bet · G701UbU28 · 1983-12-31 00:00:00 — För den sominte uppnår sårskild behörighet inom ramen för linjens poängtal finns s. k.överbryggande kurser. 1 riktlinjer för lokala föreskrifter om särskildbehörighet och urval i fråga om tillträde till forskarutbildning har UHÄ angettall, när vederbörande högskolemyndighet prövar om behörighel kan ges pägrundval av ett antal enstaka kurser, kurser om 120 poäng torde bli en naturligriktpunkt för utbildningens omfattning med hänsyn lill kraven på en rimligbredd och en tillräcklig fördjupning inom ämnesområdet. Dessa 120 poängfömlsälts inrymma även de poängtal som motsvarar kraven för den särskilda behörigheten. Utskottet finner med hänvisning till del anförda inte nuskäl föreligga att aktualisera en förändring av nuvarandebehörighetsbestämmelse i högskoleförordningen för forskarutbildning ochföreslår atl avslår motion 198.3/84: 2634 yrkande 13. Enligt beslut med anledning av proposition1981/82: 106 om forskning m.m. skall UHÄ i sitt arbete med utbildningsplaneruppmärksamma möjligheterna alt i olika utbildningslinjer inrymma tillräckligtav fördjupningssludier för atl på så sålt lägga en god grund för forskarutbildning. Utskottethar från UHÄ inhämtat vilka allmänna utbildningslinjer som UbU 1983/84: 28 22 inomramen för linjens poängtal ger möjlighet för den studerande atl uppnå särskildbehörighet för forskarutbildning. Härvid har följande linjer angetts, nämligenförvaltningslinjen, linjen för personal- och arbelslivsfrågor, psykologlinjen,sociala linjen, ekonomlinjen, juristlinjen, samhällsvelariin-jen och densystemvelenskapliga linjen inom den administrativa, ekonomiska och socialasektorn, vidare apotekarlinjen, logopedlinjen, läkarlinjen och tandläkariinjeninom vårdsektorn, ämneslärarlinjerna, idrollslärar-linjen och vissa andralärariinjer (kombinationsutbildningar) inom undervisningssektorn samtkulturvetarlinjen och den religionsvetenskapliga linjen inom kultur- ochinformationssektorn. Vidare har beträffande den tekniska sektorn angetts altalla utbildningar om 120 eller 160 poäng utom hälso- och miljövårdslinjen gerde studerande behörighet till forskarulbildning inom vissa områden. Medhånvisning till vad som här redovisats och till UHÄ:s fortsatta arbete medutbildningsplanerna avstyrker utskottet motion 1983/84:2615 yrkande I c i dennadel. Närdet gäller frågan om en särskild examensbenämning för studier inom deförutvarande filosofiska fakulteternas ämnesområden som kan stimulera lillämnesfördjupning och därmed förbereda för forskarulbildning, erinrar ulskottelom vad det anfört i sitl av godkända belänkande 1983/84; 10 (s. 12och 13) om en humanistlinje och om en examensbenämning på linjen. Utskottetförutsätrer att det beredningsarbete som pågår avseende en humanistlinje kommeratt ge ett underiag för ett ställningstagande också i här berörda examensbenämningsfrågor. Medhänvisning lill vad utskottet nu anfört föreslär utskottet att riksdagenavslår motionema 1983/84:514 yrkande 7 och 1983/84:2615 yrkande I c i dennadel. Genom beslut av regering och riksdag (prop. 1981/82: 106, UbU 1981/82:37, rskr .1981/82:397) gjordes vissaförändringar i studiefinansieringen inom forskarutbildningen (bil. 5 s. 52-56,58-61). Vid sidan om systemet med utbildningsbidrag inrättades en ny tjänstetyp-doktorandtjänst. Tjänstetypen finns innevarande budgetär vid forskningsrådenoch vid högskoleenheterna, företrädesvis inom matematisk-naturve-lenskaplig ochteknisk fakultet. E>e nuvarande assistent- och amanuenstjänsterna avskaffassuccessivt. En ny assistentljänst kan /84 kombineras medutbildningsbidrag för doktorand eller med dokto-randtjänsl. Utbildningsbidragetknöts innevarande budgetår till mellannivån för utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning (jfr prop. 1981/ 82: 106 s. 142 och prop. 1982/83:55.bil. 5 s. 34). Utbildningsbidraget kan innehas under som regel . Endasti undantagsfall får utbildningsbidrag beviljas forskarstuderande som har fyllt45 år. Antaletutbildningsbidrag var /83 ca I 600 och uppgår nu till ca 3 225.För innevarande budgetår anvisas medel lill utbildningsbidrag UbU1983/84: 28 23 under fakultetsanslagen med sammanlagt 218394000 kr.Härtill kommer utbildningsbidragen till forskarstuderande vid Sverigeslantbruksuniversitet. UHÄ har fåll regeringens uppdrag alt följaövergången lill det nya systemet för studiefinansiering och fortlöpande kommamed de förslag till åtgärder som kan vara påkallade. På förslag av UHÄ föreslås nu i propositionen altåldersgränsen för erhållande av ulbildningsbidrag upphävs. Föredragande statsrådet lar i detta sammanhang även uppfrågan om placering av doklorandljänster hos sektoriella FoU-organ eller andramyndigheter. Enligt gällande bestämmelser skall doklorandtjånst, som inrättasav en myndighet som disponerar egna FoU-medel, alltid placeras vid enhögskoleenhet efter medgivande av styrelsen för enheten. Statsrådet förordaratl sådan doktorandtjänst, som har inräiials av myndighet som disponerarsärskilda medel för forskningsändamål, efter regeringens medgivande fårplaceras vid berörd myndighet. 1 motioner behandlas frågor om studiefinansieringeninom forskarutbildningen. Enligt motion 1983/84: 2595 bör hos regeringenbegära förslag som möjliggör för högskolorna att inom ramen förforskarstuderandes studiefinansiering differentiera lönen lill innehavare avdoktorandtiänsl samt nivån på utbildningsbidragen (yrkande 3). Vidare begärsförslag som möjliggör för högskolorna all förlänga siudiefinansieringen med Iremånader efter avlagd doktorsexamen (yrkande 7). 1 motion 1983/84:2615 (yrkande1 j) anförs att många studerande som skulle vara lämpade för en forskarkarriärofta får en högre lön m. m. om vederbörande direkt efter den grundläggandehögskoleutbildningen söker sig lill näringslivet eller offentlig tjänst.Nuvarande sludiefinansieringssyslem bör därför ses över från dennautgångspunkt. Vidare bör i del sammanhanget ett bättre samband åstadkommasmellan systemet för stipendiegivning och de prioriteringar av forskningsområdensom statsmakterna gör. Enligt motion 1983/84: 2634 (yrkande 7) bör det finnasmöjlighet att på arvodestjänst som assisleni förordna forskarstuderande somvarken har utbildningsbidrag eller doklorandtjånst. Utskottet vill först erinra om att en bärande princip idel nya studiefinansieringssystemet är alt åstadkomma röriighel bland deforskarsluderande och motverka all dessa för längre lid innehar anställning somassistent vid institution. Därför har assislentljänsl knutits till innehav avulbildningsbidrag för doktorand eller doklorandtjånst. UHÄ har som redovisatsi det föregående regeringens uppdrag atl fortlöpande komma med de förslag tillförbättringar av sludiefinansieringssyslemel som kan vara påkallade. Utskottetvill slutligen peka på alt fördelningen av forskarstuderande på fakulteter ochämnen enligt propositionen bör bevakas av UHÄ och fakul-lelsnåmnderna utifrånbedömningar av rekryteringsbehoven i stort. UbU1983/84:28 24 bedömningar bör ligga till grund för den lokalaresurstilldelningen till forskarulbildning i de olika ämnena. Vidare uttalas ipropositionen att fakultelsnämnderna bör se till alt inte flera studerandeantas till forskarutbildning än atl de inom befintliga resurser och medrimliga krav på handledning kan genomföra forskarutbildningen på ell effektivtsätt. Med hånvisning till det anförda föreslår utskoitet altriksdagen avslår motionerna 1983/84; 2595 yrkandena 3 och 7, 1983/84:2615yrkande I j och 1983/84:2634 yrkande 7. föreslår utskottet atl godkänner vadsom i propositionen har förordats om upphävande av åldersgräns för erhållandeav utbildningsbidrag för doktorander och om placering av doktorandtjänster. Ersättning för framställning avdoktorsavhandling beräknas enligt förordningen (1970:276) omdoktorsavhandlingar för högst 160 sidor när det gäller trycktmonografiavhandling. 1 motion 1983/84: 1719 anförs att samhället bekostarforskarutbildningen. Doktorsavhandlingen bör ses som en del i utbildningen ochfinansieras fullt ul av statsmedel. Doktoranderna är dessutom ofta enekonomiskt svag grupp. Omfattningen av doktorsavhandlingen är enkvalitetsfråga, som bör avgöras av doktoranden och dennes handledare. Därförbör enligt motionären inte en gräns sättas för hur många sidor samhället skallbekosta tryckningen av. Utskottet är inte nu berett att föreslå alt lainitiativ vad gäller den i motion 1983/84: 1719 aktualiserade frågan, varförmotionen avstyrks. Det ankommer på UHÄ all följa utvecklingen av denna ochandra forskar-ulbildningsfrågor. Enligt motion 1983/84:2634 (yrkande14) bör det finnas möjlighet alt avlägga doktorsexamen ulan att ha del iresurserna för handledning (pri-vatisl). Doktorsexamen får enligt 8 kap. 26 § högskoleförordningenavläggas av den som har genomgått forskarulbildning men också av den som ej hargenomgått forskarulbildning behörig all antas förforskarutbildning. Med hänvisning härtill bör avslå motion 1983/84:2634 yrkande 14. I motion 1983/84:2595 (yrkande 5)föreslås att under ett nytt anslag anvisar extra medel, nämligen 12milj. kr., till doktorandtjänster att av UHÄ fördelas till nyadoktorandtjänster inom särskilt konkurrensutsatt forskning. Enligt motion1983/84:2634 (yrkande 6) bör anvisa 15 milj. kr. för samma ändamål.Enligt motion 1983/84:2634 (yrkande 10 i denna del) bör tillHumanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet anvisa etl i förhållandelill regeringens förslag med 4 milj. kr. förhöjt anslag för postdoktoralastipendier lill nydisputerade forskare. En förstärkning i samma storleksordningoch för samma ändamål bör också ske för vart och ett av de två andraforskningsråden, medicinska forskningsrådet och naturvetenskapligaforskningsrådet (yrkandena 11 och 12). UbU1983/84:28 25 Utskottet föreslår atl avstatsfinansiella skäl avslår motionerna 1983/84:2595 yrkande 5 och1983/84:2634 yrkandena 6 och 10 i denna del samt 11 och 12. Föredragande statsrådet anför undermbriken jämställdhet i forskningen att man bör uppmärksamma kvinnligastuderande, som visar intresse och fallenhet för forskamtbildning (bil. Den miljö som möter en kvinnlig forskare är i allmänhet präglad avmanliga värderingar. För kvinnliga studerande kompliceras dessutom oftaforskamtbildningen av all de vanligtvis måste använda mer tid för barnomsorg änmanliga studerande gör. Flera undersökningar sägs också ha visat atl kvinnligastuderande bemöts annorlunda än manliga av de manliga handledarna och därförfår svårigheter i kontakterna med dessa. Enligt föredragande statsrådet börutbildningen av handledare för forskamtbildningen stimuleras. Del är därvidväsentligt att handledarna även informeras om jämställdhelsfrågorna.Fakultetsnämndernas ansvar och uppgifter i samband med forskarulbildninginnebär också alt övervaka att rekryteringen av kvinnliga forskare stimuleras. Föredragande statsrådet erinrar slutligen om all delåligger myndigheterna att utarbeta jämställdhelsplaner. De tjänster inomhögskolan och forskningsråden som är avsedda företrädesvis förforskningsverksamhet är tjänster som professor, docent, forskarassistent ochforskare. Kvinnornas andel på dessa tjänster är låg. Enligt föredragandestatsrådet bör högskolemyndigheterna ange tidsbestämda mål för andelen kvinnorpå dessa tjänster. Enligt motion 1983/84: 2634 (yrkande 21) har könskvoteringoch liknande åtgärder i flertalet fall motsatt effekt än den eftersträvade. Förreell jämställdhet mellan könen krävs andra former av attitydpåverkan. Därförbör förslaget atl högskolemyndigheten skall ange tidsbestämda mål för andelenkvinnor på olika forskartjänster avvisas. bör som sin mening geregeringen detta till känna. Vad beträffar tidsbestämda mål för andelen kvinnor påolika forskartjänster är ulskottel medvetet om de svårigheter som ärförknippade med att ställa upp sådana när det gäller små ämnesinstitutioner ochtjänstekategorier som inrymmer relativt få personer. I fråga om jämställdhetmellan kvinnor och män inom forskningen anser utskottet för sin del det emellertidangeläget att andelen kvinnor ökar, och då kan tidsbestämda mål av angivet slagvara ett hjälpmedel bland andra. Med hänvisning till del anförda anser ulskottel attriksdagen bör avslå motion 1983/84:2634 yrkande 21. Enligt motion 1983/84; 2623 (idenna del) är det också nödvändigt alt la upp den klassmdssiga jåmstäUdheten.Det fordras enligt motionärerna särskilda riktade åtgärder för all ökarekryteringen av forskarsluderande och forskare från arbetarklassen och delägre ijänstemannaskikten. UbU 1983/84:28 26 Utskottet anser alt en bredare .social rekryteringär eftersträvansvärd. Dä motionärerna inte närmare preciserar vad som avses medsärskilda riktade åtgärder, anser sig utskottet dock inte kunna biträdayrkandet, varför motion 1983/84: 2623 i denna del avstyrks. Enligt motionerna 1983/84; 2016 (yrkande 43) och1983/84; 2634 (yrkande 16) har inte alla forskarstuderande behov av enfullständig forskarutbildning. Många önskar, säger motionärerna, utöver engrundläggande högskoleutbildning en kortare påbyggnad inriktad mol karriärutanför högskoleväsendet. Därför bör en licentiatexamen inrättas i de ämneneller inom de ämnesområden där etl sådant behov finns. Om den studerande önskarfortsätta med forskamtbildning efter licentiatexamen bör denna examen itillämpliga delar tillgodoräknas vid fortsatt forskarutbildning. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen lill känna. Frågan om en licentiatexamentas också upp i motion 1983/84; 2615 (yrkande I d). Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Iproposition 1978/79: 119 om vissa frågor rörande forskning och forskarulbildningm.m. föreslogs bl.a. all etl system med etappavgångar ur forskarutbildningenskulle utvecklas. Dessa elappavgångar skulle utformas så atl de passade bådeforskarutbildningen och arbetsmarknaden. De måste således dels utgöranaturliga, avslutade moment inom forskarulbild-ningen, dels ge en utbildningsom svarar mot ett arbetsmarknadsbehov. godkände de i propositionenförordade riktlinjerna (UbU 1978/ 79:44, rskr 1978/79:391). Ihögskoleförordningen har sedermera införts bestämmeler om att forskarutbildningenskall anordnas så att den sker i etapper, om del är ändamålsenligt ochmöjligt. Den som godkänts i samtliga moment i en etapp av forskarutbildningenkan erhålla utt>ildningsbevis härom. UHÄ kan numera föreskriva alt enexamensbenämning skall knytas lill ell sådant bevis. Examensbenämningen börutformas sä att den ger en meningsfull information om utbildningensomfattning, innehåll och huvudsakliga inriktning. Efterriksdagens nämnda beslut fick UHÄ i uppdrag att utreda inom vilka områdenelappavgångar skulle vara lämpliga samt utarbeta förslag lill sådanaetappavgångar. UHÄ:s arbete har resulterat i rapporten iforskarutbildningen (UHÄ-rapporl 1980:25). UHÄhar utfärdat föreskrifter om examensbenämningen teknisklicentiatexamen, om examensbenämningen teologielicentiatexamen och om examensbenämningen filosofielicentiatexamen avseende ämnen inom matemalisk-naturveten-skaplig fakultet(motsvarande). Enligtsistnämnda beslut får examensbenämningen filosofie licentiatexamen viduniversiteten i , , , , och knytastill utbildningsbevis, om vissa villkor är uppfyllda. a. skallutbildningsbeviset avse en etapp i forskarutbildningen i ett ämne UbU 1983/84:28 27 inommatematisk-naturvetenskaplig fakultet eller, vid i ,inom den filosofiska fakullelen såvitt avser naturvetenskap ellertemaorienterad forskning. Etappen skall omfatta heltidsstudier om fyra termineroch tillgodose etl uppenbart behov på arbetsmarknaden av matematisk-naturvetenskapligforskarutbildning av den angivna omfattningen. Av studieplanen för vederbörandeforskamtbildningsämne skall framgå syftet med etappen, dess huvudsakligainnehåll och uppläggning saml kraven för godkänt betyg på etappen. Avredovisningen framgår atl det är fullt möjligt att knyta en examensbenämninglill utbildningsbevis om fullgjord etapp i forskarutbildningen. De önskemål somframställs i motionerna bör som utskottet ser det i huvudsak vara tillgodoseddamed den möjlighet som medges till etapp-avgång för de forskarutbildningardär det är arbelsmarknadsmässigt motiverat och där en etapp av detta slag kanutgöra en utbildningsmässig helhet. Utskoitet föreslår därför atl riksdagenavslår motionerna 1983/ 84:2016 yrkande 43, 1983/84:2615 yrkande 1 d och1983/84:2634 yrkande 16. Somett alternativ till mellanexamen föreslås i motion 1983/84:2615 (yrkande 1 e)kurser på 120 och 140 poäng i ett ämne, innefattande ell omfattandeuppsalsarbete. Sådana kurser anses kunna ge både ämnesfördjupning och vissforskningserfarenhet. Medhänvisning lill vad som redovisats i del föregående om licentiatexamenavstyrker utskoitet motion 1983/84:2615 yrkande 1 e. (C 1983:01) har haft till uppgiftatl se över en del av de principer som gäller för meritvärdering vid tillsättningav statligt reglerade tjänster. 1 betänkandet (Ds C 1983:16) anförs althögskolan som sin primära uppgift jämsides med forskning har att svara förutbildning av den kvalificerade arbetskraft som samhället behöver.Forskarutbildningen syftar således inte endast lill all fylla högskolansefterfrågan pä lärare och forskare utan svarar även för samhällets behov avforskamtbildade inom skilda sektorer. Merilutredningenframhåller alt uttalanden har gjorts i olika sammanhang om attforskamtbildning bör ges ett ökat meritvärde vid ijånsletill-sällning och vidbefordran. Den vetenskapliga utbildningen anses ge en allmän melodskolning ochträning i problemanalys, som är av värde för de flesta arbetsuppgifter avkvalificerad art. En utbredd uppfattning är dock att det inte börsältas högre behörighetskrav för en tjänst än vad arbetsuppgifterna kräver. Meritutredningenutgår från att meritvärdet av forskamtbildning i första hand skall beaktas inomramen för befordringsgmnden skicklighet. Utredningen konstaterar att värdet avfullgjord forskarutbildning främst bestäms UbU1983/84:28 28 av om det för tjänsten uppställts behörighetsvillkor sominnebär all viss utbildning krävs (l.ex. för tjänst som gymnasieleklor ellerför flertalet lärartjänster inom högskolan). Även om formellabehörighetsvillkor inte finns för en viss tjänst kan anställningsmyndighelenange för tjänsten önskvärda kvalifikationer, l.ex. forskarutbildning, ommyndigheten så finner lämpligt. Utredningen stryker vidare under alt vid enskicklighelsbe-dömning bör bl.a. relevant yrkesertarenhet beaktas. arbetsuppgifternas art, omfattning och kvalitet saml andra faktoreri en helhetsbedömning. 1 det sammanhanget beaktas forskarutbildningen utifrånde krav som ställs på tjänsternas innehavare. I skicklighetskrileriet börenligt meritutredningen de personliga egenskaperna särskilt uppmärksammas. Detgäller enligt utredningen l.ex. kreativitet, mognad, analysförmåga,ordningssinne och självständighet. Beträffande fullgjord forskarutbildning som merit när delgäller förtjänst föreslår utredningen att sådan utbildning skall tillgodoräknasmed . Detta bör enligt utredningen regleras genom en ändring ianställningsförordningen (1965:601). Som motiv anges alt tiden frän antagninglill forskarulbildning lill dess doktorsexamen avlagts kan sägas motsvara fyraårs heltidsarbete. Endast en liten del av forskarutbildningen omfattar renautbildningsavsnitt, medan huvuddelen av tiden ägnas ål självständigaforskningsuppgifter. Föredragande statsrådet anser atl värdet avforskarutbildningsmeriter vid tjänstetillsättning bör förstärkas och främstkomma lill ullryck vid bedömning av den sökandes skicklighet (bil. Föredragande slalsrådet finner det dock inte nödvändigt att i ensärskild förordning reglera värdet av vetenskaplig utbildning urskicklighetssynpunkt för sådana tjänster där vetenskaplig kompelens inte ärett behörighetsvillkor. Han anser alt det skall ankomma på statensarbetsgivarverk alt informera berörda myndigheter om betydelsen av forskningoch meritvärdet av forskarutbildning vid tillsättning av statligt regleradtjänst när del gäller befordringsgrunden skicklighet. I fråga om värdet av forskarulbildning när del gällerbefordringsgrunden förtjänst ansluter sig föredragande statsrådet tillmerilulredningens uppfattning att fullgjord forskarutbildning skall fåtillgodoräknas med . Regeringen bereder tillfälle all la del av vadföredragande statsrådet anfört om forskarutbildningens meritvärde. Enligt motion 1983/84; 2595 (yrkande 4 i denna del) börfullgjord forskarutbildning vara etl behörighetskrav för vissa tjänster vid de"lärda" verken - dvs. , vissa museer, arkiv ochbibliotek m.fl. institutioner. 1 motion 1983/84:2634 (yrkande 9 i denna del)anses att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter atl inventera för vilkatjänster doktorsexamen bör vara ett behörighetsvillkor. Utskottet vill peka på att ett grundläggande karlläggningsarbeteav antalet högre statliga tjänster för vilka man tidigare krävt vetenskapligkompetens samt sådana för vilka motsvarande krav fortfarande gäller har gjortsi betänkandet (SOU 1981:30) Forskarutbildningens meritvärde. UbU 1983/84:28 29 Som redovisats i det föregående har föredragandeslalsrådet anslutit sig till uppfattningen att man bör söka geforskarutbildningen ett större meritvärde än f. n. utan alltför mänga centralabehörighetsföreskrifter och anvisat vägar för att åstadkomma en sådan högrevärdering av avslutad forskarulbildning. Den kanske viktigaste förutsättningenför att motivera dem som gått igenom en grundläggande högskoleutbildning attfortsätta med forskarulbildning är alt det efter doktorsexamen finnsarbetsuppgifter även på arbetsmarknaden utanför högskolan där forskarulbildningvärdesätts och nyttiggörs. En förstärkning av forskarutbildningens meritvärdemåste anses vara lill fördel från samhällets synpunkt. Den träning i metodiskttänkande, del analytiska arbetssätt och den kritiska skolning som enfors-karutbildad fått del av är värdefull för de flesta arbetsuppgifter avkvalificerad art inom statlig eller statligt reglerad verksamhet. Utskottet,som delar uppfattningen alt värdet av forskarutbildning främst bör komma lilluttryck vid bedömning av den sökandes skicklighet och alt fullgjordforskarutbildning skall få tillgodoräknas med fyra är när det gäller förtjänst,föreslår alt ulan erinran lägger lill handlingarna vad föredragandestatsrådet anfört om forskarutbildningens meritvärde och avslår motionerna1983/84:2595 yrkande 4 och 1983/84:2634 yrkande 9 i motsvarande delar. Det ären uppgift för alt vidta de fortsattainformationsåtgärder som behövs. Utskolleivill i sammanhängd även peka på alt UHÄ avgivit en rapportom forskarutbildningens meritvärde inom den enskilda sektorn (bil. 5 s. 57-58).1 rapporten föresläs att det i det fortsalla arbeiet med att stärkaforskarutbildningens meritvärde för den enskilda sektorn skall ägnas särskilduppmärksamhet åt tre huvudfrågor, nämligen - Utvecklande av kurser och moment iforskarutbildningen med direkt inriktning pä projektarbete inom förelag ochindustrier. - Fortsalt förstärkning av högskolans organisationoch arbetsformer för forskningssamverkan med tyngdpunkt pä att främjakontakterna med mindre och medelstora företag och atl bl. a. kanalisera ocksåkortare FoU-uppdrag lill forskarstuderande och yngre forskare. - Utvecklande av organisation och system för bättres. k. nytljarinforma-tion om forskning och forskningsresultat. 1 motion 1983/84: 2634 (yrkande 9 i denna del)behandlas lektorstjänsterna i gymnasieskolan. Motionärerna anser att det finnsskäl atl utöka antalet lektorsljänster i gymnasieskolan. Ämneskunnande och ettvetenskapligt synsätt måste finnas i den grundläggande utbildningen. Del ärockså viktigt att de lektorsljänster som finns besätts med kompetentasökande i enlighet med de behörighetsbestämmelser som finns. Samma uppfattningframförs i motion 1983/84:2595 yrkande 4 i denna del. Ibetänkandet (SOU 1981:30) Forskarutbildningens meritvärde har påtalats bl. a.det vanligt förekommande önskemålet från lokala fackliga orga- UbU 1983/84:28 30 nisationeralt lektorsljänster inte skall ledigkungöras, om det leder lill att enicke-ordinarie adjunkt sägs upp.