bet · G701NU38 · 1983-12-31 00:00:00 — Fondkommissionsbolagenhade däremot betydande möjligheter all äga och för egen räkning göra affärermed aktier och andra värdepapper. Genom fondkommissionslagen (1979:748) åstadkomsi detla hänseende en utjämning av bankernas och övriga fondkom-missionärerskonkurrensvillkor. De senares rält till egenhandel inskränktes, under det attbanker med fondkommissionsrörelse fick rätt all i viss utsträckning förvärvaoch inneha aktier utan särskilt tillstånd. Efter en ändring innebärbegränsningsregeln nu att en fondkommissionärs handelslager av aktier får haetl anskaffningsvärde av högst 4 milj. kr. eller högst av rörelsens årligaomsättning, dock högst 25 milj. kr. Den sistnämnda spärren sattes ursprungligenvid 10 milj. kr. och motiverades av föredragande statsrådet, ekonomiministerGösla , med all de mycket stora bankerna och fondkommissionsbolagen denförulan skulle kunna skaffa sig elt värdepappersinnehav som inte var motiveratmed hänsyn till reglernas syfte. För fondkommissionsbolagen träder begränsningsregelntill följd av en övergångsbestämmelse i kraft försl vid början. Vidbegränsningsregelns tillkomst uttalades all den kunde behöva omprövas efternågra år. Så skedde alltså . Bankinspektionen har ansett liden varainne för en ny omprövning och föreslagit att beloppsgränsen vid 25 milj. kr.skall höjas till 50 milj. kr. NU1983/84:38 11 bolags sida har begärts att den fasta maximigränsen skalllas bort. Vid remissbehandlingen har båda förslagen fått stöd. Dessulom harolika kompromisslösningar rekommenderats. och har angivit 200 milj. kr. som en rimlig beloppsgräns,föreningsbankers förbund 100 milj. kr. Del har också föreslagils altbankinspektionen skulle få möjlighet alt, eventuellt i form av dispens,fastställa gränsbelopp på etl mera flexibelt sätt. Den dispensregel som redanfinns i lagen uppsti.ller för dispens krav på synnerliga skäl och kan knappastanses tillämplig i sådana fall som det nu är tal om. Regeringen går i propositionen på bankinspektionens linje ochföreslår alltså all maximibeloppet för en fondkommissionärs handelslager avaktier skall vara 50 milj. kr. Mol della förslag riklas invändningar imotionerna 1983/84: 2830 (fp) och 1983/84:2831 (m). Motionärerna anför allmaximiregeln kommer alt begränsa de berörda förelagens konkurrens- ochulveck-lingsmöjligheier och snedvrida konkurrensförutsällningarna. Genom deninsyn som bankinspektionen har kan, menar de, icke önskvärdainlresse-konflikter förhindras pä etl bättre säll än genom maximiregeln. har och Post- och , ,framfört önskemål dels om all gränsen för handelslagret skall sällas "väsenlliglmyckel högre" än enligi regeringens förslag, dels om all avvikelser skallkunna medges i särskilda silualioner, vilkel skulle kräva en ändrad utformningav den tidigare refererade dispensregeln i fondkommissionslagen. Ulskoltel anser liksom regeringen all den nuvarandemaximiregeln innebär atl fondkommissionärer med en mera omfattande rörelse ärunderkastade en alliför kraftig begränsning av del medgivna aktieinnehavet.Ett primärt motiv för en höjning av beloppsgränsen är all fondkommissionä-rernaskall få bällre möjligheter alt i rält tid leverera aktier till köpare. Vidarebör beaklas alt handeln med OTC-aklier förutsätter att för vaije berört förelagen fondkommissionär verkar som märket maker och i den egenskapen håller elttillräckligt handelslager av aktier i företaget. Ytterligare måste hänsyn laslill den ökade omsättningen och de stora kursuppgångarna på aktiemarknaden. Ulskoltel har övervägt om ordningen med en fastbeloppsgräns borde komplelleras med en dispensregel av annat slag än dennuvarande. Bankinspektionen skulle i så fall kunna få betydande frihet attfastställa en individuell gräns med hänsyn till arten och omfattningen av enfondkommissionärs rörelse. Enligt utskollels mening talar emellertidövervägande skäl för att den begränsning av handelslagrens storiek som börgälla i möjligaste mån kommer till uttryck i generellt tillämpliga regler. Etlsystem som förutsätter särskild prövning av ansökningar, ofta med åtföljandeförhandlingar mellan sökanden och beslutsmyndigheten, ger anledning tillprincipiella belänkligheler och kan dessulom bli administrativt betungande. NU 1983/84:38 12 Mot här angiven bakgrund tillstyrker utskottetförslaget all den nuvarande maximigränsen för fondkommissionärernashandelslager, 25 milj. kr., i enlighet med regeringens förslag höjs lill 50milj. Ulskoltet vill understryka att detla är den gräns sombankinspektionen har förordat. Huvudskälet mot ett slopande eller en myckelkraftig höjning av beloppsgränsen har angivits i ekonomiminister återgivna motivul-talande, vilkel utskottet nu som vid detursprungliga lagsliftningslillfällel instämmer i. Utskottet tar därefter upp några andramotionsyrkanden som har anknytning till det behandlade regelsystemet. De finnsdels i en av de motioner som har föranletts av propositionen, dels i tremotioner från allmänna motionstiden. Den förstnämnda är motion 1983/84; 2830(fp), där del yllerligare begärs aft skall uppmana regeringen alt geden tillsatta utredningen om röstvärdet på aktier elt i flera avseendenvidgat uppdrag. Av de senare skall här försl två beröras, nämligen motion 1983/84:1028 (fp), som går ut på atl skall ullala sig för en översyn avregelsystemet för , och motion 1983/84:1089 (m), som också syftartill en sådan översyn, utförd genom börsstyrelsens och Näringslivetsbörskommillés försorg. Utskottet går här undan för undan igenom de sakfrågorsom motionärerna har fäst uppmärksamheten på. En översyn av de regler som möjliggör graderadrösträtt för aktier föreslås i de båda sistnämnda motionerna. Motionärernauttrycker förståelse för att graderad rösträtt tillämpas när det gällerförelag utanför börsen, t. ex. mindre företag som vill bredda sin kapitalbasulan att ägaren föriorar kontrollen över förelaget. För börsförelag anser deemellertid alt lika rösträtt bör vara regel. har som nämnts enligt beslut av regeringen fått i uppdrag atl ulredafrågan om röstvärdet på aktier. Enligt direktiven (se s. 3) skall den inriktasitt arbete på att lämna förslag som gör det möjligt alt avskaffaröstvärdesdifferenserna. Meningen är att uppdraget skall avslutas före utgångenav . Utskottel finner all syftet med motionerna 1983/ 84:1028 (fp) och1983/84:1089 (m) i nu angivet hänseende har blivit tillgodosett genom dettautredningsuppdrag och all motionerna följaktligen bör lämnas utan åtgärd i dendelen. Frågan om hörsföretags inbördes ägarförhållandenlas upp i motion 1983/84:2830 (fp). Motionärerna påtalar alt del i storutsträckning förekommer att aktiebolag vilkas aktier är inregistrerade påfondbörsen är förbundna genom s. k. indirekt ägande eller s. k25-procentsägande. I motion 1983/84:1089 (m) berörs samma företeelse medanvändning av termen cirkelägande. Termen 25-procenlsägande har all göra meddel förhållandel NU 1983/84:38 13 attsvenska aktiebolag enligt 54 § kommunalskatlelagen (1928:370) med tillhörandeanvisningar är frikallade från skattskyldighet för utdelning på aktier i ettsvenskt aktiebolag om deras röstetal i det utdelande företaget motsvarar enfjärdedel eller mer av röstetalet för samtliga aktier i detta. De aktier som deinnehar betraktas då som s. k. organisationsaktier. båda motionerna framhålls att det indirekta ägandet minskar marknadensmöjligheter att utöva kontroll över börsföretag. De reella ägarna får, sägs deti motion 1983/84:1089 (m), inte möjlighet atl avsätta en företagsledning sommissköter sig. Innehållet i äganderätten undermineras. Detnu berörda resonemanget i motion 1983/84:1089 (m) utmynnar i en hemställan - imotion 1983/84:1090, som har hänvisats till skatteutskottet - att hosregeringen skaU begära förslag till begränsningar i skattefriheten förorganisationsaklier. har således i detta sammanhang inte attta ställning till motion 1983/84:1089 (m). Skatteul-skotlet, som har fåttytterligare en motion i samma ämne hänvisad till sig, har beslutat uppskjutabehandlingen . Skattefrihetenför organisationsaktier är uppenbarligen en väsentlig förutsättning för deinbördes ägarförhållanden som påtalas i motion 1983/ 84:2830 (fp). Av vad nysssagts framgår alt frågan därom snart kommer att tas upp av skatteutskottet.Näringsutskottet anser inle alt bör påfordra något särskilt uppdragåt utredningen om röstvärdet för aktier all utreda det indirekta ägandet.Motion 1983/84:2830 (fp) avstyrks följaktligen i nu aktuell del. I motionerna 1983/84: 1028 (fp) och 1983/84:1089(m) ställs också krav på förbättrad information till aktieägarna ochallmänheten från börsföretagens sida. Det är viktigi, uttalas det i den senaremotionen, all den information som lämnas aktieägarna är korrekt och fullständigoch att kraven på emissionsprospekten upprätthålls. Börsstyrelsen bör i samrådmed upprätta riktlinjer härför, säger motionärernaoch begär att regeringen skall anmodas medverka till atl så sker. Deninformation som finns hos "insiders" och i smala kretsar når sent ultill småspararna, anförs det i motion 1983/84:1028 (fp). Därför är det, betonarmotionärerna, utomordentligt angeläget all börsen upprätthåller kravet på attall viktigare information skall ut till allmänheten. Medanledning av yrkandet i motion 1983/84:1089 (m) vill utskottel först framhållaatl det med hänsyn lill fondbörsens frislående ställning är en grannlagauppgift för regeringen att utverka all en viss utredning blir utförd genombörsslyrelsens försorg. Delsamma gäller än mer , somär ett helt privat organ. Isakfrågan vill utskottet peka på att del inregislreringskonlrakl som eilbörsbolag har slutit med fondbörsen innefattar långtgående åtaganden ominformationsplikt med sikte på såväl fondbörsens som allmänhetens behov NU 1983/84:38 14 ochatl fondbörsen förfogar över olika sanklionsmedel, ytterst avregislrering, motföretag som brister i fullgörandet av sina informationsåtaganden. Det kankonstaleras aU fondbörsen ägnar ett betydande intresse åt informationsfrågornaoch att den kan tillgripa olika slags sanktioner mol börsföretag som ärförsumliga i detla hänseende. På näringslivets sida har Näringslivetsbörskommitlé - vars huvudmän är och - behandlat frågan om information vid förvärv avstörre aktieposter, ett ämne som utskotlet återkommer till. Det kan enligtutskottels mening förutsättas alt de informationsfrågor som motionärerna larupp blir uppmärksammade i önskvärd grad utan något sådant initiativ fränregeringens sida som påkallas i motionerna 1983/84:1028 (fp) och 1983/84:1089(m). Motionerna avslyrks alllså i nu angiven del. Flera andra önskemål om viss reglering avvärdepappersmarknaden förs fram i samma båda motioner. I motion 1983/84:1028(fp) efterlyses en skärpning av insideriagstiftningen, dvs. den lagsiiftningsom riktar sig mot atl personer med särskild anknytning till ett företag köpereller säljer aktier i förelagel med utnyttjande av sädan information omförelaget som inle är tillgänglig för allmänheten. Etl annat önskemål i sammamotion avser s. k. uppflaggnings- och nedflaggningsregler, dvs. regler omoffentliggörande vid förvärv och försäljning av större aktieposter. Enangränsande fråga tas upp i motion 1983/84: 1089 (m), där det krävs ökatutrymme för reaktion från fondbörsens sida mot oetiskt förfarande i samband meds.k. take över bids eller fusioner genom aktieförvärv. Denu berörda frågorna har, som framgår av redogörelsen i det föregående (s.5f. ), behandlats i betänkandet (SOU 1984:2) Värdepappersmarknaden, vilkelvärdepappersmarknadsulredningen avgav i början av delta år och som därefter harremissbehandlals. Korl har, som redan nämnts. rekommenderat uppflaggnings- och nedflaggningsregler som skulletillämpas på frivillighetens grund. Medhänsyn till atl utredningsförslag sålunda föreligger och f. n. bereds inomregeringskansliet går ulskoltel inle in på någol närmare resonemang av de frågorsom tas upp i de senast refererade delarna av motionerna 1983/ 84: 1028 (fp)och 1983/84:1089 (m). Utskottet utgår från alt regeringen så snart dellämpligen kan ske förelägger en proposition i ämnet och avslyrker idagens läge de båda motionerna i senast angivna delar. Samma motioner innehåller slutligen önskemål omändrade regler för börsintroduktion m.m. Kraven på alt aktier skall ha en vissspridning innan de introduceras på börsen bör ses över. sägs del i motion 1983/84: 1028 (fp). Motionärerna finner det otillfredsställande att notering på dens. k. OTC-lislan sker ulan prövning från börsslyrelsens sida. De menar allsmåspararna därigenom får elt olillräckligl skydd. De minimiregler i fråga omaktiekapital somgällerför introduktion på börsens A: I-och A: II- NU 1983/84:38 15 listorförefaller föråldrade, är en anmärkning som görs i motion 1983/ 84: 1089 (m).Där rekommenderas också att börsstyrelsen i samråd med Näringslivetsbörskommitlé skall se över de olika graderingarna av listor. Motionärernaerinrar om att vissa aktier noteras på en OTC-lista eller en s.k. väntelista. Vadgäller förekomsten av listor över kurser på icke börsnoterade aktier viltutskottet erinra om atl fattade beslut som möjliggjordehandel med OTC-aklier enligt ett märket maker-system. Näringsutskottetuttalade då sill gillande av den ordning för handel med icke börsnoteradeaktier som regeringen hade föreslagit. Den möjliggjorde, sade ulskollel, organiserade etl smidigt system utan tyngande detaljreglering. Samtidigtskulle samhället fä full insyn i verksamheten genom att fondkommissionärernastod under bankinspektionens tillsyn. Socialdemokraterna i utskottetreserverade sig emellertid och krävde alt det skulle skapas ett av statenuppställt regelsystem, som på ett betryggande sätt skulle tillvarata bådeaktieköparnas och de mindre förelagens iniressen. Vidarekan noteras atl börsstyrelsen har beslutat vidta vissa åtgärder för allförhindra missbruk av begreppet börsnotering av aktier. De avser dels enskärpning av kraven för användning av fondbörsens krittavlor, dels informationtill massmedia och till värdepappersmarknaden. BelräffandeOTC-marknaden uttalar föredragande statsrådet i propositionen (s. 18) atl enmera övergripande översyn av OTC-marknaden och frågor som har samband med dennafår övervägas när ytterligare erfarenheter har vunnits. Uttalandet görs ianslutning till det förslag rörande handel med OTC-aklier i fondbörsens lokalersom utskottet i det föregående har tillstyrkt. Utskottetutgår från alt regeringen och börsstyrelsen, var och en från sinautgångspunkter, beaktar de frågor som behandlas i de nu berörda delarna avmotionerna 1983/84; 1028 (fp) och 1983/84: 1089 (m) och aU de också tar deinitiativ som kan visa sig erforderliga. Alt så sker framgår delvis av deåtgärder och uttalanden som har refererats. Utskottet anser inle all detnu finns underlag för särskilda krav från sida belräffande reglernaför börsinlroduktion och fortlöpande notering av aktier. De båda motionernaavstyrks alltså såvitt nu är i fråga. I sammanhanget tar ulskoltel lill sist upp motion1983/84:2361 (fp), som syftar lill offentlig insyn i svenskars innehav avutiändska aktier, nämligen i de fall dä sådana aktier noteras på den svenskabörsen. Offentlighetsprincipen bör naturligtvis, säger motionärerna, gällasåväl utiändska som svenska aktier. Del finns, menar de, inga skäl alt skiljapå insynen för aktier som är noterade på den svenska börsen. Aktiebolagslagen(1975: 1385) och lagen (1970:596) om förenklad aktie-hantering innehåller,såsom framgår av redogörelsen i del föregående. NU1983/84:38 16 bestämmelser avsedda att ge allmänheten insyn iaktiebolagens ägarförhållanden. En fömtsättning för de insynsmöjligheter somnu finns är således att aktiebolaget i fråga omfattas av lagstiftningen omsvenska aktiebolag. Det bör också påpekas att ändamålet med reglerna i fråga äratt möjliggöra kännedom om bolagets ägarförhållanden, inte om enskildasförmögenhetsförhållanden. De befintliga reglerna om insyn i svenskaaktiebolags aklie-böcker synes således knappast kunna åberopas som grund föratl en motsvarande insyn skulle skapas i hur den i regel obetydliga del av eltutländskt företags aktier som är i svenska händer fördelas på olika ägare. Detkan tilläggas alt antalet utländska företag vilkas aktier - i form avdepositionsbevis - är inregistrerade pä inskränker sig tillfem, nämligen tre finska och ett norskt förelag på A: I-listan och ett norsktföretag på A: Il-listan. Med det sagda avslyrker utskottet motion 1983/84: 2361(fp). 1. beträffande utvidgning avfondkommissionärers efteranmäl- ningsskyldighet attriksdagen antar det i proposition 1983/84: 164 framlagda förslaget lill lag omändring i fondkommissionslagen (1979:748) i vad avser 24 §, 2. beträffandebörsstyrelsens sanktionsmedel allriksdagen antar del i proposition 1983/84; 164 framlagda förslaget lill lag omändring i lagen (1979:749) om i vad avser 24 § första ochtredje styckena, 3. beträffandehandel med i fondbörsens lokaler attriksdagen antar det i proposition 1983/84: 164 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1979:749) om i vad avser 2 §, 4. beträffandebörsstyrelsens sammansättning attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2830 yrkande 1, motion 1983/84:2831yrkande 1 och motion 1983/84:2832 antar det i proposition 1983/84:164 framlagdaförslagel lill lag om ändring i lagen (1979:749) om i denmån del inle omfattas av utskottets hemställan under 2 och 3, 5. beträffande fondkommissionärsinnehav av aktier m. m.för egen räkning atlriksdagen med avslag på motion 1983/84:2830 yrkande 2 och motion 1983/84:2831yrkande 2 antar del i proposition 1983/ 84: 164 framlagda förslaget till lag omändring i fondkommissionslagen (1979:748) i vad avser 16 §, NU1983/84:38 17 6. belräffande röstvärdet för aktier atlriksdagen avslår motion 1983/84: 1089 i ifrågavarande del, 7. beträffandebörsförelags inbördes ägarförhållanden all avstår motion 1983/84:2830 yrkande 3, 8. beträffandebörsföretags information till allmänheten allriksdagen avslår motionerna 1983/84: 1028 och 1983/84:1089, båda iifrågavarande del, 9. beträffandeviss reglering av värdepappersmarknaden altriksdagen avslår motionerna 1983/84: 1028 och 1983/84:1089, båda iifrågavarande del, 10. belräffanderegler för hörsintroduktion m. m. allriksdagen avslår motionerna 1983/84; 1028 och 1983/84: 1089, båda iifrågavarande del, 11. belräffande offentliginsyn i innehav av utländska aktier alt avslår motion 1983/84: 2361. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),Per (), Chrisier Eirefeli (fp), (vpk), (), (), Bo Finnkvist (s), (), ()och (). Börsstyrelsens sammansättning (mom. 4) (), (), Slen (), Per Weslerberg (m), Chrisier Eirefeli (fp), LarsAhlslröm (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 10 som börjar med "Utskoliel finner" och slular med"för löntagarinlressena" borl ha följande lydelse; Utskottet instämmer i kritiken mot regeringens förslag.Från praktisk synpunkt är en utvidgning av fondbörsens styrelse olämplig.Slyrelsens arbete riskerar atl bli mera lungroil. Det kan också befaras all en väsentligdel av beslutsfattandet i realiteten flyttas över på en mindre krets, vilkel NU 1983/84:38 18 innebäralt en tilltänkt "breddning" av börsstyrelsen förbyts i motsatsen.Tyngst väger emellertid de principiella invändningarna. Börsen kommer oavsettsin formeUa ställning alt uppfattas som etl statligt organ, något som kanförsvåra dess kontakter med näringslivet och skapa komplikationer i delinternationella samarbetet. Sammanfattningsvis framstår regeringens förslag pådenna punkt som etl illa övertänkt ingrepp i ett fungerande välbalanseratsystem. Utskottet avstyrker sålunda förslaget. har vid ärendets behandling föreslagits ett uttalande av riksdagenalt en företrädare för löntagarinlressena bör ingå bland de av regeringenutsedda ledamöterna av börsstyrelsen. Utskottet har svårt att se att det skullefinnas motiv för en sådan representation, eftersom lönlagarna inle i dennaegenskap är intressenter i börsens verksamhel. Del kan erinras om aU riksdagenår 1974 (prop. 1974:178, NU 1974:58,_ rskr 1974:370) beslöt att minska denandel av ledamöterna som skulle företräda olika organisationer. delsall ulskoltel under 4 bort hemslälla 4. beträffandebörsstyrelsens sammansättning au med bifalltill motion 1983/84:2830 yrkande 1, motion 1983/84:2831 yrkande 1 och motion1983/84:2832 avslår det i proposition 1983/84; 164 framlagda förslagel till lagom ändring i lagen (1979:749) om i den mån del inleomfattas av utskottets hemställan under 2 och 3. 2.Fondkommissionärs innehav av aktier m. m. för egen räkning (mom. 5) (), (), StenSvensson (m), Per (), (), () ochPer-Ola () anser dels atl den del av utskollels yiirande på s. 12som böljar med "Mol här" och slular med "instämmer i" borlha följande lydelse: Molhär angiven bakgrund finner utskottel atl den bestämmelse som begränsarstorleken av fondkommissionärernas handelslager inte bör innehålla någol fastmaximibelopp utan bör bygga på redan angivna relationer lill årsomsällningen ibolagels kommissionshandel. Även en avsevärt högre beloppsgräns än den avregeringen föreslagna skulle pålägga vissa fondkommissionärer en omotiverad restriktionoch sålunda slå i strid med principen alt regleringen bör varakonkurrensneutral. har framhållit för utskotlet skulle denbank som har den mest omfattande fondkommissionsrörelsen ha kunnat haett handelslager om drygt 600 milj. kr. om inte beloppsgränsen hade gällt. Meddel sagda tillstyrker utskottet att begränsningsregeln i 16 § fondkommissionslagenfår den utformning som föreslås i motionerna 1983/ 84:2830 (fp) och1983/84:2831 (m). NU1983/84:38 19 dels att utskottet under 5 borl hemslälla 5. beträffande fondkommissionärsinnehav av aktier m. m.för egen räkning attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2830 yrkande 2 och motion 1983/84:2831yrkande 2 antar del i proposition 1983/ 84: 164 framlagda förslagel lill lag omändring i fondkommissionslagen (1979: 748) i vad avser 16 § med ändrad lydelseenligt alternativt förslag i del följande; Regeringens förslag Alternativt förslag Fondkommissionsbolag får inne- Fondkommissionsbolag får inne ha värdepapper som anges i 15 § havärdepapper som anges i 15 § första stycket 4 till ett anskaffnings- förstastycket 4 till elt anskaffnings värde som uppgår lill högst fyra värde somuppgår lill högst eller som svarar miljonerkronor eller som svarar mol av den genom- mot fyraprocent av den genom snittliga årsomsättningen i bolagels snillligaårsomsällningen i bolagels kommissionshandel under de fem kommissionshandetunder de fem närmast föregående kalenderåren, närmaslföregående kalenderåren. I dock högst . frågaom bolag som ej har varit I fråga om bolag som ej har varit verksamtunder fem kalenderår verksamt under fem kalenderår skall dengenomsnittliga årsomsäll- skall den genomsnillliga årsomsäll- ningeni stället avse den lid bolagel ningen i slällel avse den tid bolaget har varit verksamt, har varit verksamt. Vidtillämpningen------------- iredje styckena. Omsynnerliga--------------- anges där. Börsföretags inbördes ägarförhållanden (mom. 7) (), Slen (), Per (), () och () anser dels atl den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Skalle-frihelen för" och slular med"akluell del" borl ha följande lydelse: Skaliefrihelen för organisationsaklier är en avförulsällningarna för de inbördes ägarförhållanden som påtalas i motionerna1983/84: 1089 (m) och 1983/84:2830 (fp), men saken har också vidare aspektersom del är angelägel atl siaismaklerna ägnar uppmärksamhet ät. Den nytillsaltautredningen om röstvärdet för aktier bör se etl sludium av del indireklakedjeägandel som eil nalurligl inslag i sill arbete. Del är väl motiveral alldess direktiv utvidgas med elt uttryckligt åläggande på denna punkt. Riksdagenbör uttala sig för alt så sker. Därmed tillgodoses det nu akluella yrkandel imotion 1983/84; 2830 (fp) liksom en del av syfiel med motsvarande avsnitt imotion 1983/84:1089 (m). NU1983/84:38 20 dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffandebörsföretags inbördes ägarförhållanden attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2830 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottel anfört.