bet · G701KU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Den begärda ändringen innebar att skulle få registrerapersonuppgifter som hade lämnats av den avtalsslutande parten rörande depersoner som omfattades av avtalet. Av utredningen framgick att framställningennärmast var föranledd av att har ingått avtal med om en kollektiv hemförsäkring omfattande förbundetssamtliga medlemmar. Datainspektionen beslutade att medgeframställningen under förutsättning att - med visst undantag -inhämtade den enskildes medgivande till registreringen. Beslutet var inteenhälligt. DI anförde bl. a.: Enligt DLs uppfattning börregistreringen i ett kundregister bygga på en faktisk kundrelation. Underhandläggningen har framkommit att det inte finns någon koppUng på individnivåmellan bolaget och premieinbetalningarna. gäller oberoendeav om enskild utnyttjar sin rätt eller ej. Med beaktande av de skäl bolagetuppgett och de risker för integritetsintrång som följer av att iförsäkringsregister registrera grupper av personer oavsett om dessa avser attanvända sig av bolagets KU1983/84:30 375 tjänster eller inte, bedömer DI det som skäligt - för attundvika ofillbörligt intrång i registrerades personliga integritet - attbolaget bör inhämta medgivande från den som skall registreras. Hos regeringen yrkade i första hand helt bifalltill sin hos DI gjorda framställning, således tillstånd att utan den enskildesmedgivande registrera personuppgifter som har lämnats av den avtalsslutandeparten. Om regeringen skulle finna att registreringen kräver den enskildesmedgivande, yrkade i andra hand att medgivandet får inhämtas på detsättet att den enskilde bereds fillfälle att förklara att han inte medger attpersonuppgifter om honom i Svenska elektrikerförbundets register registreras iFolksams sakförsäkringsregister och att medlem som inte hör av sig förutsättsha gått med på att uppgifter om honom lämnas till . Regeringeninhämtade yttrande från JK och DI. JKtillstyrkte bifall till besvären medan Dl vidhöll sin instäUning. a. följande i sitt beslut. "Regeringen finner till enbörjan liksom justitiekanslern att den begärda ändringen av tillståndavser registrering av personer, som saknar sådan anknytning till somföljer av ett kundförhållande eller något därmed jämförligt förhållande. Redanpå denna grund fordras tillstånd till registreringen. Av 3 a § datalagen följervidare att sådant tillstånd får meddelas endast om särskilda skäl föreligger. Regeringen går härefter över till attbedöma frågan huruvida det saknas anledning anta att den begärda ändringen avtiUståndet till sakförsäkringsregister skall leda till otillbörligtintrång. Därvid skall särskilt beaktas arten och mängden av de registreradeuppgifterna. Justitiekanslern har i denna del anfört att de uppgiftersom skall ingå i registret inte torde vara särskilt integritetskänsliga. Vadvissa medlemmar i uppges ha reagerat mot torde,enligt justitiekanslern, mera vara utformningen av försäkringsavtalet mellanförbundet och och mindre själva registreringen i Folksamssakförsäkringsregister. Regeringen delar i det väsentliga justitiekanslernsuppfattning. Regeringen vill därutöver erinra om att registrering avmotsvarande slag har skett för administration av kollektivapersonförsäkringar. Såvitt känt har inga väsentliga anmärkningar riktats motdenna registrering. Emellertid kan en organisations medlemsregister innehållapersonuppgifter av sådant slag att det inte finns anledning att registreradessa hos . Även känsliga uppgifter kan förekomma som inte börregistreras hos . Det finns därför skäl att, till skydd för denenskildes personliga integritet, utfärda närmare föreskrifter enligt datalagenom vilka uppgifter som får registreras hos . Vidintegritetsbedömningen skall hänsyn även tas till den inställning till KU1983/84:30 376 registret som föreligger eller kan antas föreligga hos demsom kan komma att registreras. Särskilt på grund härav anser regeringen liksomdatainspektionen att den enskilde bör ges möjlighet att stå utanförregistreringen. Med hänsyn till registreringens ändamål bör denna möjlighetkunna tillgodoses genom att den enskilde bereds tillfälle att förklara att haninte medger registrering. har i sitt i ärendet framställdaandrahandsyrkande förklarat sig kunna godta ett sådant villkor förregistreringen. Beträffande sådana kollektiva försäkringar där det finns enmöjlighet för den enskilde att avstå från att ansluta sig till försäkringen(kollektiv försäkring med individuell anslutning) bör dock något krav påmedgivande till registrering inte uppställas. Regeringen finner vid en bedömning av nu angivnaomständigheter att det, särskilt om tillståndet förenas med föreskrifter avangivet slag, saknas anledning anta att otillbörligt intrång i de registreradespersonliga integritet skulle uppkomma till följd av den begärda registreringen. Särskilda skäl att tillåta registreringen får ansesföreligga med hänsyn bl. a. till att , såvitt framgår av utredningen,behöver registret för en rationell försäkringsadministration. Regeringen ändrar på det sättet datainspektionens beslutatt regeringen föreskriver att den som avses bli registrerad såsomförsäkringstagare till en kollekfiv försäkring utan individuell anslutningskall beredas möjlighet att förklara att han inte medger registrering. Den somhar avgivit en sådan förklaring får inte registreras. Om registrering harskett, skall den upphöra om den enskilde förklarar att han inte medger fortsattregistrering." 5.15 Regeringens beslut med anledningav besvär anförda av () RSV ansökte hos Dl den 18 februari1983 om fillstånd enligt datalagen att inrätta och föra ett personregisterbenämnt "Diarie för register i och fögderi".Registret var enligt ansökningen avsett att anvädnas vid en försöksverksamhetmed programspråket MAPPER hos de lokala skattemyndigheterna i nämnda fögderiunder . Genom att beslut avvisade DI ansökningen.Som motivering till beslutet anförde DI att RSV inte var behörig sökandeeftersom vederbörande lokala skattemyndigheter skulle inrätta och föra detaktuella registret. Regeringen inhämtade yttrande från JK och DI. DI avstyrktebifall till besvären. JK fillstyrkte bifall fill besvären och anförde bl. För undvikande av missförstånd vill jag framhålla att mannoga bör skilja detta fall från det fall att det hade gällt en ansökan omtillstånd att inrätta ett permanent diarieföringsregister hos de lokalaskattemyndigheterna eller det fall att diariet endasthade förts med hjälp av registret. I sådana fall hade jag till fullo anslutitmig till vad datainspektionen KU1983/84:30 377 har anfört i sitt yttrande över besvären. Regeringenupphävde DLs beslut och anförde bl. a. följande, Registeransvarig är enlig 1 §datalagen den för vars verksamhet personregister förs, om han förfogar överregistret. Det aktuella registret är avsett att användas vid enförsöksverksamhet med nytt diarieföringssystem vid fögderi ochÖstersunds fögderi. Försöksverksamheten anordnas och leds av RSV. Registret ärinte avsett att ersätta fögderiernas register. Regeringen anser medhänsyn till bl. a. dessa omständigheter att RSV bör anses som regisferansvarigför registret. Därmed är RSV behörigt att ansöka om tillstånd enligt datalagenför registret. Granskning av ärenden angående inrättande avstatsmaktsregister 6.1 Regeringens beslut alt medgestatistiska centralbyrån (SCB) tillstånd ati föra Registret överkontrolluppgifter, m. m. I samband med att riksskatteverketinförde dataregistrering av samtliga kontrolluppgifter fr. o. m. 1979 årstaxering planerade SCB att utnyttja kontrolluppgifterna som underlag förstatistik. Med anledning härav begärde SCB om tillstånd att få tadel av de på ADB registrerade kontrolluppgifterna för för attdärmed starta en försöksvis bearbetning av materialet som underlag förstatistik. SCB ansåg erfarenheterna från dessa bearbetningar goda och begärdedärför hos regeringen vid skilda tillfällen att få ta del avkontrolluppgifterna . SCB avslutade ettutvärderingsarbete av den statistiska bearbetningen av kontrolluppgifterna.Enligt SCB visade utvärderingen att tillgång till ett administrativt materialsom kontrolluppgifterna medgav värdefulla statistiska bearbetningar för mångaanvändningsområden som användningen ur samhällsekonomisk synpunktinnebar ett rationellt utnyttjande av redan inhämtade data. Mot bakgrund av de erfarenheter SCB fått ansökte verket islutet av hos regeringen om tillstånd att bl. a. fortlöpande tadel av förekommande uppgifter på de ADB-registrerade kontrolluppgifterna fr. o.m. , att få löpande föra registret över kontrolluppgifter ochatt löpande få företa vissa statistiska bearbetningar av det inhämtadematerialet. I sin ansökan framhöll SCB att det skulle vara värdefullt om enförfattningsmässig reglering av verkets möjligheter att använda data frånkontrolluppgifterna kom till stånd. Regeringen inhämtade yttrande från RSV och DI. RSVtillstyrkte medan DI avstyrkte ansökningen. DI hade en rad invändningar mot registret och anförde bl.a. att ändamålet med registret var diffust, vilket i olika sammanhang kundemedföra tolkningsproblem, att om de ändamål med registret som angetts i ansökan KU1983/84:30 378 accepterades skulle även en ändring iskatteregisterförordningen behöva vidtas, att det kunde ifrågasättas om SCBbehövde alla de uppgifter som fanns på kontrolluppgifterna, att datakvalitetenhos de överlämnande uppgifterna inte var tillräckligt hög och att inrättandetav registret innebar att ytterligare ett centralt befolkningsregister bildades,vilket enligt DI kunde vara betänkligt bl. a. ur sårbarhetssynpunkt. Regeringenbiföll SCB:s ansökan och anförde följande. "Regeringen medger att SCB får föra Registret överkontrolluppgifter. Registret får innehålla de uppgifter som anges i bilaga 1till detta beslut. Registret får användas för statistiska beräkningar avlönesummor och övriga skattepUktiga ersättningar, för fortsatt utveckling avårlig provisorisk sysselsättningsstatistik med redovisning på län och kommunoch för analys av möjligheterna att använda registret för studier av rörlighet,dubbla anställningar m.m. på arbetsmarknaden. Regeringen medger vidare att SCB för Registret överkontrolluppgifter på ADB-medium får ta del av de hos länsstyrelserna ochriksskatteverket registrerade kontrolluppgifterna fr.o.m. . Regeringen medger även att SCB för statitistiskaberäkningar avseende och följande år får ur Registret överkontrolluppgifter använda, för inkomst- och förmögenhetsregistret och förinkomst- och fördelningsundersökningen, i bilaga 2 till detta beslut angivnauppgifter samt, för undersökningarna om levnadsförhållandena i samhället, ibilaga 3 angivna uppgifter. Regeringen medger dessutom att SCB för det centralaföretagsregistrets behov avseende utveckling av en ny mätmetod för beräkning avföretags storlek får intill utgången av föra det särskildaprovregistret, som får innehålla de uppgifter som anges i bilaga 4 till dettabeslut. För provregistret får SCB inhämta de uppgifter ur Registret överkontrolluppgifter avseende inkomståren 1981 och 1982 och ur centralaföretagsregistret som anges i punkterna 1 resp. 2 i bilaga 4. Regeringen medger slutiigen att SCB för registretJordbrukarnas taxerade nettointäkter m. m. får ur Registret överkontrolluppgifter använda de uppgifter som anges i bilaga 5 till detta beslut.Uppgifterna får avse och följande år. Som villkor för medgivandena gäller att de inhämtadeuppgifterna från de på ADB-medium registrerade kontrolluppgifterna skallutplånas senast efter resp. taxeringsårs utgång, såvida inte regeringenefter särskild framställning bestämmer annat. Det ankommer på datainspektionen att till skydd mototillbörligt intrång i registrerads personliga integritet meddela deytterligare föreskrifter som kan behövas. Datainspektionen får föreskriva mindre awikelser från vadsom i detta beslut anges om registerinnehåU." Enligtuppgift från DI ha några föreskrifter ännu inte meddelats av DI. KU1983/84:30 379 6.2 Angående tillkomsten av förordningen (1983:151) omförsöksverksamhet tned räti för vissa tulltjänstemän att erhålla uppgifter frånpolisregistret. Genom rubricerade förordning, somutfärdades av regeringen , fick tullen i tiUgång tillpolisens spaningsregister (). Enligt uppgift från harförordningen tillkommit efter ett förslag från narkotikakommissionen.Förordningen har varit föremål för sedvanlig s. k. delning innan denbeslutades. På begäran av generaltullstyrelsen har den förlängts . Dl har i en skrivelse fill utskottets kansli förklarat attförordningen enUgt DLs uppfattning innebär en utvidgning av ändamålet med ,vilket är detsamma som att inrätta ett nytt register. Yttrande enligt 2 a § DLborde därför enligt DLs uppfattning har inhämtats från DI. Dl har vidare anförtföljande synpunkter. "I ett sådant yttrande hade datainspektionen bl. a.lämnat synpunkter på de föreskrifter som behövs från säkerhetssynpunkter vidutiämnande till en helt ny kategori tjänstemän t. ex. om behörighet ochloggning. Det skall också uppmärksammas att polisensspaningsregister () bara har reglerats som en försöksverksamhet vidprövningen enligt datalagen. Datainspektionen har ställt som villkor attförsöksverksamheten skall utvärderas innan verksamheten utvidgas till attomfatta hela landet. Enligt uppgift har registret nu utvidgats utan denförutsedda omprövningen hos datainspektionen. Det skall också uppmärksammas att datainspektionen inteansett det möjligt att ge tullen tillstånd att inrätta ett egetspaningsregister med hjälp av ADB förrän erforderligt författningsstödinhämtats genom lag. Datainspektionen har emellertid på särskild framställninggett tullen tillstånd att bedriva viss försöksverksamhet med ADB.Justitiekanslern har emellertid överklagat datainspektionens beslut. Regeringenhar bifallit JK:s besvär. Eftersom innehåller särskilt känsliga uppgifter är detfrån integritetssynpunkt inte tillfredsställande att terminaluppkopplingentill polisens spaningsregister för tullens räkning kunnat ske utandatainspektionens hörande." 7.1 Bakgrund till lagen (1982:453) om ändring iskatteregisterlagen Skatteregisterlagen, som trädde ikraft , innebär bl. a. att det med hjälp av automatiskdatabehandling (ADB) förda centrala skatteregistret och de regionalaskatteregistren får användas vid beskattning för vissa i lagen närmare angivnaändamål. Terminalåtkomst medges de myndigheter som har förfogande överregistren, dvs. (), länsstyrelse och lokal skattemyndighet.Genom lagändring (prop. KU1983/84:30 380 82:160, SFS 1982:453) utvidgades användningsområdet förregistret på så sätt att det även får användas för kronofogdemyndigheternasexekutiva verksamhet. Bakgrunden härtill var följande. RSV hemställde hos regeringen om en ändringav 10 § skatteregisterlagen på så sätt att kronofogdemyndighet skulle erhållaterminalåtkomst till vissa uppgifter. Enligt RSV skulle den begärda ändringenmedföra att kronofogdemyndigheterna fick säkrare beslutsunderlag, snabbarehandläggning och påtagligt minskad arbetsbörda. Dessutom skulle rättsäkerhetenöka och bostadsförrättningar hos gäldenär i ett flertal fall kunna undvikas.RSV inkom därefter under hand till budgetdepartementet med olikakompletteringar. RSV:s hemställan sändes av departementet på remiss tillDI, statskontoret, , skatteindrivningsutredningen samtvissa länsstyrelser, kronofogdemyndigheter och en lokal skattemyndighet. Flertalet remissinstanser var i huvudsak positiva tillRSV:s hemställan. DI avstyrkte emellertid ändringen och anförde bl. "Datainspektionen avstyrker bestämt RSV:s hemställanom ändring av skatteregisterlagens 10 §. Nämnda ändring skulle orsaka ett stortantal följdändringar i annan lagstiftning som inspekfionen inteklart kan överblicka. Detta sammantaget med det antal ärenden som berörtskatteregistret och varit aktuella för prövning av inspektionen, gör att enheltäckande överblick över hanteringen med skatteregistret saknas. Detta medföratt inspektionen har stora svårigheter att under den korta tid som funnits atttillgå, göra en så omfattande utredning av konsekvenserna som en ändring av 10§ skatteregisterlagen kommer att medföra." Genom den tidigare nämnda propositionen föreslogregeringen att anta ett förslag till ändring i bl. Regeringens förslag tillgodosåg i huvudsak RSV:s önskemål. (SkU 1981/82:67) tillstyrkte förslaget. Iett yttrande till skatteutskottet tillstyrkte även konstitutionsutskottetförslaget. Avvikande mening anfördes dock av utskottets moderata ledamöter,vilka anförde bl. a. följande. "Datainspektionen har i sitt yttrande över detförslag från som utgör underlag för propositionen anfört enrad kritiska synpunkter på förslaget. Även om regeringsförslaget inte är likalångtgående kvarstår dock datainspektionens kritik i viktiga hänseenden. Mot bakgrund av det anförda ställer sig utskottet kritiskttill propositionen så länge konsekvenserna av dess förslag inte säkert låtersig överblickas." 7.2 Skattereduktion för fackföreningsavgifter antog en lagom rätt till skattereduktion för fackföreningsavgifter (prop. 1982/83:50, SkU15 och 16, rskr 128). I det ursprungliga förslaget var tanken att denskattskyldige själv skuUe visa att KU1983/84:30 381 Under riksdagsbehandlingen framfördesfrån , , tanken att kontrollen skulle kunna göras enklareom i stället löntagarorganisationerna centralt kunde lämna erforderligauppgifter för sina medlemmars räkning. Skattereduktionen skulle då kunna skecentralt hos RSV genom ADB-behandling i samband med skattedebiteringen.Skatteutskottet ansåg att starka skäl talade för att så långt möjligt förenklahandläggningen av den stora mängd uppgifter det här var frågan om. Medanledning av vad anfört i sitt yttrande tillskatteutskottet (KU 1982/83:5 y) framhölls att en ADB-lösning måsteutformas så att den inte kränkte den enskildes integritet. Utskottet förutsatteatt regeringen i samråd med RSV skulle ta ställning till de praktiska problemsom var förenade med genomförandet av reduktionen. Efter riksdagsbehandlingen samrådde ocksåregeringskansliet med RSV, som i sin tur hade överläggningar medlöntagarorganisationerna, vilka förklarade sig villiga att medverka till den avRSV förordade lösningen. Yttrande inhämtades även från DI som pekade på olikaintegritetsproblem som kunde aktualiseras beroende på hur ett uppgiftslämnandenärmare utformades. DI lämnade också vissa förslag till frågans lösning. a. följande. "Från integritetssynpunkt skulle den rimligasteåtgärden vara att fackföreningarna tillhandahåller skattemyndigheterna enförteckning över medlemsavgifternas storlek, så att kontroll kan ske i sambandmed deklarationsgranskningen att fackföreningsavgiften berättigar till avdragav . För den händelse någon form av samköming bedöms nödvändigkan inte RSV och fackföreningarna träffa avtal om att föreningarnasmedlemsregister skall ställas till RSV:s förfogande. En sådan åtgärd skallprövas enligt datalagen - antingen genom beslut av statsmakterna eller eftertillståndsansökan hos inspektionen. Även i fall då statsmakterna beslutarinrätta ett personregister har inspektionen skyldighet enligt 6 a § datalagenatt meddela föreskrifter i den mån regeringen eller inte meddelatföreskrifter i samma hänseende. En konsekvens av en samköming av detta slag blir att hosRSV inrättas ett centralt personregister över alla fackföreningsmedlemmar ilandet. I vissa fall innebär detta genom den kollektivanslutning som i vissafall förekommer atl det också i viss mån blir ett register över politisktillhörighet." DI anfördevidare bl. a. följande. Tillstånd att inrätta och föra personregister sominnehåller uppgifter om någons ras, politiska uppfattning, religiösa tro ellerövertygelse i övrigt får enligt 4§ datalagen meddelas endast om särskilda skälföreligger. Denna bestämmelse anpassades genom lagändring tillEuroparådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter. ratificerade konventionen den 29 september 1982.1proposition 1981/82:189 om ändring i datalagen m.m. sägs bl. (s.58) att man ikonventionen har tagit hänsyn till att övertygelse som inte är av religiös KU1983/84:30 382 art kan vara lika skyddsvärd som religiösa uppfattningar.Med det nya begreppet avses bl. a. uppgift om att någon omfattar en filosofisklära eller är ateist. Under arbetet med konventionen framställde emellertidvissa länder direkta krav på att facklig tillhörighet inte skulle fåregistreras, bl. a. av det skälet att det på många håll även i anses sommycket känslig information. En sådan skrivning undveks emellertid islutversionen eftersom det skulle ha blivit besvärande i andra länder. Utantvekan kommer man dock i vissa medlemsländer att tolka in facklig tillhörigheti texten. För en samköming av det slag som RSV föreslagit torde därför krävasatt särskilda skäl föreligger. - Vidare innebär en samordnad indatarutin hos t.ex. LO att samköming först måste ske mellan samtliga förbunds register.Resultatet blir ett så omfattande register som man på många håll utomlands mederfarenheter noga undvikit att tillskapa. Den internasamkörningen mellan förbundens register förutsätter tillstånd enligt datalagen.- Registreringen i skatteregistret skall helst ordnas så attfackföreningstillhörighet inte kan avslöjas och - om det är oundvikligt - baraunder . måste rättelse kunna göras. Möjligheten attsjälv yrka reduktion bör göras så enkel som möjligt. På ev. blankett bör ocksåi dessa fall lämnas information om vilka uppgifter som registreras iskatteregistret. Regeringen lade därefter i prop. 1982/83:157 fram ettförslag angående hur uppgiftslämnandet skulle gå till. Skatteutskottettillstyrkte propositionens förslag. Utskottet borgerliga ledamöter reserveradesig dock mot beslutet. beslut i enlighet med utskottets hemställan. Enligt de regler som antogs av gäller i korthetföljande. Den skattskyldige kan antingen själv eller genom sin fackligaorganisation ansöka om skattereduktion. Organisationen skall underrättamedlemmarna om storleken av den reduktionsgrundande avgiften, och dessa har dåmöjlighet att inkomma med erinringar mot beloppets storlek eller meddela att deinte önskar någon skattereduktion. Genom att avstå från skattereduktionen kanden enskilde undvika att den erlagda fackföreningsavgiften blir offentliggjord.Organisationerna kan lämna uppgifterna till RSV antingen på medium föratuomatisk databehandling eller på annat sätt. Uppgiftslämnandet bör ske genomvederbörande centralorganisation. RSV överför sedan uppgifterna tillskatteregistret. KU1983,/84:30 383 I bilagda promemoria redovisas någrasynpunkter från på utfrågningen av generaldirektören och byråchefen . Någrakommentarer till KU:s utfrågning av DI prövade regeringen 10ärenden avseende besvär över DLs beslut. DLs beslut ändrades i sju fall ochfastställdes i två. I ett fall avvisades besvären. Härutöver prövade regeringentvå besvärsärenden, som avsåg fastställande av avgift. Det har p. g. a. förbiseende förekommit att regeringen harinrättat personregister utan att först inhämta yttrande från DI. läremellertid alla departement känna till datalagens föreskrifter om när DLsyttrande skall inhämtas. Normalt sett är det nog lämpligast att inhämta DLsyttrande på delningsstadiet, dvs. när ett departements propositionsförslagetc. bereds med bl. a. alla andra departement i . Det är juförst i detta skede som förslaget fått sin i huvudsak slutliga utformning. Datalagen innebär att DLs yttrande skall inhämtas innanriksdagen eller regeringen beslutar att inrätta ett personregister. Det är integivet att ett beslut om att utvidga exempelvis skatteregistret är detsamma somett beslut att inrätta ett register. Enligt regeringens mening kan den omständigheten att ettpersonregister skall användas försöksvis vara ett skäl som talar för atttillåta personregistret. Detta betyder inte att man alltid kan tillåta ettpersonregister som inrättas KU1983/84:30 384 En bedömning av alla omständigheter måstegivietvis göras. När det gäller tullärendet var det fråga om att ta ställningtill en del av ett större problemkomplex, nämligen frågan om tullens ochpolisens registersamarbete. I det fallet var det viktigt att inte föregripaden kommande totallösningen genom en provisorisk dellösning.