görs om säkerhetspolitiken föreslå riktlinjer för det ekonomiskaförsvarets olika program för perioden efter /87. Kommittén börhärvid bedöma myndigheternas planeringsantaganden om krisers längd och karaktärsamt om möjligheterna att upprätthålla försörjningen med inhemska resurser motbakgrund av målet om hög säkerhet i kriser och krig. I det sammanhanget börmöjligheterna till och värdet, bl. a. när det gäller påverkan på behovet avberedskapslagring, av s. k. krishandelsavtal med andra länder övervägas. Detekonomiska försvaret har enligt försvarsbeslut vissa uppgifter införs.k. Bl.a. skall fredskrislagring genomföras i den omfattning somanges av statsmakterna. Kommittén bör, mot bakgrund av överväganden omkonsekvenser för samhället av importstörningar i fråga om f.n. fredskrislagradevaror, våra åtaganden som medlemmar i det internationella energiorganet (lEA)samt de statsfinansiella restriktionerna, pröva omfattningen av dennafredskrislagring. Härvid bör uppmärksammas de möjligheter som kan finnas tillytterligare lagring i näringslivets regi. Denna fråga utreds f.n. avberedskapslagringskommittén (H 1982:05). Vid prövningen av dessa frågor börkommittén beakta de konsekvenser en förändrad fredskrislagring kan få för vårförsörjningsberedskap under neutralitet och i krig. Hälso-och sjukvården samt i krig gavs en delvis ny inriktning i 1982års försvarsbeslut. För vissa områden fanns emellertid inte tillräckligtunderlag för att då besluta om en långsiktig inriktning. Det gäller främstsjukvårdens skydd och sjuktransporter. Kommittén bör studera dessa områden ochföreslå en inriktning och finansiering. I samband med överväganden omplaneringsriktlinjerna för det ekonomiska försvaret bör motsvarandeöverväganden göras för försörjningsberedskapen för hälso- och sjukvården. Detbör också ankomma på kommittén att pröva formerna för sjukvårdshuvudmännensmedverkan i totalförsvaret. Den svenska alliansfria utrikespolitikenförutsätter att vi har egna resurser att successivt utveckla och förändraförsvaret så att det kan anpassas till ändrade tekniska och politiska villkori omvärlden. Försvarsforskning och industriell kapacitet är viktiga instrumentför detta. FöU 1983/84:15 68 kostnadsutvecklingenär det emellertid av stor vikt att noggrant prioritera de kompetenser ochproduktionsresurser som skall upprätthållas inom landet. Kommittén bördärför överväga ambitionsnivån vad avser framtida tillgång till inhemskkapacitet för forskning, utveckling och produktion för totalförsvaretsräkning. Jag avser senare föreslå att regeringen, bl. a. på grundval av destudier som genomförs av överbefälhavaren och av ,ger underlag för kommitténs arbete i dessa delar. har i sina flerårigaförsvarsbeslut beträffande det militära försvaret och civilförsvaret delsanvisat ekonomiska ramar för hela försvarsbeslutsperioden, vilka angetts i ettfast prisläge, dels bestämt det system enligt vilket dessa ekonomiska ramarskall räknas upp för att kompensera dessa för inträffade pris- ochlönestegringar. Från och med /70 beräknades kompensaUonen medhjälp av nettoprisindex (NPI). försvarsbeslut bestämde riksdagenatt det militära försvaret och civilförsvaret (utom skyddsrum) skallkompenseras för pris-och lönestegringar /83-1986/87 enligtett nytt priskompensationssystem baserat på en särskilt beräknadförsvarsprisindex (FPI). Priskompensationen för civilförsvarets utgiftsram förskyddsrum baseras även i fortsättningen på NPI. Detkan redan nu konstateras att den priskompensation som utgår enligt FPI inte iden omfattning som avsågs vid övergången till det nya systemet täckt defördyringar som inträffat . Den störstaorsaken till detta är den ofördelaktiga kursutvecklingen för vissa valutor,särskilt den stora dollarkursstegringen. Kommitténbör överväga i vilka former och i vilken utsträckning sådana fördyringar sominte täcks av det nu gällande priskompensationssystemet lämpligen skallersättas. Ett sätt är att det nuvarande systemet modifieras så att ävenväxelkursförändringar och andra väsentliga faktorer beaktas. Försvaretslångsiktiga planering underlättas av givna reala resursramar. En utökadindexering av anslagen strider emellertid mot de budgetpolifiska ambitionernaoch motverkar dessutom strävandena att vid ändrade växelkurser omdisponeraförsvarets inköp. Kommittén bör väga dessa fördelar och nackdelar mot varandraoch lämna förslag i dessa frågor. Kommitténbör vidare utreda formerna för styrning av utgifterna för totalförsvaretscivila delar. För- och nackdelar med olika former skall belysas. Härvid skallsåväl behovet av långsiktig stabilitet i planeringen som behovet avhandlingsfrihet på kortare sikt beaktas. Statsmakternas inriktning och flerårigaplaneringsramar för det militära försvaret och civilförsvaret med bl. a. ettprisregleringssystem och års visa FöU 1983/84:15 69 budgetbeslutskapar förutsättningar för en långsiktig och förutseende planering och enrationell verksamhet. Periodens längd innebär emellertid att det successivtuppstår allt större osäkerheter. Dessa har sin grund i svårigheterna attberäkna kostnaderna på lång sikt. Vidarebygger planeringen på prognoser bl. a. av den framtida säkerhetspolitiska ochtekniska utvecklingen. Under den senare delen av försvarsbeslutsperioden kandet därför uppstå behov av att i vissa delar ändra planeringen. Till följd avosäkerheter om den framtida inriktningen kan det då också uppstå svårigheteratt rafionellt utnyttja vissa produktionsresurser, främst de förmaterielanskaffning och anskaffning av anläggningar. böröverväga på vilket sätt statsmaktema bör behandla de svårigheter som kanuppstå av angivna skäl. I enlighet med vad (förs. 1982/83:22, FöU1983/84:6, rskr 72) har anfört angående inflytande på utvecklingeninom totalförsvarssektorn bör försvarskommittén pröva i vilken utsträckningoch på vad sätt de framförda förslagen kan tillämpas före, i samband med ochefter nästa långsiktiga försvarsbeslut. De av kommitténs förslag som är av betydelse förmyndigheternas programplanering av perioden efter /87 börredovisas i sådan tid att de kan beaktas i regeringens anvisningar våren 1986för denna planering, dvs. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen bemyndigar chefen för försvarsdejjartementet att tillkalla en kommittémed högst sju ledamöter med uppdrag att överväga och lämna förslag omsäkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets fortsatta utveckling m.m.efter / 87, att utse en av ledamöterna att vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén.Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skallbelasta Qärde huvudutelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och bifaller hans hemställan. FöU1983/84:15 70 Förslag i proposition 1983/84:100 till Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) Härigenom föreskrivs att 27 § 1mom. värnpliktslagen (1941:967) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 27 § 1.' Värnpliktsutbildningen utgöres av grundutbildning ochrepetitionsutbildning. Repetitionsutbildningen kan utgöras avkrigsförbandsövningar, särskilda övningar, fackövningar, särskilda fackövningaroch mobiliseringsövningar. Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid armén, skallfullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menigkategori G eller F minst 220 och , 2. menig kategoriE minst 290 och eller, i särskilt kvalificerad befattning,minst 325 och , 3. gmppbefäl minst290 och , 4. plutonsbefälminst 325 och eller, i särskilt kvalificerad befattning, minst395 och , 5. kompanibefälsamma tid som för plutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vid flottan,skall fullgöra gmnd-utbildning som omfattar för 1. menigkategori G minst 285 och , 2. menig kategoriF minst 325 och , 3. menig kategoriE minst 415 och , 4. gruppbefälminst 325 och , 5. plutonsbefälminst 380 och eller, om den värnpliktige har avlagt sjökaptens-eller sjöingenjörsexamen, minst 325 och , 6. kompanibefälsamma tid som för plutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning vidkustartilleriet, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menig kategoriG eller F minst 225 och , 2. menig kategoriE minst 290 och , 3. gruppbefälminst 290 och , 4. plutonsbefälminst 380 och 4. plutonsbefäl minst 380 och högst405 dagar eller, i stabstjänst- , befattning,minst 320 och , 5. kompanibefäl som förplutonsbefäl samt , ' Senaste lydelse 1983: 278. FöU1983/84:15 71 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vämpliktig, som uttagits förutbildning vid flygvapnet, skall fullgöra grundutbildning som omfattar för 1. menigkategori G eller F minst 225 och , 2. menig kategoriE minst 325 och , 3. gmppbefäl minst325 och eller, i särskild befattning i underhålls- ellerunderrättelsetjänst, minst 260 och , 4. plutonsbefälminst 335 och , 5. kompanibefalsamma Ud som för plutonsbefäl samt . Värnpliktig, som uttagits för utbildning till någon avföljande särskilda befattningar, skall fullgöra grundutbildning som omfattarför 1. apotekareminst 200 och , 2. läkare minst200 och , 3. läkarassistentminst 230 och , 4. personalvårdsassistentminst 320 och , 5. tekniker vid armén och kust- 5. tekniker, vid armén minst 320 artilleriet minst 320 och högst 345 och och vid kustar- dagar, tilleriet minst380 och högst 405 da gar, 6. systemteknikervid flygvapnet minst 340 och , 7. meteorologminst 340 och . Värnpliktig, som uttagits till bevaknings- ellerdepåtjänst, skall fullgöra grundutbildning som omfattar vid 1. arménminst 220 och , 2. flottan minst285 och , 3. kustartillerietminst 220 och 3. kustartilleriet minst 285 och högst245 dagar, , 4. flygvapnetminst 310 och . B.Värnpliktig skall fullgöra högst fem krigsförbandsövningar. Krigsförbandsövningskall vid armén och marinen omfatta för värnpliktig i befattning för 1. menig högst 21eller, i befattning för menig på stamstridsfartyg vid flottan eller i särskiltkvalificerad befattning för menig, , 2. gruppbefälhögst 25 eller, i befattning för gmppbefäl på stamstridsfartyg vid flottan,, 3. plutons- ellerkompanibefäl . Krigsförbandsövning skall vid flygvapnet omfatta förvärnplikfig i befattning för 1. menig högst 15dagar, 2. gmppbefäl högst15 eller, i särskilt kvalificerad befattning för gruppbefäl, , 3. plutons- ellerkompanibefäl . För värnpliktig vid flottan i befattning för menig påsådant hjälpfartyg som det krävs speciella åtgärder för att rusta fårkrigsförbandsövningen utsträckas att omfatta . För värnpliktigvid flottan i befattning som menig radiosignalist eller, på stamstridsfartyg,i annan kvalificerad befattning, liksom för värnpliktig i befattning för menigpå sådant stamstridsfartyg som det krävs speciella åtgärder för att msta fårkrigsförbandsövningen utsträckas till att omfatta . FöU 1983/84:15 72 För vämpliktig i befattning som kompanichef ellerkompanikvartermästare eller i motsvarande befattning eller med uppgift sommaterielredogöra-re kan tiden för krigsförbandsövningen utsträckas till attomfatta utöver den tid den värnpliktige eljest skalltjänstgöra. Tidenför en krigsförbandsövning får tagas i anspråk för en fackövning. Enkrigsförbandsövning för värnplikfig i befattning på stamstridsfartyg vidflottan får uppdelas i högst fyra delövningar. C.VärnpHktig i befattning för plutons- eller kompanibefäl samt värnpliktig isärskilt kvalificerad befattning för menig eller gruppbefäl kan åläggas attfullgöra högst fem särskilda övningar. Särskildövning skall omfatta vid armén och marinen samt högst fyradagar vid flygvapnet. Värnpliktig,som vid förband skall fullgöra uppgift av särskild betydelse för genomförandeav förbandets mobilisering eller som är krigsplacerad vid förband, varsmobilisering är avsedd att kunna genomföras på avsevärt än somgäller för huvuddelen av försvarsmaktens förband, kan åläggas att fullgörahögst fem mobiliseringsövningar om sammanlagt . Tiden för särskild övningfår tagas i anspråk för särskild fackövning. Vidflygvapnet får särskild övning uppdelas i två delövningar, om den värnpliktigemedger det. Denna lag träder i kraft . Förvärnpliktig, som har påböijat grundutbildningen före lagens ikraftträdande,gäller äldre bestämmelser. Förslagi proposition 1983/84:100 till Lagom ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenomföreskrivs att 9§ familjebidragslagen (1978:520) skall ha nedan angivnalydelse. Familjepenning beräknas för månad till högst 750kronor för barn och till högst för annan person. Familjepenning förden som uppbär ersättning för vård som avses i 7 § 7 eller för den som har rätttill underhållsbidrag, som tjänstepliktig är skyldig att utge, får dock inteöverstiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. Familjepenning beräknas för månad till högst 780kronor för barn och till högst / för annan person. Familjepenningför den som uppbär ersättning för vård som avses i 7 § 7 eller för den som harrätt till underhållsbidrag, som tjänstepliktig är skyldig att utge, får dockinte överstiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. Dennalag träder i kraft den 1 juh 1984. Senastelydelse 1983: 329. FöU 1983/84:15 74 SAMMANFATTNING.............................................................. ..... 1 Utskottet ........................................................................... ..... 3 STRUKTURFÖRÄNDRINGAROCH SAMORDNING.................... 3 Utskottet ......................................................... .............. 4 BEVAKNINGENAV TOTALFÖRSVARSOBJEKT ........................ ..... 4 Bakgrund........................................................................... ..... 4 Motioner ........................................................................... ..... 6 Utskottet ........................................................................... ..... 6 VERKSAMHETENINOM DET MILITÄRA FÖRSVARET UN DER BUDGETÅRET 1982/83....................... ..................... ..... 7 Utskottet ................................................. ..................... ..... 7 VERKSAMHETENINOM DET MILITÄRA FÖRSVARET UN DER BUDGETÅRET 1983/84....................... .............. ..... 8 Utskottet ........................................................................... ..... 8 VISSA FRÅGOR RÖRANDE DET MILITÄRA FÖRSVARET M.M.................................................................................... ..... 9 Utskottet ........................................................................... ... 11 Detmilitära försvarets ekonomiska situation m.m............. ... 11 Besparingari fredsorganisaUonen..................................... 12 Utvecklingenav informationssystem ................................. 13 Hemställan ...................................................................... ... 20 RIKTLINJER FÖR DET MILITÄRA FÖRSVARETS PROV NINGSVERKSAMHET ......................................................... 21 Bakgrund........................................................................... ... 21 Motion ............................................................................... ... 22 UtskoUet ........................................................................... ... 22 VÄRNPLIKTSFÖRMÅNER .................................................... ... 24 Motion ............................................................................... ... 24 Utskottet ........................................................................... ... 24 ANSLAGSFRÅGORFÖR DET MILITÄRA FÖRSVARET............... ... 26 Utskottet ........................................................................... ... 27 VERKSAMHETEN INOM CIVILFÖRSVARET UNDER BUD GETÅRET 1982/83 ........................................................... ... 28 VERKSAMHETEN INOM CIVILFÖRSVARET UNDER BUD GETÅRET 1983/84 ............................................................ ... 28 CIVILFÖRSVARETSFORTSATTA UTVECKLING ..................... ... 29 Motioner ........................................................................... ... 29 Utskottet ........................................................................... ... 30 EKONOMISKARESURSER FÖR CIVILFÖRSVARET ............... ... 34 Utskottet ........................................................................... ... 34 ANSLAGSFRÅGORFÖR CIVILFÖRSVARET ............................ ... 36 FöU1983/84:15 75 DETEKONOMISKA FÖRSVARETS FORTSATTTA UTVECK ................................................................................. 38 EKONOMISKARESURSER FÖR DET EKONOMISKA FÖR SVARET ............................................................................. 40 ANSLAGSFRÅGORFÖR DET EKONOMISKA FÖRSVARET ... 41 Motioner .......................................................................... .. 41 Utskottet .......................................................................... .. 44 ANSLAGSFRÅGORFÖR ÖVRIGT TOTALFÖRSVAR.................. 44 Motion............................................................................... .. 44 Utskottet .......................................................................... .. 45 ÖVRIGAANSLAGSFRÅGOR ............................................... .. 47 1 Bevakningen avtotalförsvarsobjekt (punkt 3) särställningen för ABAB (m, c, fp) 48 2 Vissa frågorrörande det militära försvaret m. m. (punkt 6) - barnomsorgen i samband medutbildning inom försvaret (fp) ............................................................................... 49 3 Värnpliktsförmåner(punkt 8) överlåtelse av fri värnpliktsresa till anhörig (fp) 49 4 Civilförsvaretsfortsatta utveckling (punkt 12) - skyddsrumsbyggandet (fp) 50 5 Anslagsfrågorför civilförsvaret (punkt 14) - anslaget Civilförsvar: Skyddsmm (fp) 51 6 Anslagsfrågorför det ekonomiska försvaret (punkt 17) - omfördelning av vissa medel (m) 51 1 Vissa frågor rörande det militäraförsvaret m. m. (punkt 6) den värnpliktiges civila utbildning som grund för värnpliktsutbildningen (fp) ................................................................................. 52 2 Vissa frågorrörande det militära försvaret m. m. (punkt 6) - försvarsinformationen tilltjänstgörande värnpliktiga (m) 52 3 Anslagsfrågorför övrigt totalförsvar (punkt 19) - personalförstärkningar vidcivilbefälhavarkanslierna (m, c, fp) 54 BILAGOR............................................................................ .. 55