bet · G701NU42 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:2595 av . (fp), såvitt gäller hemställan (1) alt beslutar återinföramöjligheten för företagen att göra avdrag för forsknings- och utvecklingsarbeteenligt nu gällande regler (det s. k. FoU-avdraget), 1983/84:2605 av ()och (), vari hemstäUs att tiU Teknikcentrum i ,ur anslaget till för småföretagsutveckUng, anvisar 300 000kr. för i motionen redovisade projeki för dynamisk simulering för mindre ochmedelstora företag. De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande: 1983/84:419 av m.fl. (c), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande behovei av fortsatt stöd till denmanuella glasindustrin, 1983/84:423 av ()och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om författningsändring beträffandeinvesteringsbidrag och krediter från utvecklingsfond. NU1983/84:42 12 1983/84:458 av m.fl.(vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om ettåtgärdsprogram syftande till att styra eller påverka den pågåendestrukturomvandlingen med beaktande av samhällsintressena, 1983/84:559 av () och (), såvitt gäller hemställan (2) att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omföretagsledarutbildning, 1983/84:693 av . (s), vari hemställs att beslutar anhålla hos regeringen attförsöksverksamhet med ett lokalt teknikcentrum startas och att Trollhättanutses till försöksort, 1983/84:729 av m. (vpk), vari - med motivering i motion 1983/84:728 - hemställs att riksdagenuttalar sig för läkemedelsindustrins förstatligande och hemställer hosregeringen om förslag i enlighet härmed, 1983/84:851 av m.fl.(m), såvitt gäller hemställan att 1. som sin mening ger regeringen till känna de i motionenangivna riktlinjerna för industri- och näringspolitiken, 4. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om småföretag ochserviceföretag, (delvis) somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tekniskutveckling, 1983/84:852 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om de mindre glasbrukens situation, 1983/84:853 av . (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om regionalt utvecklingscentrum förindustriell elektronik i , 1983/84:908 av m.fl. (fp), såvitt gäller hemställan att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om riktlinjerna för näringspolitiken, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av förskjutningfrån selektiva till generella medel inom industri-och näringspolitiken, 5. hos regeringenbegär förslag till stimulerande av löntagarägda företag i enlighet med vad somsägs i motionen, 6. beslutar attföretagsanknutna andel-i-vinst-system bör stirnuleras genom att de icke beläggsmed socialförsäkringsavgifter, 7. uttalar attkommunal näringspolitik i de former som beskrivs i motionen är skadlig förmarknadsekonomin. NU1983/84:42 13 9. uttalar att bör verka för ett närmare samarbete mellan de nordiska ländernaså som beskrivs i motionen. ), minskar anslaget B 1 ;Förvaltningskostnader med 5 milj. 1983/84:1030 av (), vari hemställs att anhåller hos regeringen om en översyn, såvälinnehållsmässigt som organisatoriskt, av statliga stöd, riktade till enskildaindustriföretag, 1983/84:1031 av (), vari hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning omegenföretagares personliga borgensåtaganden enligt vad som i motionen anförts, 1983/84:1074 av m. fl. (s), vari hemställsatt 1. hos regeringenbegär att åtgärder vidtas i syfte att kartlägga och utveckla det skånskanäringslivet och stärka dess tillväxt och förnyelse, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen sägs om särskildaforskningsinsatser inom bl. a. Verkstadstekniska, datatekniska, mikroelektriskaoch livsmedelstekniska områden, 1983/84:1079 av . (fp), såvitt gäller hemställan att 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om samhällets attityd tillsmåföretagare, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om minskade krav på personligborgen, 3. beslutar omsuccessiv utvidgning av de regionala utvecklingsfondernas målgrupp till attinkludera hantverks- och serviceföretag, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen sägs om underleverantörernas situation, 1983/84:1363 av . (c), såvitt gäller hemställan all 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om småföretagspolitikens inriktning, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen angående stöd lill den glasindustrin, 1983/84:1873 av (vpk), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en samhällsekonomisk utvärdering avförelagsnedläggning, 1983/84:1879 av () och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att Investeringsbanken bör underställas bankinspektionenstillsyn, 1983/84:1880 av () ochLars (), vari hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts [om översyn av utvecklingsfondernasverksamhet]. NU1983/84:42 14 1983/84:1881 av . (c), vari hemställs att anhåller atl regeringen i kontakt medforsknings- och utvecklingsrådet samt utvecklingsfonden i pålämpligt sätt stöder de i motionen nämnda projekten i syfte att stimulera tillökad sysselsättning och teknisk utveckling i , 1983/84:1897 av (), vari hemställs attriksdagen 1. begär attregeringen låter genomföra en översyn av den selektiva industripolitiken isyfte att minska antalet stödformer och förenkla stödadministrationen, 2. begär attregeringen i princip låter kanalisera allt stöd till mindre och medelstoraföretag genom de regionala utvecklingsfonderna, 1983/84:2039 av (c)och i (c), såvitt gäller hemställan - med motivering imotion 1983/84:2037 - att , 1. hos regeringen begär att utvecklingsfonderna fårmöjlighet till en mer flexibel tillämpning av stödet till mindre och medelstoraföretag, 3. hos regeringen begär alt möjligheterna tilllokalisering av ett utveck lingscentrum för kemi i utreds vidare, 1983/84:2040 av . (c, m, fp), vari hemställs atl 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående ökad satsninginom elektronik- och dataområdet i , 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statligt bidragför att möjliggöra tillkomsten av ett handelshus i , 1983/84:2049 av m.fl. (c), vari- med motivering i motion 1983/84:2045 - hemställs att riksdagenuttalar att utvecklingsfonderna skall ha ett särskilt ansvar för att stimulerakvinnor till privat företagsamhet i enlighet med vad som anförts i motionen ochatt detta skrivs in i utvecklingsfondernas stadgar, 1983/84:2052 av m.fl. (s), vari - med motivering i motion 1983/84:2051 - hemställs att 1. hos regeringenanhåller att ett industripolitiskt program utformas för stimulans av svenskprogramvara, 2. hos regeringenanhåller att en plan utformas för en avancerad användning avinformationsteknologin som kunskapskälla för kompetenta arbetare, 1983/84:2120 av Per Stenmarck m.fl. (m), såvitt gäller hemstäUan (6) -med motivering i motion 1983/84:2116 -att uttalar att ett verkstadstekniskt centrum [bör] inrättasi , 1983/84:2356 av iGävle (c) och (c), vari hemställs alt hos regeringenbegär åtgärder för atl fullfölja NU1983/84:42 15 etablering av ett regionalt utvecklingscentrum förindustriell elektronik [i ], 1983/84:2357 av (), vari hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande avett centrum för produktutveckling och uppfinnarverksamhet m.m. [på ] ienlighet med vad som anförts i motionen, 1983/84:2363 av (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen [om upphand-Ung av materiel och utrustning för hälso- ochsjukvården], 1983/84:2376 av m.fl. (m), vari hemställsatt 1. hos regeringenbegär förslag som syftar till att avveckla statens engagemang i regionalainvestment- och utveckUngsbolag, 2. begär attregeringen skyndsamt utarbetar förslag som tillgodoser de mindre och medelstoraföretagens behov av riskkapital, 1983/84:2466 av ()och (), vari hemställs att 1. hos regeringen begär förslag angående central instansmed uppgift atl tillvarata hantverkets intressen, 2. hos regeringenbegär förslag till ändring i utvecklingsfondernas instruktion i syfte atttillförsäkra hantverket viss andel av fondernas medel, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om länsstyrelsernas ansvar förhantverkets utveckling, 1983/84:2478 av (vpk) och (vpk), såvitt gäller hemställan atl 2. begär att regeringen inleder förhandlingar med länetsträ- och massaindustrier om etablering av ett träkemiskt forskningscenter iSöderhamns kommun, 4. begär atl regeringen vidtar åtgärder för atlförverkliga vad som anförs om utveckling av trahsportmaterialindustrierna i och , 1983/84:2521 av m.fl. (m), vari - med motivering i motion 1983/84:2518 - hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs under avsnittet Bilindustrin. I detta avsnitt återgesmotiveringen för vissa förslag av allmän och principiell natur rörandeindustripolitiken från de fyra oppositionspartierna. Motiveringen för övrigaförslag inom samma ämnesområde i dessa motioner och i de andra motioner sombehandlas i belänkandet återges i del följande under rubriken . Moderata samlingspartiet redovisar i motion 1983/84:851,som väcktes NU1983/84:42 16 under allmänna motionstiden, partiets syn pånäringspolitiken i stort. Partiet vill bedriva en generell politik somvaraktigt ökar lönsamheten, vitaliteten och omställningsförmågan inom helaekonomin. Generell politik gör marknadsekonomin funktionsduglig, menarmotionärerna. Ökad lönsamhel gör det möjligt för fler företag att tillhöra denexpanderande delen av näringslivet. Man kan rensa undan ett antal selektivainsatser som utnyttjas och som under alla omständigheter har negativaverkningar. För att ytterligare stimulera de framåtsträvande företagen krävsdock särskilda åtgärder. Sålunda måsle bl. a. den tekniska kompetensenförbättras, småföretagsam-heten främjas, byråkratiska hinder minskas ochexporten gynnas. 1 motionen anförs vidare att den näringspolitik som förtssedan 1970-talet i hög grad har inriktats på förlusttäckningsbidrag lillföretag i kris. Genom stödpolitiken har resurser undandragils denutvecklingsdugliga delen av näringslivet. Konkurrensen har snedvridits,bidragstänkandet ökat och kapitalmarknaden snedbelaslats. Vidare pekas i motionen på småföretagens stora betydelseför den framtida tillväxten. Det är väsentligt att grundandet av nya småföretagunderlättas. a. anförs att hoten om etableringskontroll måste undanröjas.Företagsbildningar bör kunna ske snabbt och enkelt. Vidare bör man förbättramöjligheterna för blivande företagare att satsa eget kapital. På lång sikt ärmöjligheterna till finansiering utomordentligt viktiga för företagen.Förutsättningarna att med dagens skattebelastning avsätta medel till det bundnaegna kapitalet är emellertid små. Beträffande servicesektorn anförs bl. a. att alltförmycket av tjänsteproduktionen sker inom den offentiiga sektorn. Del är därförenligt motionärerna nödvändigt att stat och kommuner prövar vilkaservicefunktioner som de måste ansvara för. Moderata samlingspartiet vill hafri konkurrens och rättvisande kalkyler på vad den offentliga sektornsegenregiverksamhet egentligen kostar. Motionärerna pekar slutligen på betydelsen av insatser förforskning och teknisk utveckling för den industriella förnyelsen. En viktigförutsättning för långsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete inom företagenär en tillfredsställande lönsamhet. Vidare anförs att de mindre företagenspelar en mycket viktig roll för teknikförnyelsen i industrin. Detta gäller iförsta hand de företag som startas för att exploatera ny teknik. Brist påriskkapital kan dock göra det svårt för företagen att utvecklas. Tillkomsten avspeciella riskkapitalföretag och OTC-listan har visserligen underiättatkapitalanskaffningen, säger motionärerna, men ett nytt skattesystem ärangeläget för att öka utvecklingsinsatserna hos de mindre industriföretagen.Avskaffandet av det särskilda forskningsavdragel kommer enligt motionärerna attallvarligt försämra industrins möjligheter atl expandera sin forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Moderata samlingspartiet anser det ytterst angelägetatt forskningsavdraget ånyo kan komma förelagen till del. I motion 1983/84:2644, som har väckts med anledning avpropositionen, framför moderata samlingspartiet med åberopande av den tidigarepartimo- NU1983/84:42 17 tionen stark kritik mot regeringens förslag. Destödåtgärder som industriministern redogör för i propositionen är, sägs det imotionen, ett uttryck för den socialdemokratiska industripolitikens inriktningpå selektiva insatser, en inriktning som enligt motionärerna saknarförutsättningar att bli framgångsrik. Statliga regleringar och stödåtgärderstör marknadens funktion. Med en fungerande kredit- och kapitalmarknad finnsdet endast i undantagsfall anledning för staten att medverka i industriprojekt,säger motionärerna. Vidare anförs alt det är väsentligt att godaförutsättningar skapas för småföretagssektorns tillväxt. Detta bör emellertid,anser motionärerna, inte ske genom selektiva bidrag utan genom sådanaförändringar i skattesystemet och andra generella åtgärder som moderatasamlingspartiet har föreslagit. betonar i tvåpartimotioner starkt de små och medelstora företagens roll. I motion1983/84:1363 om småföretagarpolitiken - från allmänna motionstiden - anförs attdet är grundläggande för möjligheterna att få till stånd en positiv utvecklingav den svenska ekonomin att den ökande viljan till initiativ och ansvar från deenskilda människornas sida inte stacks. Motionärerna anser det vara avsynnerlig vikt att den statiiga industripoUtiken utgår från en decentralistisksyn på hur näringsstrukturen bör utformas. I motionen hänvisas vidare till enrad förslag som har lagls fram i andra motioner från om bl. Ett av dessa förslag är att det särskilda forskningsavdragetåterinförs. I motion 1983/84:2641, som har väckts med anledning avpropositionen, riktar principiell kritik mot uppläggningen avregeringens förslag. Det är förvånande, säger man, att regeringen i så hög gradförsöker orientera politiken mot centralt administrerade program på skildasektorer. Erfarenheterna visar enligt motionärerna att en decentralistisk ochmarknadsekonomisk inriktning bättre mobiliserar resurser och förutsättningar iövrigt för individer och företag i alla delar av landet. Vidare anförs attregeringens politik har präglats av åtgärder som långsiktigt har ennegativ och nedbrytande effekt på företagens miljö och företagandets' villkor.Motionärerna pekar bl. a. på beslutet om löntagarfonder och skärpt beskattningav företagen. delar regeringens uppfattning attindustripolitiken skall ha en effektiv och framtidsinriktad prägel. Emellertidanser inte, sägs det i motionen, att en positiv utveckling kanåstadkommas genom satsning på centrala program och utvecklingsformer som gårsmåföretagen förbi. STU och de regionala utvecklingsfonderna borde få en störreroll i industripolitiken, varigenom denna kan ges en mera decentralistisk ochsmåföretagsinrik-tad prägel. tar upp allmänna frågorrörande industripolitiken i tre olika partimotioner. I motion 1983/84:908 frånallmänna motionstiden anges riktlinjerna för partiets näringspolitik, sombygger på marknadsekonomi, fri konkurrens och frihandel. Den ekonomiskapolitiken bör ges en mera NU1983/84:42 18 generell inriktning, och en väsentUgt högre lönsamhetsnivåän den genom-snittUga för 1970-talet måste accepteras, säger motionärerna. Enväl fungerande marknad för riskkapital måste också upprätthållas. Vidare anförsatt det behövs en förskjutning från selektiva till generella medel inomindustripoUtiken. Samhällsekonomiska kalkyler är behäftade medstor osäkerhet och bör därför bara i undantagsfall läggas till grund förselektiva ingrepp av olika slag, anför motionärerna. I motion 1983/84:1079, som även den är från allmännafnotionstiden, redovisar sin syn på de små och medelstoraföretagen. Dessa företag är, menar man, nödvändiga inslag i en liberal ekonomi,bl. a. genom att de ökar konsumenternas möjUgheter att genom sitt köpval avgöravilka varor som skall produceras. Enligt partiets uppfattning brister detfortfarande i kunskap om och förståelse för småföretagandets villkor. Imotionen anges en rad ålgärder på bl. a. beskattningens område som folkpartiethar föreslagit, bl. a. elt återinförande av forskningsavdragel i syfte attstimulera de mindre företagen. I motion 1983/84:2640, som har väckts med anledning avpropositionen, kritiseras regeringens förslag utifrån den allmänna grundsyn somhar redovisats i de tidigare motionerna. Det är, säger motionärerna, i huvudsakgammal socialdemokratisk industripolitik som presenteras i propositionen. Därsaknas en tilltro till de enskilda företagen. Propositionen innebär inte någotförsök att rensa upp i den flora av stödformer som existerar, säger motionärerna.Den innehåller tvärtom förslag om ett antal nya sådana selektiva medel.Folkpartiet kan inte acceptera en utveckling mot en ännu mer selektiv industri-och näringspolitik. kommunisternakritiserar i partimotion 1983/84:2642 regeringens förslag från helt andrautgångspunkter. Inledningsvis anförs atl propositionen torde vara det mestambitiösa material som presenterats för inom ämnesområdet och att dengör det möjligt för att inrikta sin diskussion på grundproblem och huvudlinjer.Emellertid riktas kritik såväl mol propositionens analytiska metod ochbegreppsapparat som mot dess politiska utgångspunkter, vilket för motionärernasdel leder till väsentligt annorlunda slutsatser rörande industripolitikens måloch medel. Kritiken går ut på - i stark sammanfattning - atlpropositionen bygger på "en idealiserad form av borgerliga fördomar",särskilt när det gäller synen på marknadsekonomin och dess betydelse förresursanvändningen. Del hävdas att en rad väsentliga egenskaper hos modernkapitalism inle omnämns, bl. a. utvecklingen mot monopolism och minskandeflexibilitet. Motionärerna ger uttryck för förvåning över "denskenbart avpolitiserade syn" som anlagts i propositionen. Ingenstans idenna behandlas ändamålet med "utvecklingen" och"förnyelsen". Det ställs inga nationella, politiska eller allmänthumanistiska krav på teknik och industri. Med denna alltigenom teknokratiskaansats blir industripolitiken, säger motionärerna, en fråga om att lägga sakertill rätta för det ekonomiska etablissemanget. NU1983/84:42 19 "arbetarrörelsens självklara huvudmotståndare". Motionärerna redovisar en alternativ syn på induslriellutveckling, inriktad på de fyra huvudmålen att bevara den nationellasjälvständigheten, att demokratisera de viktigaste sektorerna i det ekonomiskalivet, att försvara det mänskliga arbetets värdighet och att avvärja denindustriella utvecklingens hot mot levnadsmiljön. För att dessa mål skall nåsmåste själva maktstrukturen i samhället förändras. Arbetarrörelsen behöver,säger motionärerna, finansiella och organisatoriska redskap, som är oberoendeav de dominerande skikten i det ekonomiska livet. Som sådana redskapanges löntagarfonds- och ATP-systemet, aktiv kooperativ verksamhet och ett isamhällets ägo överfört affärsbanks- och kreditväsen. Med hjälp av dessa redskap, säger motionärerna, bör enalternativ samhällelig industrisektor byggas upp, med inriktning påutvecklingsledande områden som t. ex. dator- och elektronikindustrin. Somviktiga uppgifter för en alltmer församhälleligad svensk industri anges bl. a.utveckling mot högre förädling och kunskapsinnehåll, uibyggnad avhemmamarknaden och utjämning av regionala skillnader. "Valet står mellanen industrialisering, grundad på humanistiska och socialistiska värderingar,och en industrialisering vars följd blir ett förråat klassamhälle, en alltbrutalare kommersialisering och ett alltmer avancerat och svårbehärskatteknologiskt barbari." Förslag om anslag för budgetåret1984/85 under industridepartementets huvudtitel lill Industri m. m. B)och Teknisk utveckling m. m. F) har lagts fram i tre olikapropositioner, nämligen budgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 14),proposition 1983/84:107 om forskning (bil. 9) och proposition 1983/84:135 omindustriell tillväxt och förnyelse. Förslagen i budgetpropositionen har redan behandlats avriksdagen (NU 1983/84:25, rskr 1983/84:213). Därvid har medel anvisats till bl.a. statsstödd exportkreditgivning, stöd till tekoindustrin, rymdverksamhet,patent- och registreringsverket samt provning. I proposition 1983/84:107 om forskning har lagts framförslag om anslag till styrelsen för teknisk utveckling (STU). Förutom anslagför /85 föreslås bl. a. anslagsramar för de följande två åren.Näringsutskoltet behandlar dessa frågor i sitt betänkande NU 1983/84:45. Förslag om anslag till övriga ändamål inom områdenaindustri och teknisk utveckling har lagts fram i proposition 1983/84:135 omindustriell tillväxt och förnyelse. Dessa anslagsfrågor behandlas avnäringsutskoltet i föreliggande betänkande med ett undantag, nämligen anslagettill åtgärder för havsindustriell kompetensutveckling. Medel för detta ändamålhar redan anvisats av i samband med behandlingen av övriga frågor omsvensk havsresursverksamhet (prop. 1983/84:10, NU 1983/84:26, rskr1983/84:275). Det stöd som STU ger till olikainstitutioner och företag m. fl. syftar i hög grad till att främja industrielltillväxt och förnyelse. Frågan om STU;s verksainhet har alltså etl nära sakligtsamband med de frågor om olika industripolitiska åtgärder som behandlas i dettabelänkande. I flera av de motioner som har väckts med anledning av proposition1983/84:135 berörs olika frågor om avvägningen mellan STU:s och andra organsverksamhet. Mot bakgrund härav lämnas i det följande en samladredovisning av regeringens förslag i de två propositionerna om anslag tillsåväl STU som andra ändamål inom det aktuella området. På motsvarande sättredovisas de alternativ oppositionspartierna har lagt fram i sinapartimotioner. De aktuella förslagen ipropositionerna 1983/84:107 och 1983/84:135 om anslag för /85redovisas i tabell 1, liksom - i förekommande fall - den föreslagna treårsramenför perioden /85-1986/87. Som jämförelse anges även anslag som har anvisatsför innevarande budgetår. Anslag till vissa industripolitiska ändamål(prop. 1983/84:107 och 1983/84:135) (milj. 1986/87 treårsram' B 1,B3 7,0' 5,0' 9,0' STU (nettoanslag) (671,2) (696,1) ' Inkl. pris- och löneomräkning /86-1986/87. ' Helabeloppet för treårsperioden begärs /85 av anslagstekniska skäl. ' Ej treårsram. Samma nivå som1984/85 har antagits. "Finansieras inom ramen för ATP-systemet. '' Ejtreårsram. Beloppet kankomma att höjas vid behov. Anm. I tabellen redovisas även deti prop. 1983/84:135 föreslagna anslaget till åtgärder för havsindustriellkompetensutveckling, som har anvisats av . NU1983/84:42 21 Regeringens förslag för budgetåret1984/85 innebär alllså en nominell ökning av anslagen för angivna ändamål med241 milj. kr. eller jämfört med innevarande budgetår. Vid jämförelsenbör beaktas att de medel som föresläs till Industrifonden, dvs. 200 milj. kr.för /85 och 600 milj. kr. för treårsperioden, innebär ett nyttåtagande. Gällande treårsperiod för fonden löper ut med utgången av innevarandebudgetår. Partimotionerna från moderatasamlingspartiet, och innehåller yrkanden som innebärbetydande avvikelser från regeringens förslag. kommunisterna hardäremot avstått från att föra fram yrkanden i anslagsfrågor. En sammanfattning av de tre borgerliga partiernas yrkandeni förhållande till regeringens förslag ges i tabell 2. Motionsyrkanden om anslag till vbsaindustripolitbka ändamål för /85 i förhällande till regeringensförslag (milj. - 19,0' 70,0' -1- 8,0' ' 8 milj. kr. för teknikupphandling förs över till STU. ' Försöver till nytt tekniskt-vetenskapligt forskningsråd under utbildningsdepartementetshuvudtitel. ' Förs över från Industrifondentill STU.