bet · G701SoU18 · 1983-12-31 00:00:00 — Bidrag förvart 10:e inskrivet barn i daghem och fritidshem . Bidrag per inskrivet barn i daghemoch fritidshem kan även utgå för verksamhet som har annan huvudman än kommunenunder förutsättning att daghemmet eller fritidshemmet finns angivet i kommunensbarnomsorgsplan. Därutöver kan under vissa förutsättningar utgå bidrag för enårsarbetare per avdelning i daghem och fritidshem som drivs i annan änkommunal regi. SoU1983/84:18 11 1 motioner frän samtligaoppositionspartier läggs från olika principiella utgångspunkter fram förslagtill ett annorlunda utformat statsbidragssystem. 1 motion 1983/84:2054 av m.fl. (vpk) yrkas atfnuvarande statsbidragssystem skall ersättas av ett driffbidrag motsvarande 75 %av kommunernas nettokostnader för driften (yrkande 5). Motionärerna yrkarvidare att uttalar sig för en höjning av barnomsorgsavgiffen till2,för att finansiera driftbidraget (yrkande 7). Enligt motionärerna måstestatsbidragen utformas så atf de dels blir en verklig stimulans för kommunernasutbyggnad av barnomsorgen, dels gynnar en kvalitativt bra barnomsorg. 1 motion 1983/84:2078 av m.fl. (fp)begärs förslag till nytt statsbidragssystem i enlighet med de riktlinjer somanges i motionen (yrkande4). Enligt mofionärerna bör statsbidragssystemetreformeras så aft visst bidrag i fortsättningen utgår per barn i förskoleålderninom kommunen. De förtroendevalda i kommunen bör inom denna ram anförtros attfördela medlen på det sätt som bäst motsvarar behoven i resp. kommun. Vidareanser motionärerna att enskilda initiativ inom barnomsorgen bör stimuleras, attbestämmelserna om vistelsefider bör ändras och att deltidsförskolan bör räknasin i underlaget för statsbidrag, I motion 1983/84:2109 av m.fl. (c) yrkasatt beslutar anta de statsbidragsregler som antogs av riksdagenhösten 1981 men som upphävdes genom ett nytt riksdagsbeslut (yrkande3 delvis). Reglerna innebar att bidrag skulle utgå avkommunens bruffokostnader för daghem, frifidshem, familjedaghem,deltidsförskolor och öppna förskolor. Om yrkandet antas innebär detta enligtmotionärerna en besparing med 600 milj. kr. och anslaget bör därför sänkas imotsvarande mån (yrkande3 i motsvarande del). 1 motion 1983/84:2445 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen skall begära förslag till nya statsbidragsregler förbarnomsorgen med samma statsbidragsrätt för enskilda förskolor som förkommunala och som även i övrigt uppfyller i motionen anförda krav (yrkande2).Motionärerna anser bl. a. aft deltidsförskolan skall berättiga fillmotsvarande statsbidrag som heltidsförskolan, att lång daghemsvistelse infe fårleda fill ett oproportionerligt stort statsbidrag jämfört med kortarevistelsetider samt att kommunerna skall ha möjligheter att kompletterabarnomsorgsutbudet med entreprenadförfarande. 1 motion 1983/84:889 av () och SivertCarlsson (c) yrkas slufligen att hos regeringen skall anhålla omförslag till en fördelningspolitiskt rättvisare statsbidragsgivning tillbarnomsorgen. Enligt en sammanställning i motionen utgår statsbidrag tillbarnomsorg med . per barn i medan kommunfår . Översatt på medborgarna innebär detta enligtmofionärerna att de av barnfamiljerna som får en plats inom den kommunalabarnomsorgen subventioneras av samhället med uppjtill . per barn ochår medan de SoU1983/84:18 12 som får klara barnomsorgen på egen hand infe får ettenda öre i ersättning av samhället. Mot den nu angivna bakgrunden blirstatsbidragssystemet djupt orättvist både från socialpolitisk ochfördelningspolitisk utgångspunkt, anser mofionärerna. Mer rättvist mot svagaregioner skulle vara ett statsbidrag till kommunerna per barn. Det statsbidragssystem som antog i december 1983och som började gälla har enligt utskottefs mening bl. a.den fördelen att statsmakterna får en bättre kontroll över den framtidakostnadsutvecklingen. Utskottet ser vidare som positivt att det nya systemetger ökat utrymme för lokala lösningar som kan främja ett bättreresursutnyttjande utan att de sociala och pedagogiska målen eftersatts.Bidragen är vidare utformade så aft de främjar en fortsatt utbyggnad avförskole- och fritidshemsverksamheten. Med hänvisning härtill och fill attendast några månader förflutit sedan bidragssystemet antogs ser utskottet ingetskäl aft nu diskutera införandet av eft helt nytt bidragssystem. Det anfördainnebär atf utskottet avstyrker motionerna 1983/84:2054 yrkandena 5 och 7. 2078yrkande4, 2109 yrkande3, 2445 yrkande2 samt 889. Regeringensförslag till medelsanvisning tillstyrks. 1 motion 1983184:543 av BengtSilfverstrand (s) och () begärs aft statsbidragsreglernaändras så atf statsbidrag inte i någon form skall kunna utgå fill privatadaghem som bedrivs i rent vinstsyfte (yrkande I). I motionen redogörs för ett initiativ med eft privatdaghem i handelsbolags-form som tagits i kommun. Motionärerna anser attrisken är uppenbar för atf marknaden och vinstmofivet kommer att skapa en typav kategoridaghem som strider mot målsättningen aft barnomsorgen skall vara ensocial rättighet som utgår efter behov och infe efter ekonomisk bärkraft. Omekonomisk effektivitet blir ett självändamål talar mycket för att man geravkall på andra funktioner som tar tid, som barn med särskilda behov av omsorgoch fillsyn, anförs det vidare i mofionen. Under en interpellationsdebatt om statsbidragen tillprivata daghem kom diskussionen in på planerna att frånvisst näringslivshåll bedriva daghemsverksamhef i aktiebolagsform.Socialminister uttalade då bl, a. följande. För atf infebarnomsorgsbolaget skall startas på felaktiga premisser och därmed löpa riskför ekonomiskt fiasko, vill jag meddela att debatten här har övertygat mig omatt jag bör föreslå regeringen atf inga statsbidrag beviljas privata daghemdrivna i vinstintresse. (Snabbprotokoll 1983/84 nr68 anf.31 s.46.) Utskottet delar den uppfattning somkommit till uttryck i motionen, nämligen att om en daghemsverksamhef drivs ivinstsyfte lönsamhetsinfres-set riskerar aft komma i konflikt med intresset aven god kvalitet på SoU1983/84:18 13 Då emellertid frågan om en sådan ändring avstatsbidragsreglerna som föreslås i motionen redan övervägs inomsocialdepartementet är det inte påkallat med något initiativ från riksdagenssida. Mofionen avstyrks därför såvift nu är i fråga (yrkande 1). 1 motion 1983/84:1630 av () ochSylvia () hemställs att begär att regeringen i sinuppföljning av det nya statsbidragets effekter uppmärksammar frågan omstatsbidrag till kommunens kostnader för barn med behov av särskilt stöd.Bidraget till barn som är i behov av särskilt stöd är utformat som ettschablonbelopp på , per ar för vart tionde inskrivet barn i dag- ochfritidshem. Enligt motionärerna tar bidraget inte hänsyn fill de lokalaförhållandena eller fill hur många barn som verkligen måste placeras med förfurav sociala eller liknande skäl. Kommuner med stort behov av att placera barnav sociala skäl är också sådana kommuner där den ekonomiskasituationen är ansträngd. Utformningen av bidragsreglerna måste därför sesöver så att de tar hänsyn till de olika förhållanden som råder i kommunerna.Exempel på vad som bör vägas in är enligt mofionärerna invandrarandel,befolkning i glesbygd, bostadsområden med hög rörlighet i befolkningen ochliknande faktorer som avspeglar den sociala situationen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finnsskäl att uppmärksamma effekterna av utformningen av bidraget till barn medbehov av särskilt stöd. 1 samband med att utskottet behandladepropositionen om de nya statsbidragsreglerna hade utskottet att ta ställningtill en motion om fortlöpande uppföljning av bidragssystemet. Utskottetförutsatte då som självklart att regeringen skulle bevaka vilka konsekvenser denya statsbidragen får för kommunernas ufbyggnadsplaner och för innehållet ochkvaliteten i barnomsorgen. Motionen ansågs därför inte påkalla något initiativfrån sida (SoU 1983/84:12 s. 26). Utskottet utgår från aftregeringen i sin uppföljning av stafsbidragsreglerna även beaktar vadutformningen av bidraget till barn med behov av särskilt stöd får för effekter.Någon åtgärd av med anledning av mofionsyrkandet är således infeerforderlig. Mofion 1983/84:1630 avstyrks alltså. 1 motion 1983/84:2054 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen beslutar att t. v. inrätta ett anordningsbidrag för heltidsförskolaoch fritidshem motsvarande av kommunernas investeringskostnader per platsi syfte aft förverkliga beslut om en utbyggnad av barnomsorgen(yrkande6). Motionärerna syftar pä atf ar 1976 fastställde att 100000nya daghemsplatser och 50000 nya fritidshemsplatser skulle börja byggas underfemårsperioden 197(S-I980. Enligt motionärerna fattas ca 60000 platser i daghemoch fritidshem innan utbyggnadsplanen är förverkligad. Anordningsbidragetskulle enligt motionärerna täcka av kommunernas investeringskostnader fördessa platser. Utskottetbehandlade ett identiskt motionsyrkande SoU1983/84:18 14 Utskottet avstyrkte då yrkandetoch anförde (SoU 1983/84:12 s. 13), När det gäller frågan om ett särskiltanordningsbidrag bör framhållas att ett sådant tidigare funnits, men att det år1977 ersattes av ett renodlat kraftigt förstärkt driftbidrag i vilket ökadekapitaltjänstkostnader i stället beaktades vid beräkningen av driftbidraget(jfr prop. 1975/76:92 s, 21 och SoU 1975/76:28 s. 21 och 22). Ändringenutformades med utgångspunkt i en principöverenskommelse med som syftade till att åstadkomma enklare regler förbidragsgivningen. Vad utbyggnaden av barnomsorgenbeträffar vill utskottet erinra om att utskottet tidigare under defta riksmöteunderstrukit att det är utomordentligt vikfigt att en plan för den fortsattautbyggnaden utarbetas. Mot bakgrund av att redan hösten 1981efterlyst en sådan plan fann utskottet det otillfredsställande att arbetet meden sådan plan infe fortskridit längre (SoU 1983/84:12 s. 36). Utskottet ansågatf regeringen med förtur borde slutföra arbetet rned den av tidigarebegärda utbyggnadsplanen så att den kunde framläggas för underinnevarande . Detta borde ges regeringen till känna. Med hänsyn härtill och då ingenfing framkommit sedan föregåenderiksdagsbehandling som skulle föranleda ett annat ställningstagande tillfrågan om inrättandet av anordningsbidrag, avstyrks motionen i här aktuell del(yrkande 6). () ochLars-Erik () anser i motion 1983/ 84:543 att det finns skäl att förnya,förenkla och utveckla barnomsorgen inom ramen för det kommunala ansvaret. Desom utnyttjar tjänsterna bör t, ex. få ett större inflytande över sina egnaangelägenheter, menar motionärerna. Mångfald kan säkert åstadkommas genom ettsådant ökat inflytande, gärna med visst kostnadsansvar för personal ochföräldrar vid de olika barnstugorna. Föräldrakooperativ kan sannolikt undervissa förutsättningar vara värdefulla komplement till kommunens egenbarnomsorg, anför motionärerna vidare. Vad som i motionen anförs omprinciperna för barnomsorgen bör ge regeringen till känna (yrkande2). I motion 1983/84:2109 av m.fl. (c)framhålls atf samhällets barnomsorg i högre grad måste anpassas till hursamhället förändras samt till de lokala behoven och förutsättningarna i deolika kommunerna. Detta kan enligt motionärerna ske genom ökad frihet förkommunerna atf utforma verksamheten i daghem och fritidshem. Vidare bör denkommunala barnomsorgen utgå från barnens behov och forutsättningar. Godkvalitet inom barnomsorgen sägs i motionen bestå av bl, a, en aktivföräldrasamverkan, låg personalomsättning och små enheter i barnens närmiljö.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen fill känna vad som i SoU1983/84:18 15 mofionen anförts om inriktningen av barnomsorgen(yrkande2). F. n. bedrivs en omfattande försöksverksamhet i mångakommuner med inriktning på kortare beslutsgång, större kostnadsansvar förpersonalen och stimulans för personliga insatser. Utskottet har erfarit attsocialstyrelsen eller maj kommer aft lägga fram en rapport omannorlunda lösningar inom barnomsorgen. Genom rapporten fullföljs det uppdragsom givits av regeringen med anledning av eft tidigareriksdagsbeslut (prop. 1980/81:205, SoU 1981/82:1, rskr38). "att i samrådmed sammanställa erfarenheter och finna modeller förverksamheten inom hela barnomsorgen som är anpassade till morgondagens behovav en god barnomsorg". Med hänsyn härfill anser utskottet inte att någonriksdagens åtgärd är erforderlig med anledning av mofionerna såvitt nu är ifråga. Utskottet avstyrker mofion 1983/84:543 yrkande 2 och motion 1983/84:2109yrkande 2, I motion 1983/84:1224 begär () och YngveNyquist (s) att hos regeringen anhåller om en utredning om införandeav obligatorisk förskola enligt de principer som skisserats i motionen. Motionärernahar hämtat exempel från och . I dessa båda länder erbjudspraktiskt taget alla barn plats i förskolan. Grupperna i denfranska skolan är stora, runt 25-30 barn, och leds av en ensam lärare.Skolgången äger vanligtvis rum mellan 8.30 och 15.30. Den pedagogiskauppläggningen är i det franska fallet mycket hårt strukturerad. Förutompedagogiska aktiviteter ingår också eft ordentligt mål lagad mat och utrymmeför sömn eller vila i verksamheten. Motionärerna gör gällande att man i Sverigemed givna resurser skulle kunna erbjuda plats åt alla barn ochuppåt i barnomsorgen om den svenska förskolan organiserades efter nyssnämndaprinciper. Förskolan skulle också på ett helt annat sätt än vad som är fallet erbjuda möjligheter fill en mjuk övergång till den "riktigaskolan", hävdar motionärerna. Utskottet anser inte att det av motionärerna skisseradesystemet för obligatorisk förskola skulle kunna utgöra en för användbarmodell. Mofionen avstyrks således. Utskottet vill i sammanhanget erinra om atfförskola-skola-kommittén (U 1981:01) fått i uppdrag att belysa frågor omsamverkan mellan förskola och skola samt att överväga för- och nackdelarförknippade med sänkt skolpliktsålder. Frifidshem för psykiskt utvecklingsstörda I motion 1983/84:2235 av RuneBacklund (c) och () yrkas atf hos regeringen begär enöversyn av statsbidragsreglerna för fritidshemsverksamheten så att statsbidragockså kan beviljas till frifidshem med enbart utvecklingsstörda barn.Bakgrunden till mofionsyrkandet är följande. startadeår på försök en fritidshemsverksamhet för utvecklingsstördaskolungdomar. Syftet var att ge SoU1983/84:18 16 tillsyn och omvårdnad efter skolans slut förutvecklingsstörda ungdomar som antingen vuxit ifrån den kommunalafrifidshemsverksamheten, men som fortfarande hade ett tillsyns- ochaktivitetsbehov som inte tillgodosågs på annat sätt, eller som av åldersskälinte kunde integreras på vanliga fritidshem. 1982 inordnades verksamheten iJönköpings kommuns barnomsorgsplan och fick därmed statsbidrag.Socialstyrelsen, som har att granska statsbidragsgivningen till barnomsorgen,meddelade kommunen i beslut aft statsbidrag fill verksamheten intekunde utgå enligt dåvarande regler. Som skäl för beslutet angav socialstyrelsendels att statsbidrag infe kunde utgå till en avdelning med enbartutvecklingsstörda barn, dels att bidragsreglerna inte gav utrymme för bidragtill ungdomar i den aktuella ålderskategorin, 16 till . Socialstyrelsenansåg att kostnaderna för verksamheten i stället borde bestridas avomsorgsstyrelsen. 1 motionen anför motionärerna aft målsättningenvisserligen är att de förståndshandikappade så långt möjligt skall integrerasmed vanliga barn. Så sker också i de lägre åldrarna, men, framhålls det imotionen, eftersom eft förståndshandikappat barn utvecklas långsammare och haren förlängd skolplikt uppstår problem i tillsynen efter skolan när barnen"biologiskt" sett vuxit ur ordinarie fritidshemsverksamhef. Samhällethar enligt motionärerna mycket små möjligheter att erbjuda föräldrarna någonannan tillsynsform där barnen kan integreras med övriga ungdomar. Kommunernasfritidsgårdar kan varken till innehåll eller personalresurser erbjuda någotalternafiv som svarar mot de särskilda behov utvecklingsstörda har. Denverksamhet som har bedrivits av måste därför, enligtmotionärerna, befraktas som ett mycket bra komplement fill den ordinariefritidsverksamheten. Enligt vad ufskoffef erfarit har kommunöverklagat beslut fill regeringen. Regeringen har ännu inteavgjort ärendet. Här kan dock nämnas att regeringen fidigare i olika sammanhanguttalat atf det är önskvärt aft få till stånd en integrering mellanhandikappade och icke handikappade barn. 1 ett beslut avseendestatsbidrag till daghemsverksamhet vid en habiliteringsanknuten förskola iUmeå beviljade regeringen bidrag t. v. under förutsättning att andelenhandikappade barn inte översfeg av den totala andelen barn i gruppen. I ettannat beslut avslog regeringen besvär från kommun i ett ärendesom avsåg statsbidrag till daghem och fritidshem enbart för handikappade barnoch där verksamheten bedrevs i landstingskommunal regi, kommun begärde hos aft fåklarlagt om statsbidrag kunde utgå för av kommunen anordnadfritidshemsverksamhef för psykiskt utvecklingsstörda barn över 12 år.Socialstyrelsens majoritet ansåg att det vore önskvärt om statligt bidrag kundeutgå för det fåtal fritidshemsplatser som utnyttjas av barn ålderpå grund av att dessa bedöms ha ett fortsatt behov av omsorg i form avfritidshemsverksamhet och anförde följande. SoU1983/84:18 17 Denna utvidgade rätt tillstatsbidrag! bör enbart avse platser avsedda för barn med sådana särskildabehov som anges ,i 6 §, barnomsorgslagen. Med hänsyn fill att det medfritidshem i barnonisorgslagens mening endast avses frifidshem för barn under13 års ålder är det dock tveksamt om det författningsenligt är möjligt atfbetala ut statsbidrag för platser som utnyttjas av barn som fyllt . å andra sidan inte.kopplade'tillnågra åldersgrän ser. Det kan därför göfas gällande aft statsbidrag skulle kunna utgå även för barn som fyllt . Det står en kommun fritt att utanför barnonisorgslagens förpliktande regler ordna "fritidshemsverksamhet" även för barn somfyllt' . '., .v Med hänsyn fill att man fann detosäkert hur statsbidragsreglernaskiille tolkas på denna punkt, underställdesocialstyrelsen frågan regeringens prövning.. Socialstyrelsensminoritet anförde i ett särskilt yttrande. Enligt vår mening lägger lagen(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda etttotalansvar på sjukvårdshuvudmannen för omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda. Enligt 3§ omsorgslagen skall undervisningen av psykisktutvecklingsstörda meddelas i särskola. I samband därmed skall eleverna beredasden personliga och medicinska omvårdnad som behövs. Enligt vår mening får deftaanses innebära ett ansvar även för psykiskt utvecklingsstörda eleversfrifidsverksamhef. Detta innebär i och för sig ingen inskränkning iprimärkommunens skyldighet atf enligt 6S lagen (1976:381) om barnomsorg medförfur anvisa barn med särskilda behov plats i frifidshem. Om emellertidbehovet av plats i fritidshem uteslutande beror på den psykiskautvecklingsstörningen kan det infe anses vara någon skyldighet förprimärkommunen att ordna sådan verksamhet. Om sådan verksamhet ändå organiserasav primärkommunen får därför det ekonomiska ansvaret anses falla uteslutande påsjukvårdshuvudmannen. Enligt vår mening kan då inte heller statsbidrag utgåenligt reglerna för sådant bidrag till primärkommunal barnomsorgsverksainhet.Med hänsyn till frågans principiella art anser vi - i likhet med majoriteten -atf frågan dock bör underställas regeringens prövning. Någon prövning av regeringen komemellerfid aldrig till stånd på grund av att återkalladeärendet före avgörandet, Lagen (1976:381) om barnomsorg, vilken i sin tur gårtillbaka på lagen (1973:1205) om förskoleverksamhet, är ersatt avsocialtjänstlagen (1980:620). Även enligt socialtjänstlagen omfattarfritidshemsverksamhefen barn mellan (13 §), och skyldighet attanvisa barn med särskilda behov förtur föreligger även enligt denna lag (15 §).Någon saklig ändring i förhållande till 6 § barnomsorgslagen är inte åsyftad.När det gäller ansvarsfördelningen mellan primärkommuner ochlandstingskommuner för barn med olika handikapp underströk dåvarandedepartementschefen vid förskolelagens tillkomst aft ansvaret i första handalltid vilar på kommunen och atf ansvaret kvarstår till dess ansvaret harövertagits av annan, t, ex. omsorgsverksamhef. Även de barn sornomfattades av omsorgslagen borde så långt möjligt integreras i primärkommunensförskolor (prop, 1973:136 S.69). 2 1983/84. SoU1983/84:18 18 Landstingskommunens skyldighetergentemot psykiskt utvecklingsstörda framgår av 3-5 §§ omsorgslagen (1967:940).I de obligatoriska omsotgerna inbegrips daghem och förskola men intefritidshemsverksamhet. 1 ett avtal ' mellan som träffades 1976 - dvs. före tillkomsten avsocialtjänstlagen men som inte uppsagts av någondera parten - har parternaenats om viss samverkan mellan primärkommun och landsting i fråga om'serviceoch omsorger fill psykiskt utvecklingsstörda. Beträffande fritidshem sägsföljande i avtalet. Primärkommunerna åläggs enligtbarnomsorgslagen som träder i kraft det grundläggandeansvaret för fritidshem och därtill anknuten fritidsverksamhet.Barnomsorgslagen omfattar barn . Omsorgshuvudmannen har ingenskyldighet atf bereda särskolbarn plats på fritidshem. Behov av plats påfrifidshem uppstår vanligtvis i de fall föräldrarna-arbetar eller studerar ochav den anledningenej kan ge sina barn fillfredsställande tillsyn i hemmet föreeller efter skoltid. Föräldrar fill psykiskt utvecklingsstörda barn skall isådana fall ha tillgång till primärkommunens resurser för barntillsyn på sammasätt som andra medborgare. 1 de fall omsorgsstyrelsen eller ansvarig tjänstemanbedömer att det utvecklingsstörda barnet som omsorg bör erhålla plats påfritidshem är dock omsorgshuvudmannen kostnadsansvarig. Primärkommunen bör vidplanering av fritidshemsverksamhef ha kontinuerlig kontakt medomsorgsstyrelsen. I omsorgskommitténs slutbetänkandeOmsorger om vissa handikappade (SOU 1981:26) framhålls att primärkommunen harett ansvar för alla barns och ungdomars fritid. anser attkommunala fritidshem kan spela en stor roll för handikappade barn och ungdomaroch förutsätter en fortsatt utbyggnad av denna verksamhet. De handikappadesbehov bör dä särskilt beaktas. a. bör man medge en höjd åldersgräns efterindividuell prövning. Emellerfid är placering på frifidshem av elever högre uppi tonåren en mindre lämplig åtgärd, anser kommittén. Vid sidan av fritidshemmenmåste primärkommunen därför ansvara för atf andra och varierade former avtillsyn och aktiviteter kommer till stånd (betänkandet s. 173). betänkande bereds f.n. iregeringskansliet. En proposifion kan väntas tidigast . Här kan också nämnas att fritidshemskommitfén (Dir.1982:77) fått i uppdrag att när det gäller barn med behov av särskilt stöd bl.a. söka klargöra fritidshemmens funktion och möjligheter att vid sidan avskolans insatser möta barnens behov. Kommitténs uppdrag avser dock endast barni åldersgruppen 7 fill . Enligt utskottets mening behövs eft klarläggande avansvarsfördelningen mellan primärkommuner och landstingskommuner beträffandefritidsverksamheten för utvecklingsstörda ungdomar . Utskottetförutsätter att regeringen i samband med beredningen av omsorgskommitténsförslag tar upp denna fråga och om så visar sig påkallat tar initiativ till enändring av stafsbidragsreglerna för barnomsorgen. Detta bör som sinmening ge regeringen fill känna. SoU1983/84:18 19 1 överensstämmelse med fidigaremotionsförslag från vänsterparfiet kommunisterna har partiet i en motion pänytt tagit upp frågor om målsättningen för utbyggnaden av barnomsorgen (motion1983/84:2054 yrkande 1), om familjedaghemmens ställning (yrkande2), om bindandenormer beträffande yfkrav, gruppstorlek och personaltäthet (yrkande3), om fastavikarier inom barnomsorgen (yrkande 4) samt om stödpersonal för barn medsärskilda behov (yrkande9). Beträffande motiveringen till yrkandena hänvisarutskottet fill redogörelsen i betänkande SoU 1983/84:12.