bet · G701UU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Till detta anslagsbelopp kommer 151milj, kr, i s,k, avräkningar som belastar andra budgetanslag änbislåndsanslagen men som är avsedda för u-landsinriklad verksamhet. Totalt kommer således 7046 milj. kr, att avsättas föru-landssamarbete. Delta belopp motsvarar nära nog en procent av den () beräknade brutlonalionalinkomslen för , I motion 967 krävs i yrkande 2 alt biståndet åter skallberäknas på grundval av bruttonationalprodukten (BNP) och all endaslbudgetposter vars användning är förenliga med de ursprungliga biståndspoliliskamålen skall ingå i bislåndsanslagen. Av motionen framgår all de s, k,avräkning-arna och u-krediterna inte anses motsvara detta krav, I samma motionsyrkande 1 krävs vidare all bislåndsanslagen skall höjasså att målet I % av BNP enligl dessa principer uppnås, Enligl i motionen gjordakalkyler borde regeringens förslag höjas med ca 750 milj, kr, om biståndetnästa budgetår med angiven beräkningsmetod skall nå I % av BNP, I motionenföreslås första året etl påslag på 321 milj, kr. Med anledning av elt liknande motionsyrkande framhöllutskottet i förra årets biståndsbelänkande 1982/83:20 all BNI, dvs, BNP minskadmed räntebetalningarna lill utlandet, är en internationellt accepterad bas förbislåndsberäkningar, som ger en rättvisande bild av ekonomiskabärkraft, Ulskoltet fann del också rimligt all gåvoelemenlel i u-krediler ochföreslagna avräkningar belastar bislåndsanslagen, Ulskoltet gör sammabedömning nu och avstyrker därför yrkandena I och 2 i motion 967, I motionerna 534, 967 och 1173 som väckts i anslutningtill budgetpropositionen yrkas atl regeringens förslag till biståndsanslagskall höjas så atl nivån en procent av BNI nås. Enligt motion 534 bör i dellasyfte biståndet höjas med 450 milj, kr, till 7 196 milj, kr, och enligl motion1173 med 430 milj, kr, till 7 176 milj, kr, I båda totalbeloppen inkluderasavräkningarna på 151 milj, kr, I motion 967 framställs yrkandena om motsvarandehöjningar av bislåndsanslagen i anslulning lill vederbörande anslagsposter,vilka utskottet behandlar senare i della betänkande. De motioner som från samma partier väckts med anledning avtilläggs-propositionen 154, nämligen motionerna 2773. 2774 och 2776. föreslåringa ylterligare höjningar av tolalanslagen ulan hänvisar i delta avseende lilli anledning av budgetpropositionen väckta motioner. Omfattande besparingar i bislåndei föreslås i den medanledning av budgelproposilionen väckta motionen 966 och den därmed sammanhängandeoch med anledning av lilläggspropositionen väckta motionen 2775, Det totalabiståndsanslaget för nästa budgetår föreslås i motion 966 uppgå till 5 965milj, kr,, en minskning med 930 milj, kr, i förhållande till regeringenssammanlagda förslag. UU1983/84:15 13 Utskottet vill med anledning avdessa motioner anföra följande om biståndsanslagens storiek. Övriga yrkandenbehandlas i resp, avsnitt i belänkandel. När regeringen i proposition 1983/84:40 hösten 1983föreslog en begränsning av utgifterna för utvecklingssamarbetet,förutskickades samlidigl alt denna åtgärd fick betecknas som tillfällig.Regeringens ambition var all åter uppnå enprocentsnivån. Med del påslag på bislåndsanslagen som föreslås ililläggsproposition 1983/84: 154 kommer bislåndei för näslkommande budgeiårmycket nära enprocentsnivån. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse dettaoch tillstyrker budgetpropositionens och tilläggsproposilionens förslag i vadavser biståndets omfattning för /85, Till följd därav avstyrkerulskottel yrkande 2 i motion 534, yrkande 6 i motion 966, yrkande 1 i motion1173 och yrkande I i motion 2776 samt motionerna 2773 och 2774 i vad avserbiståndets omfattning, I motion 2196 föreslås atl regeringen i sin planering förbiståndet budgetåret I98.V86 bör utgå från atl biståndet inle får understiga0.93% av BNI. Ulskottel konstaterar all planeringsramen utgör enunderlag för den forlsaiia planeringen som inle binder anslagsutvecklingen.Planeringsramen för biståndet /86 har uppräknats lill följd avpåslaget i proposition 1983/84: 154 och föreslås nu uppgå lill 6895 milj, kr.Utskottet finner atl regeringen därmed har fäll en lillfredsslällandeutgångspunkt för planeringen av våra bisiåndsålaganden /86, Motion2196 får därmed anses besvarad, 1 della sammanhang behandlar ulskoltet också förslagel imotion 2199 att systembolaget bör la beialt för de plastkassar somtillhandahålls kunderna och all influtna medel skall tillfalla u-hjälpen, Enligl utskottets mening är det inle ändamälsenligi anfinansiera offenl-ligt utvecklingssamarbete med en avgifi av dennakonstruktion. 1 den mån förslagel avser en frivillig insamling organiserad avsystembolaget saknar utskottet anledning uttala sig om formerna härför. Motion2199 avstyrks därför. 1, atl riksdagenavslår motion 1983/84:967, yrkandena I och 2, res, I (vpk) angående beräkningav biståndsanslagets storlek, 2, atl ,med avslag på motion 1983/84:534, yrkande 2, res, 2 (m) motion 1983/84:966,yrkande 6, motion 1983/84: 1173, yrkande 1, res, 3 (c, fp) motion1983/84:2776. yrkande 1. saml motion 198.3/84:2773 och res, 4 (vpk) motion1983/84:2774, båda i vad avser biståndets omfattning, ' godkänner vad som förordas iproposition 1983/84: 100 bilaga 5 under rubriken med denändring däri som föranleds av godkännande av de riktlinjer för internationelltulvecklingssamarbeie som förordas i proposition 1983/84: 154 momenl 6 såviii nuär i fråga. UU 1983/84:15 14 3, att förklarar motion1983/84:2196 besvarad med vad res, 2 (m) utskottet anfört angåendeplaneringsram för /86, 4, att avslår motion1983/84:2199 angående systembolagets plastpåsar. 2 Allmänna riktlinjer för utvecklingsbiståndet Proposition1983/84:100 (s, 39-51) Regeringen föreslår att godkänna deriktlinjer för det internationella utvecklingssamarbetet som förordas underrubriken i bistånd och varav elt sammandrag följernedan. Solidaritetoch samverkan med de fattiga Det finns på många håll i en tendens attsöka lösningar på den ekonomiska krisens problem genom att koncentrerauppmärksamheten på produktionsvolymen, under förevändningen atl tillväxtenmåste sättas före fördelningen. Lika litet som tidigare kan man emellertid idella läge bortse från i vilka former som tillväxten äger rum och hur dessresultat fördelas. Obalanserad tillväxt kan leda till ökad massfatligdom, isynnerhet i länder som saknar starka folkrörelser och mekanismer för atlomfördela välstånd. Del svenska biståndet strävar efter en tillväxt som ökarproduktivitet och inkomster hos de fatliga, i former som gör del möjligt fördem all själva påverka utvecklingen. Den ekonomiska krisen isamarbelsländernagördel ännu mer angelägel än under de goda åren all hålla faslvid denna inriktning. Landsbygdsutveckling i form av resurstillväxt för defatliga har fortfarande högsta prioritet inom det svenska biståndet. Utvecklingssamarbetetsyftar inte bara till att få fram resurser som gynnar fatliga grupper. Delskall också genomföras på elt sätt som främjar en demokratisksamhällsutveckling. En sådan är etl av huvudmålen för svensktbistånd. Alltförmånga exempel finns på alt centrala myndigheter i skilda länder medbiståndsmedel satt i gång verksamheter som kommer till korta emedan demänniskor som berörs av dem inle tagit aktiv del i planering och genomförande.Del är en grundregel i för landsbygdsutveckling atl de berördagrupperna så långt möjligt skall medverka i projektens utformning och genomförande.Härigenom försäkrar man sig om alt verksamheterna har hög prioritet, ochsamarbetet bidrar dessutom till en demokratisk samhällsutveckling. Hurviktig den aspeklen är i en ekonomisk kris kan belysas av vattenprogrammen iÖstafrika: de centrala myndigheternas budgeiproblem gör del omöjligt förstatsmakterna atl i längden svara för underhåll av lokala vallenanläggningar,och de lokala VV1983/84:15 ' 15 samfälligheierha måsle därför la en slor del av ansvaretför både drift och underhåll. För all byborna skall ha intresse att åta sigdetta ansvar måsle anläggningarna givetvis planeras och uiformas i närasamarbete med de människor som berörs. Svenskt bistånd har engagerat svenskaenskilda organisationer i stor och växande omfatining. Lägger man samman destatliga bidrag som från flera anslagsposter gåll till alt stödjaorganisationernas samarbete med , når man ett belopp som della budgetäröverstiger . De enskilda organisationerna är en avhörnstenarna i det svenska bislåndei, inle endast för atl de med högeffektivitet kanaliserar idealitet och offervilja mot samma mål som gäller fördel statliga biståndet, ulan också för all de medverkar till uppbyggnaden avdemokratiska organisationer och samarbetsformer i de länder där de verkar. Denutbyggnad som skett av organisationernas kapaciiei all förmedlastatliga bislåndsmedel är beiydande och förtjänar fortsatt stöd. Även på mottagarsidan har det ägt rum en uppbyggnad avorganisationer med kapacitet all genomföra samarbelsprojekt,"exempelär producent-kooperationen, som prövats i många olika former både i samarbeterörelse-lill-rörelse och inom ramen för helt stalsslödda projekt inom lantbrukoch fiske. De kristna samfunden har byggt upp systerkyrkor, som självasvarar för viktiga samhällstjänster, främsl inom undervisning och sjukvård.Fackliga och politiska organisationer har byggts upp och har bedrivit etlvuxenuibildningsarbeie som pålagligi bidragil lill siärkandei av demokratiskainsiilutioner. Kvinnoorganisationer i programländerna har fåttett direkt stöd åt sin kapacitetsutbyggnad. Direktstöd till lokalaorganisationer av lantarbetare ingår också som en del av detland-ramsfinansierade beredskapsarbetsprogram som är under utförande iBangladesh, Regeringen finner del angelägel alt enskildaorganisationer i ökande omfattning medverkar i utformning och genomförande avprojeki för landsbygdsutveckling. När det gäller projekt som finansieras medland-ramsmedel bör SIDA fortsåtta att pröva möjligheterna an engagera sådanaorganisationer i mottagarlandet i genomförandet. Del finns skäl att sammanställaerfarenheterna av enskilda organisationers arbele inom olika former avlandsbygdsuiveckling med avseende på demokratiskt instilu-tionsbyggande och defalligas medverkan. Regeringen avser atl under del kommande åi"et rådgöramed de enskilda organisationerna och med SIDA om hur delta inslag i vår biståndspolitikskall kunna förslärkas. De senaste årens utveckling har inneburit elt alltstarkare folkligt krav på demokrati. 1 flera länder i , ochAsien framträder på allt fler håll alli slarkare rörelser som kräver ell slutpå miliiärdiktaturerna och liknande styrelseskick. De kräver respekt förfolkviljan och inflytande över samhällsutvecklingen liksom politiska ochsociala reformer. UU 1983/84:15 16 Det är naturligt alt uttrycker sin solidaritetmed dessa rörelser och deras strävanden, I kampen för nationell frigörelse frånkoloniala beroenden och från förtryck av en folkmajoritet har Sverigesställning alllid varit otvetydig, I FN och andra internationella fora verkar viaktivt för dessa strävanden, 1 enlighel med FN:s stadga och folkrättens övrigaprinciper bör vi bistå dem som kämpar för demokratiska och mänskligarälligheler. Bistånd i arbetet på all befordra del fria ordet - öppen kritikoch debatt - och folkrörelser blir etl viktigt led i arbetet på att tillgodosedel demokratiska målet för utvecklingssamarbetet och biståndet. I motsats till länderna i och Latinamerikahar flertalet fått se sin ekonomiska tillväxt avstanna. Flerafaktorer har samverkat och medfört all de flesta länderna söder om nubefinner sig i ekonomisk kris med ökande budget- och belalningsbalansunderskolloch en stagnerande eller sjunkande nationalinkomst. Av avgörande belydelse äralt produktionen av jordbruksprodukter för avsalu har minskat. Denna minskninghar fortgått under flera är och resulterat i att den genomsnittligalivsmedelsproduktionen per invånare i har minskat under1970-lalel, Ilikhet med SIDA anser regeringen att behoven av och möjligheterna tillstrukturella förändringar inom jordbrukspolitiken bör inta en central roll idialogen med representanter för programländerna, I denna bör speciell tonviktläggas vid att belysa den avgörande betydelse som producentpriserna,växelkurspolitiken, tillgången till jord och trygghet i innehavet av dennaliksom tillgången på insats- och konsumtionsvaror på landsbygden har föravsaluproduktionen, I anslutning lill della bör vikten av en fungerandedistribution på landsbygden beaktas. De försök lill lösningar som kan skönjas ivissa programländer bör uppmuntras. De nordiska länderna har under många årarbetat för alt främja framväxten av kooperativa organisationer inom jordbruketi , Del är naturligt all i del uppkomna krislägel framhäva den belydelsefrivilliga kooperativ kan ha även där de existerar vid sidan av jordbruk somdrivs i slalliga former. Svensktlivsmedelsbislånd bör kunna utgå även fortsättningsvis i akuta bristsituationermen mottagaren bör påta sig all vidta nödvändiga ålgärder för all öka deninhemska jordbruksproduktionen. Biståndsprogrammensnuvarande utformning med inriktning på investeringar avseende såvälinfrastruktur som direkt produktion bidrar till all förbättrabetalningsförmågan. Regeringen ser ingen anledning till att biståndetshuvudinriktning ändras till följd av de ekonomiska problemen imoitagariänderna, Endasl genom en balanserad ekonomisk tillväxt och skapande avnya resurser kan försörjningsproblem lösas på lång sikt. UU1983/84:15 17 Som SIDA påpekar är del kortsiktigaproblemet för många länder inle främst atl öka investeringarna för att skapanya resurser utan snarare att öka kapacitelsutnytljandet av befintligaresurser, särskilt arbetskraft och jord men även industriell kapacitet. Ensnabb förbättring av folkförsörjningen skulle med en sådan inriktning kunnaske ulan kostnader för samhället i form av nya investeringar, I flertalet moltagariänder är f, n, brislen på utländskvaluta påtaglig. Det gäller särskilt sådan valuta som inte är bunden tillprojekt, I del lägel är konvertibel valuta som kan användas för inköp avkonsumtionsvaror och även insalsvaror av stort värde för landet. Nyttan avvarje ylterligare krona som används för sådanl ändamål är ofta större än om denhade använts i ett nytt projeki. Regeringen anser att vi bör ge vårt slöd lill deprogramländer som gör omprioriteringar för all åstadkomma elt högre utnyttjandeav befintliga resurser. Del svenska biståndet bör också fortsättningsvis bidralill en sådan anpassning, även om den medför att överenskomna projekt måsteuppskjutas. När del gäller all minska underutnytljandet på kort sikt ärflexibiliteten i det landramsinriktade biståndet ell medel att höja biståndetseffektivitet. Del bör även fortsättningsvis ges möjlighet att finansiera lokalakostnader. Regeringen delar emellertid SIDA:s uppfattning att sådanfinansiering inle får göras så generös att den urholkar mottagarlandets ansvarför projekten. har lämnatomfattande humanitärt bistånd till södra samt stött frigörelsesträvandenoch ulvecklingsansträngning-arna i regionen. Nära hälften av det landramsbundnabiståndet avser länderna i södra , Därtill kommer bidrag till delregionala samarbetet inom SADCC:s ram mellan de självständiga staterna iområdet, humanitärt stöd lill SWAPO och ANC i deras strävan all uppnå ellsjälvständigt resp, ell fritt från apartheid,katastrofbistånd i samband med naturkatastrofer och stridsaktiviteter, insatservia enskilda organisationer samt stöd till forskningsprogram ochinstilutionssamarbele. Regeringen finner slarka utrikes- och biståndspoliliskaskäl för ett fortsatt omfattande svenskt stöd lill regionen. Del är angelägelatt stödet ytterligare breddas och intensifieras inom ramen för en välsammanhållen politik. För all möjliggöra en bättre samordning av kommersiellaansträngningar och biståndsinsatser i området kommer en särskildregionkoordinator att tillsättas inom . Denne får i uppdragalt undersöka möjliga kopplingar och samverkan mellan biståndet och andraformer av samarbete, bl. a, på handelsområdet. På så sätt bör ett bredare ocheffektivare svenskt engagemang för regionens utveckling bli möjligt med hjälpav de u-landspolitiska instrument som finns eller som är under uppbyggnad, 2 1983/84. UU1983/84:15 18 Förutom fortsatt stöd genommedelsramarna för programländerna i regionen samt regionala insatser inomramen för SADCC och humanitiirt bistånd räknar regeringen med fortsattainsatser under /85 inom ramen för anslagsposlerna Katastrofer m.m. och Enskilda organisationer. Härvid bör särskill uppmärksammas de ländersom är uisalla för desiabiliseringsåigärder i regionen. Inom de bilaierala samarbeisprogrammen för länderna isödra är forlsaiia satsningar angelägna inom sådana nyckelsekiorer förländernas utveckling som jordbruk, transporter och kommunikationer, energi ochinduslri saml utbildning och förebyggande hälsovård. Ökad tonvikt bör läggasvid rehabiliteringsinsatser saml slöd lill drift och underhåll av olika programoch projeki i regionen, Sluiligen är förvaliningsbisiånd, inkl,förvallningsutbildning. ell angeliigel område för svenskt stöd som harvälkomnats av olika samarbetsländer i regionen och som därför bör byggas ul,ligger i linje med ambitionen att stärka moiiagningskapacileien ocheffektiviteten i biståndet. Miljö, energi och utveckling Inom del svenska biståndet harmiljöaspekterna beaktats i ökande omfattning. 1 östra har etl flertalprogram utvecklats, som syftar till all skydda naturresurserna somsmåbrukarnas utkomstmöjligheter även på kort sikt ökar. Det störstalandsbygdsutvecklingsprogram som stöder med bislåndsmedel ärbyskogsprogrummei i , som kommer att öka byarnas försörjning med brännvedsamlidigl som del bidrar till all förhindra miljöförstöring. Regionalamiljövårdsprogram iir under utveckling inom ramen för SADCC i södra .Afrika,genom FN:s Sahelprogram och i Mekongkommilléns regi. Tyngdpunkten i vår satsning på miljövård ligger inomlandprogrammen, vilket är naturligt med tanke på den nära samverkan som krävsmed mottagarländernas myndigheter och på behovel an integreramiljövårdsin-salserna med verksamheter inom flera olika sektorer. Vid sidan avdessa större program finns det etl behov all i viss omfattning bedriva enexperi-mentverksamhel som mer inriktas pä all pröva nya metoder och utvecklasvensk resursbas än på all lösa problem som är specifika för ell enskilt land.Del kan också vara fråga om problem som berör en grupp av länder och somaktualiseras av ett mellanslalligl organ. Sådana insatser görs med hjälp avmedel som anvisas för ämnesinriklad verksamhet, inom vilken miljövård sedaninnevarande budgeiår ulgör en viktig del, Melodarbeiei på miljöområdet kommeräven i fortsättningen att vara en del av denna verksamhet. Metoder som prövats inomramen för den ämnesinriklade verksamheten kan utnyttjas i större projekt inomlandprogrammen, i den utsträckning som större invesleringsmedel anseserforderliga av parterna, har också redan skett i flera fall. UU1983/84:15 19 energiförsörjning harofta elt nära samband med miljöproblemen i . Exploateringen avenergislag som ved, jordbruksavfall och torkad spillning får i många länderallvarliga negativa miljöeffekter. De under 1970-lalet kraftigt stigandeoljepriserna skapade också svårigheter för många . Även om de kraftigaoljeprisökningarna nu upphört är det uppenbart att måste ägna storuppmärksamhet ät sin energiförsörjning i framliden, måste ske med hänsynlagen lill de ekologiska faktorerna så atl inle mark- och skogsförstöringenfortsätter, I det svenska biståndet uppmärksammas behovel alt stödjau-ländernas ansträngningar att förbättra sin energiförsörjning på flera sätt.Inom ramen för den ämnesinriklade verksamheten lämnas slöd bl, a. tillenergiplanering och utveckling av nya och förnybara energikällor. Delta skermot bakgrund av att konferens om nya och förnybara energikällorunderströk den betydelse dessa energikällor måste få för energiförsörjningen.Huvuddelen av det svenska energibiståndet lämnas emellertid inom ramen förenskilda landprogram. Därvid uppmärksammas särskilt landsbygdens energibehovoch angelägenheten all lösa den s, k, brännvedskrisen som innebär atl storaskogsområden skövlas. De tidigare nämnda byskogsprogrammen har bl, a, till målatl förbättra vedförsörjningen. Stödet till utbyggnaden av vattenkraften ärockså viktigt. Vattenkraften är en sådan förnybar energikälla, som kan geu-länderna beiydande energilillskolt och där har goda förutsättningaratt medverka. På det multilaterala planet har bidragit lill alt destora finansieringsorganen i större utsträckning inriktar sin verksamhet påenergisektorn. Biståndets kvalitet och effektivUet Biståndsmyndigheternasadministrativa kapacitet har stor betydelse för biståndels kvalitet ocheffektiviiet, SIDA har vidtagit en rad åtgärder för atl öka sinkapacitet. Biståndet har koncentrerats i olika hänseenden, en långtgåendedecentralisering till biståndskonloren har ägt rum och rationalisering ochpersonalutveckling har bedrivits alltmer systematiskt, SIDA:s ansträngningarhar gett gott resultat och SIDA bör fortsätta på den inslagna vägen.Regeringen vill emellertid understryka alt kapacitetsproblemet i högre gradhänger samman med ökade ambitioner hos såväl statsmakterna som SIDA i fråga omuppfyllandet av biståndsmälen än med en ökning av den reala biständsvolymen perhandläggare. En cenlral fråga är således att avgöra hur ambitionsnivån ochSIDA:s kapacitet bäst kan bringas i balans. Den frågan får närmare övervägas isamband med behandlingen av biståndsorganisalionsulredningens betänkande (Dir,1983:31), I avvaktan på del föreslår regeringen inle någon administrativförstärkning av SIDA, har elt övergripande ansvar förutvärderingsverksamheten vad gäller såväl multilateralt som bilateraltbistånd. Det ankommer på departementet atl bl, a, initiera och granskautvärderingar som görs UU1983/84:15 20 av internationella organ och de svenskabiståndsmyndighelerna. Resultaten av utvärderingarna läggs lill grund förregeringens biståndspoliliska ställningstaganden. Utvärderingsfunktionen harunder senare år fullgjorts av en befallningshavare, bislåndsinspekiören,Ulvärderingsfunkiionen bör ylterligare förstärkas. Det sker genom atlfunktionen överförs på flera särskilda utvärderarljänsier. De befattningshavaresom övertar inspektörens uppgifter skall kunna uinyllja kapacileten inom helabiståndsavdelningen för att samordna och vidareutveckla ulvärderingsarbelelöver hela det biståndspoliliska fältet. (med anledning av prop. 1983/84:100) I motion 1983/84:534 av Jan-ErikWikström m,fl, (fp), yrkande I, hemställs 1, all som sin mening ger regeringen lill kännavad som anförts om riktlinjerna för den svenska biståndspolitiken, 1 motion 1983/84:765 av () hemställs atlriksdagen uttalar sig för att landramarna lill mottagarländerna av svensktbistånd skall ges ökad flexibilitet genom alt de i högre grad knyts tillresultatet av förda förhandlingar mellan SIDA och moitagarländernasmyndigheter, I motion 1983/84:965 av m, fl, (c) hemställsall beslutar atl hos regeringen hemställa om initiativ dels för allskapa gynnsammare handelsvillkor för , dels för åstadkommande av en s.k. socialklausul i enlighel med vad som anförts i motionen. I motion 1983/84:966 av PerPetersson m.fl. (m), yrkandena 1 och 4, hemställs 1, att godkänner de riktlinjer förutvecklingssamarbetet som förordas i denna motion under rubrikerna Elteffektivare bisiånd. Demokrati och mänskliga rättigheter. Mindre låsning till landramarna. Miljö, markvård saml energisaml Samverkan med näringslivet, 4. alt beslutar all befattningen sombisiåndsinspeklör ånyo inrältas, I motion 1983/84: 1171 av MartinOlsson och (båda c), hemställs all som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om att vid ingående eller förlängning avbislåndsavtal med förbehåller sig rätt lill omprövning av avlalel, ommottagarlandet deltar i krigsoperationer eller undertrycker grundläggandemänskliga rättigheter eller förutsättningarna för biståndet av andraanledningar avsevärl förändrats. UU1983/84:15 21 1 motion 1983/84: 1173 av ThorbjörnFälldin m,fl, (c), yrkande 2, hemställs