bet · G701NU10 · 1983-12-31 00:00:00 — omvissa naturgasfrågor (prop. 1983/84:47) I detta betänkande behandlas rfe/s proposition 1983/84:47(industridepartementet) om vissa naturgasfrågor, dels tre motioner som har väckts med anledning avpropositionen. Statssekreteraren för energifrågori industridepartementet och verkställande direktören i har inför utskottet lämnat upplysningar i ärendet. I propositionen begär regeringenbemyndigande att godkänna ett kon-sortialavtal mellan staten och de nuvarandedelägarna i , dvs. kommun, , ochSydkraft AB, med syfte att säkra genomförandet av . skall staten träda in som hälftendelägare i . Det föreslås attmedel för aktieteckning i och lån till anvisas med 50,1 milj. kr. Vidare begär regeringen bemyndigande att medge statensvattenfallsverk att förvärva samtiiga aktier i från . Förslag läggs fram om bl. a. medel till vattenfallsverket förfinansiering av den fortsatta verksamheten inom Swedegas. I propositionen föreslås att 1. bemyndigarregeringen att godkänna konsortialavtalet jämte protokoll mellan staten, Malmökommun, , och i vad staten genomavtalet ikläder sig ekonomiska förpliktelser, 2. medger attmedel från det på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83under fjortonde huvudtiteln anvisade reservationsanslaget Stöd till utbyggnadav distributionsanläggningar för fjärrvärme får användas för stöd tilldistributionsanläggningar för naturgas i enlighet med vad föredragandestatsrådet här förordat, 1 1983/84. NU1983/84:10 2 3. bemyndigarregeringen att medge att förvärva samtliga aktier iSwedegas AB, 4. bemyndigarregeringen att teckna borgen för lån till bolag i vilka statens vattenfallsverkförvaltar statens aktier intill sammanlagt 11 , varav högst . för lån till eldistributionsföretag, 5. bemyndigarregeringen att efterge statens fordran på i enlighet med vadföredragande statsrådet har förordat, 6. till Statensvattenfallsverk:Kraftstationer m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av85 , 7. till Teckningav aktier m. m. i på tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av50 . De motioner som har väckts med anledning av propositionenär 1983/84:171 av m. (vpk), vari hemställs att med ändring av proposition 1983/84:47avslår förslaget om ett överförande av från Svenska , 1983/84:179 av m. fl. (m), vari hemställs 1. att omnäringsutskottets överväganden vid en samlad ekonomisk bedömning ger vid handenatt ett avbrytande av projektet framstår som rimligt avslårproposition 1983/84:47 och begär att regeringen föranstaltar om en avvecklingav projektet i dess helhet, 2. att om enavveckling bedöms icke vara möjlig hos regeringen begär attriksdagen fortlöpande orienteras om storleken av de samlade subventioner och iandra direkta eller indirekta former utgående ekonomiska stöd söm projekteterhåller, 1983/84:180 av () ochIvar () vari hemställs att 1. beslutaratt skatten på naturgas sätts till /l 000 m\ 2. hos regeringenhemställer om initiativ till ett kompletterande avtal med de regionalaintressenterna i i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. avslårregeringens förslag om att godkänna [statens vattenfallsyerks] framställning omnedskrivning av statens fordringar om 113 milj. kr. och beslutar att fordran t.v. skall kvarstå som räntefritt län. I motion 1983/84:171 (vpk) anförsatt kommunisterna stöder de insatser för genomförande avSydgasprojektet som föreslås i propositionen. Däremot ser detta parti intenågra fördelar med att vattenfallsverket övertar . Motionärernamenar att verket målmedvetet och effektivt har motarbetat införandet avnaturgas i och att introduktionen av naturgas i det svenskaenergisystemet kanske helt skulle stoppas om ansvaret förutvecklingen av denna energikälla överförs till vattenfallsverket. Motionärerna har inget att erinra mot att statens fordran på Swedegas skrivsned om Swedegas inte förs över till vattenfallsverket. I motsatt fall bör någonnedskrivning inte ske, anser de. I motion 1983/84:179 (m) påpekasatt inte kan genomföras om inte staten kraftigt förbättrardess ekonomi genom skatte- och subventionsåtgärder. Motionärerna anseremellertid att en sådan lösning skulle stå i dålig överensstämmelse med vadnäringsutskottet (NU 1982/83:52) uttalade om projektet, nämligen attdetta inte är av så väsentlig betydelse för flexibiliteten i det svenskaenergisystemet att några betydande extrakostnader för staten är motiverade föratt det skall fullföljas. I motionen anförs bl. a. att det är tveksamt omSveriges sårbarhet i energihänseende minskar om gas från utnyttjas istället för olja från samma område. Gasledningen är tämligen lätt att skada ochställer speciella krav på reservkapacitet. Mot bakgrund av projektets avsevärtförsämrade ekonomiska förutsättningar är det enligt motionärernas meningrimligt att överväga om inte det kapital som skall satsas i stället börutnyttjas för andra, lönsamma investeringar. Beträffande den fortsattainriktningen av Swedegas verksamhet anförs att de övriga uppgifter somföretaget enligt propositionen nu skall erhålla tycks vara mer långtgående ände uppgifter som tilldelades bolaget genom energibeslut. Motionärernautgår från att regeringen delar deras uppfattning och "vidtar häravmotiverade åtgärder". Med hänsyn till att en avhuvuduppgifterna för energipolitiken är att åstadkomma en diversifieradenergiförsörjning och minska oljeberoende ser upphovsmännen tillmotion 1983/84:180 (c) med tillfredsställelse att regeringen ansluter sig tillde motiv som ligger bakom . Motionärerna anser dock attriksdagen bör genomföra vissa förändringar i regeringens förslag. Skatten pånaturgas bör sättas till . per 1 000 m i stället för föreslagna 308 kr.Skattebelastningen på projektet skulle därmed minska med ca 50 milj. kr. De menar vidare att det inte är rimligt att en enskild representant förstaten till följd av det sätt på vilket omröstningsreglerna för styrelsen harutformats genom vetorätt skall kunna stoppa ett investeringsbeslut somsamtliga regionala intressenter har ställt sig bakom. Motionärerna ifrågasätterom det inte för beslut borde räcka med att representanter för de regionalaintressena samt NU1983/84:10 4 tre av de statligt utsedda ledamöterna biträder detsamma.Likaså vänder sig motionärerna mot förslaget att , med avsteg från deprinciper som.gäller för beredskapslagring i övrigt, skall få använda elenergisom reserv för naturgasen i krislägen. Beslutet kommer att leda till dubbelinvesteringaroch därmed bli en extra belastning på projektet, anför de. skulle ha ett långsiktigt intresse av att diversifiera sinverksamhet, bl. a. genom att förvärva aktierna i , betvivlas avmotionärerna, som emellertid inte motsätter sig förvärvet. Med tanke på verketsgoda ekonomi finns det enligt deras uppfattning däremot inte anledning attgodta den föreslagna nedskrivningen av statens fordringar på Swedegas. fastställde år 1980riktlinjer för genomförande av det s. k. (prop. 1979/80:170, NU1979/80:70, rskr 1979/80:410). Projektet baseras på import av naturgas frånDanmark för distribution i sydvästra med början . Riksdagensbeslut hade föregåtts av en överenskommelse mellan och om naturgassamarbete. Inom ramen för dennaöverenskommelse träffades avtal mellan ett dotterbolagtill Svenska och det statliga Dansk A/S() rörande transport och leverans av gas till . Avtalet innefattarsåväl en rätt för Swedegas att mot ersättning transportera naturgas i detdanska ledningssystemet som åtaganden för att leverera naturgas tillSverige frän är 1985 och för Swedegas att ta emot naturgasen. Den av beslutade organisationen förnaturgasverksamheten i innebär i korthet att Swedegas svarar förtillförsel av naturgas och för stamledningar för transport av gas inom landet,medan det regionala gasbolaget svarar för grenledningar ochförsäljning av gas inom Sydgasområdet. ägs f. n. av , Helsingborgsoch Lunds kommuner samt . Staten har så till vida begränsat de ekonomiskariskerna för att projektet totalt sett, dvs. vid avtalsperiodens slut år2005, inte skall behöva leda till förlust för intressenterna. Beslut om har grundats på antagandet attprojektet skulle ge ett ekonomiskt överskott. Interna kalkyler inom är1980 pekade på ett överskott av 540 milj. kr. i nuvärde under 20-årsperioden.Nya beräkningar har emellertid tytt på en försämring av slutresultatet med 1 å1,i nuvärde och mycket stora årliga underskott under deförsta driftsåren. En utvärdering av Swedegas projektkalkyl har givit vidhanden att den kraftiga försämringen är en följd av flera faktorer: NU1983/84:10 5 ökade investeringskostnader, energibesparingar hosavnämarna och ökad konkurrens från alternativa energislag, främst elkraft ochfjärrvärme. Mot bakgrund härav har regeringen undersökt möjligheternatill en avveckling helt eller delvis av . Det har emellertidvisat sig vara omöjligt att uppnå befrielse från inköpsåtagandena enligtavtaletmed . 1 denna situation har förhandlingar tagits upp mellanstaten och med sikte på att säkerställa ett genomförande av projektet ihuvudsak i planerad omfattning. redovisades ett förslag tillöverenskommelse mellan parterna. Överenskommelsen omfattade ettkonsortialavtal med bilagor och två protokollsanteckningar. I september 1983har överenskommelsen godkänts av kommunfullmäktige i de berörda kommunernasamt av . Ett konsortialavtal jämte protokoll i huvudsakligöverensstämmelse med förslaget har därefter undertecknats . har träffatavtal med Svenska om att verket skall förvärva samtliga aktier iSwedegas från . har i en särskildframställning begärt regeringens godkännande av avtalet. I sambandhärmed har verket redovisat de anslagsmässiga konsekvenserna av övertagandetoch framfört vissa yrkanden. Genom förevarande proposition föreslår regeringenriksdagen att godkänna konsortialavtalet jämte protokoll i den utsträckningstaten genom avtalet ikläder sig ekonomiska förpliktelser. Därjämte begärsvissa anslag och bemyndiganden som sammanhänger med innehållet i den nämndaöverenskommelsen. En närmare redogörelse för konsortialavtalets innehålllämnas i propositionen (s. 714). I propositionen begär regeringen vidarebemyndigande att medge vattenfallsverket att förvärva aktierna i . Isamband härmed läggs fram förslag bl. a. om tilläggsanslag tillvattenfallsverket för finansiering av den fortsatta verksamheten inom Swedegas. I det följande behandlar utskottet innehållet i de nämndaöverenskommelserna endast i den mån det föranleds av motionsyrkandena iärendet. I motion 1983/84:179 (m) föreslås iförsta hand att avvecklas och att propositionen avslås omutskottet vid en samlad ekonomisk bedömning skulle finna att ett avbrytande avprojektet framstår som rimligt. Motionärerna påpekar att intekan genomföras om inte staten kraftigt förbättrar projektets ekonomi genomskatte- och subventionsåtgärder. De anser att en sådan lösning skulle stå idålig överensstämmelse med de tankegångar som låg bakom beslut omSydgasprojektet (NU 1982/83:52). NU 1983/84:10 6 Utskottet vill med anledning härav framhålla följande. Som framgått av vad utskottet redan anfört har det intevarit möjligt för Swedegas att uppnå befrielse frän inköpsåtagandena gentemotDONG. I den uppkomna situationen har i princip tre lösningar stått till buds: (1) Ingaförändringar görs i avtalen. Detta skulle bl. a. innebära att staten till följdav den nämnda förlusttäckningsgarantin skulle få bära hela förlusten och varautan möjlighet att påverka projektet. (2) Avtalet medDONG upphävs ensidigt, med åtföljande avveckling av av projektet. De totalakostnaderna vid en sådan lösning dvs. förlustersättning till ochavvecklingskostnader i kan uppskattas till ca 800 milj. kr. Enpartiell avveckling av projektet (t. ex. utbyggnad endast i MalmöLund-området)har beräknats ge en ännu större förlust. (3) Enomförhandling genomförs med sikte på riskdelning mellan parterna. Företrädare för industridepartementet har inför utskottetuppgivit att alternativ (3), med den utformning överenskommelsen har fått, haransetts vara det för staten billigaste alternativet. Beräkningar inomdepartementet har givit vid handen att projektet efter förluster under deinledande åren bör kunna nå ett nollresultat omkring och ge en vinst på400 milj. kr. Kalkylen bygger på vissa förutsättningar: attoljeprishöjningen blir 2 , att inflationen uppgår till perår, att räntan är och att staten, i enlighet med åtaganden som har gjortsi en principöverenskommelse med de övriga intressenterna, vidtar vissaåtgärder, bl. a. på energibeskattningens,område. Utskottet delar uppfattningen att det förslag till lösningav Sydgaspro-blemet som regeringen nu förordar framstår som det på lång siktmest fördelaktiga av olika möjliga alternativ. De kostnader i form av insatskapitali , bidrag till förlusttäckning och investeringsbidrag till distributörernasom staten kommer att åsamkas till följd av sitt engagemang i får ansesväl kompenserade av de positiva effekterna av en fortsatt svensk satsning pånaturgas. Utskottet får i detta hänseende hänvisa till vad som anförs ipropositionen (s. 9) om skälen för genomförande av . Utskottetvill även påpeka att den, översyn av projektet som har gjorts under det senasteåret har lett till betydande förbättringar av detta. Det nya konsortialavtaletinnebär ett ökat ansvar för kommunerna och och, enligt utskottetsuppfattning, därmed också en rimligare riskfördelning bl. a. på det sättet attde statliga förlusttäckningsgarantierna upphör. På grundval av det anfördafinner utskottet att inte har skäl att bifalla yrkandet i motion1983/84:179 (m) om avslag på propositionen. Motionen avstyrks alltså i dendelen. Beslutsförhet i vissa frågor enligt konsortialavtalet skall bestå av åttaledamöter, varav fyra väljs på förslag av staten och de övriga på förslag avSydkraft och kommunerna. NU1983/84:10 7 klausul i konsortialavtalet (§ 5.1) krävs för beslut ivissa angivna, viktigare frågor att samtliga aktieägare resp. samtliga av demutsedda styrelseledamöter är ense om besluten. Besluten avser ändring avbolagsordningen för , ökning eller nedsättning av aktiekapitalet,tillsättande av verkställande direktör, väsentlig förändring avSydgasprojektet samt större investeringar. Detta förhållande kritiseras i motion 1983/84:180 (c).Motionärerna anser att det för beslut borde räcka att representanterna för deregionala intressena samt tre av de statliga representanterna biträderbeslutet. Regeringen bör enligt motionärernas uppfattning uppmanas tainitiativ till ett kompletterande avtal med de regionala intressenterna med ettsådant innehåll. Utskottet vill framhålla att ett led i den träffadeöverenskommelsen är att staten går in som hälftendelägare i . Med hänsynhärtill och till att statens riskåtaganden enligt avtalet är av åtminstone likastor omfattning som de berörda kommunernas anser utskottet att det inte finnsnågon anledning för staten att avstå från möjligheten att kunna stoppa ettförslag exempelvis om investeringar, även om de regionalt utsedda ledamöternaskulle biträda förslaget. Motionen avstyrks därför i denna del. Utskottet har inte heller i övrigt någon invändning motbestämmelserna i konsortialavtalet och tillstyrker följaktligen att regeringenbemyndigas att godkänna detta i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiskaförpliktelser. Som utskottet redan framhållitgäller som en förutsättning för avtalet att staten vidtar vissa åtgärder på detenergipolitiska området m. m. Dessa räknas upp i en bilaga till avtalet. Av degenerella åtagandena enligt avtalet är åtagandet om en fast relation mellan denframtida energiskatten på naturgas och skatten på eldningsolja det mestbetydelsefulla. Bilagan innehåller en klausul av innebörd att energiskatten pänaturgas skall fastställas till av energiskatten på eldningsolja, räknatefter energiinnehållet, vilket beräknas motsvara . per 1 000 m' gas.Regeringen avser enligt ett uttalande i propositionen (s. 11) att i annatsammanhang ta upp frågan om lagstiftning rörande beskattningen av naturgas ochav gasol för annat än motordrift. I motion 1983/84:180 (c) föreslås att skatten på naturgasbestäms till . per 1 000 m- naturgas. Skattebelastningen påSydgasprojektet skulle därmed minska med ca 50 milj. kr. och deackumulerade underskotten kunna avvecklas tre än beräknat,anför motionärerna. Regeringen har i proposition 1983/84:28 om beskattningenav energi närmare utvecklat motiven för den föreslagna prissättningen pånaturgas (s. 19). Av olika skäl naturgasens miljöfördelar, förbättradleveranssä- NU1983/84:10 8 kerhet i jämförelse med olja m. m. har energiskatten pånaturgas bestämts att utgå med ett lägre belopp än vad som egentligenmotsvarar detta bränsles importkostnad per energienhet. Utskottet har iannat sammanhang godtagit detta resonemang (NU 1983/84:4 y). Utskottet finnerdet olämpligt att nu uttalar sig för att naturgasen ges en än meragynnad ställning i beskattningshänseende och avstyrker därför motionen i dennadel. I motion 1983/84:171 (vpk) framförsstark kritik mot regeringens förslag att skall fåförvärva statens aktier i . Motionsyrkandet om avslag på propositioneni denna del mofiveras främst med att vattenfallsverket, enligt motionärerna,målmedvetet och effektivt har motarbetat införandet av naturgas iSverige och kan förväntas göra så även i fortsättningen. Kritiska synpunkter påförvärvet framförs även i motion 1983/84:180 (c). Utskottet finner i likhet med regeringen att denföreslagna överföringen av Swedegas till vattenfallsverket är ändamålsenlig.Verket har, som framhålls i propositionen, stor erfarenhet av distribution ochmarknadsföring av ledningsbunden energi och förfogar över resurser som kanutnyttjas vid projektering, anläggning och drift av naturgassystem.Samordningsvinster bör också kunna uppnås. Utskottet tillstyrker därförpropositionen i denna del, inkl. förslagen om medelsanvisning och ombemyndigande att teckna borgen. Däremot avstyrker utskottet motion 1983/84:171(vpk). Statens fordran på Swedegas Som framgår av propositionen (s.15) har beräknat Swedegas låneskuld till staten vidutgången av till 362,5 milj. kr. Av skulden hänför sig113 milj. kr. till tidigare kostnader för . Vattenfallsverkethar framhållit att Swedegas framtida, ej återvinnbara kostnader förSydgasprojektet omräknade till kapitalvärde motsvarar en betydande del avskuldbeloppet. Verket har, med hänvisning till att verket kommer att övertafinansieringsansvaret för den löpande naturgasverksamheten i en omfattning somväsentligt överstiger verkets affärsmässiga intresse, hemställt att helastatens till hänförliga fordran på Swedegas efterges i sambandmed övertagandet. Regeringen har anslutit sig till förslaget och hemställer omriksdagens bemyndigande att få skriva ned statens fordringar på Swedegas med113 milj. kr. Förslaget möter kritik i motion 1983/84:180 (c). Medhänsyn till vattenfallsverkets goda ekonomi finns det enligt motionärerna inteskäl att NU1983/84:10 9 Fordringen föreslås i ställetkvarstå i form av ett räntefritt län. I motion 1983/84:171 (vpk) anförs i detta hänseende attett avslag på förslaget i propositionen om vattenfallsverkets övertagande avSwedegas som framgått i det föregående önskar motionärerna ett sådant avslag inte hindrar att statens fordran på Swedegas skrivs ned. Med hänsyn bl. a. till de betydande åtaganden som Swedegas och därmed vattenfallsverkets medverkan i medför finnerutskottet det motiverat att statens fordran på bolaget skrivs ned med detnämnda beloppet. Regeringen bör därför erhålla det begärda bemyndigandet ochmotion 1983/84:180 (c) alltså avslås i förevarande del. Därmed saknar utskottetanledning att kommentera de synpunkter som framförts i motion 1983/84:171 (vpk)i frågan. Ett av de åtaganden som staten hargjort i samband med upprättandet av konsortialavtalet är att garantera att,såvitt avser försörjningsberedskapen, skall belastas medkostnader enbart för vissa bered-skapsätgärder för uppvärmningskunder. Dettainnebär, anförs det i propositionen, ett avsteg från de principer förberedskapslagring av naturgas som har fastställt (s. 10).Med hänsyn bl. a. till de stora kostnader som är förenade med lagring av gasför exempelvis beredskapsändamål har regeringen som ett provisorium godtagitett förslag från av innebörd att beredskapsbehovet såvittavseruppvärmningskun-derna täcks genom användning av elradiatorer ellerelkassetter. Utskottet har ingen erinran mot denna lösning. I motion 1983/84:179 (m) föreslås bl. a. att riksdagenbegär att fortlöpande bli orienterad om storleken av de samlade subventioneroch andra ekonomiska stöd som erhåller. Utskottet vill framhålla att exempelvis isamband med den årliga prövningen av statsbudgeten har möjligheter att begärainformation om skilda projekt där staten är direkt eller indirekt involverad,däribland givetvis . Att, som föreslås i motionen, regeringenskulle fortlöpande lämna information i fråga om ett enskilt projekt anserutskottet inte motiverat. Yrkandet avstyrks därför. 1. beträffandeavslag på propositionen attriksdagen avslår motion 1983/84:179 yrkande 1, attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:47 moment 1 NU1983/84:10 10 och med avslag på motion 1983/84:180 yrkande 2 bemyndigarregeringen att godkänna det i propositionen redovisade konsortialavtalet jämte protokoll mellan staten, kommun, . Lundskommun och i vad staten genom avtalet ikläder sig ekonomiskaförpliktelser, 3. beträffandestöd till distributionsanläggningar attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:47 moment 2 medger att medel fråndet pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för /83 underfjortonde huvudtiteln anvisade reservationslaget Stöd till utbyggnad avdistributionsanläggningar för fjärrvärme får användas för stöd tilldistributionsanläggningar för naturgas i enlighet med vad som anges i propositionen, 4. beträffandeskatt på naturgas attriksdagen avslår motion 1983/84:180 yrkande 1, 5. beträffandevattenfallsverkets förvärv av Swedegas attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:47 momenten 3, 4 och 6 och medavslag på motion 1983/84:171 a) bemyndigarregeringen att medge att förvärva samtliga aktier iSwedegas AB, b) bemyndigarregeringen att teckna borgen för lån till bolag i vilka statens vattenfallsverkförvaltar statens aktier intill sammanlagt 11 , varav högst . för lån till eldistributionsföretag, c) till : Kraftstationer m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav , 6. beträffandestatens fordran på Swedegas attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:47 moment 5 och med avslag påmotion 1983/84:180 yrkande 3 bemyndigar regeringen att efterge statens fordranpå i enlighet med vad som anges i propositionen, 7. beträffandeanslag till aktieteckning attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:47 moment 7 till Teckning avaktier m. m. i på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1983/84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 50 113 000kr., 8. beträffandeinformation om attriksdagen avslår motion 1983/84:179 yrkande 2. NU1983/84:10 11 Närvarande: (), (),(), (), (), Per-RichardMolén (m), (), (), (), BoFinnkvist (s), (), (), (), (vpk) och (). (mom. 2) () och () anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"ekonomiska förpliktelser" bort ha följande lydelse: är i första hand ett projekt av regionaltintresse. Ett beslut av exempelvis om nyinvesteringar kommeratt bli av stor betydelse för de berörda kommunerna även på kostnadssidan men vara av en mer begränsad betydelse för staten. Med hänsyn härtill anserutskottet det rimligt att de regionala intressena tillförsäkras inflytandegenom en sådan beslutsordning i styrelsen som föresläs i motion 1983/ 84:180(c). Regeringen bör ta initiativ till ett kompletterande avtal mellan parternaav denna innebörd. Såsom föreslås i motionen bör vid sin prövning avavtalet göra ett uttalande av denna innebörd. Utskottet har inte någon invändning mot bestämmelserna ikonsortialavtalet i övrigt och tillstyrker följaktligen att regeringenbemyndigas att godkänna detta i den omfattning som föreslås i propositionen.