bet · G701SoU7 · 1983-12-31 00:00:00 — anför att detligger på tandvårdshuvudmannen - i detta fall lanasting - attavgöra i vilken utsträckning enheten vid , i form av etttandvårdscentrum, passar in i vårdorganisation. Enligt mening måste behovet avytterligare forskning på området ses i relation till den forskning som redanbedrivs vid de befintliga odontologiska fakulteterna. Även om den äruppsplittrad på olika ämnesområden som t. ex. parodontologi, cariologi ochprotetik torde den tillsammantaget ha en ansenlig omfattning, anförsocialstyrelsen. Det måste därför, anför vidare, bli en frågaom ekonomisk bedömning av huruvida ytterligare resurser kan tillföras detta ioch för sig ytterst viktiga forskningsområde. Vid denna bedömning får ävenbeaktas den viktiga roll socialodontologisk forskning spelar i dettasammanhang. anför ätt den är positiv till organiseradutbildning av tandvårdspersonal inom detta ämnesområde. Utbildning vidHolländargats-enheten, som framför allt skulle få karaktären av efterutbildninginom ämnesområdet, kan dock enligt mening komma till ståndendast om tandvårdshuvudmannen finner det nödvändigt från kapacitetssynpunktatt där inrätta ett tandvårdscentrum för behandling av äldre patienter. vid anför att det finns speciella förutsättningar för att skapa entandvårdsenhet för äldre i lokalerna vid . Huruvida detta är denorganisatoriskt bästa formen att komma fill rätta med bristerna i de äldrestandvårdssituation i regionen har givetvis folktandvårdshuvudmannen de bästaförutsättningarna att bedöma, påpekas det, men motionärernas förslag bör nogaprövas innan lokaler och utrustning utsätts för ingrepp. Såväl Holländargatanscentrala läge som SoU1983/84:7 12 befintlig utrustning och, i mån av behov, tillgång påpersonal som genom utbildningens avveckling friställs gör enligttandvårdsnämnden att förslaget framstår som ett intressant sätt att lösaproblemen. Förste tandvårdschefen hänvisar i sinreservation till tidigare utredning och beslut inom länslandstingskommun beträffande det framtida utnyttjandet av de aktuella lokalernavid . Han framhåller bl. a. att odontologiska fakulteten vidKarolinska institutet borde kommentera motionsförslagets konsekvenser förforskning och undervisning. framhåller attden allmänpraktiserande tandläkaren behandlar patienter i alla åldersgrupper,att i grundutbildningen för tandläkare det ingår utbildning om olikaåldersgruppers behov av tandvård och om de särskilda behandlingsproblem som kanförekomma vid behandling av äldre patienter samt att tandläkarna genomfortbildning får kunskap om nya vetenskapliga rön och förändrade behandlingsmetoder.Ytterst få tandläkare är särskilt inriktade på behandling av äldre patienter,och detta är enligt förbundets uppfattning i första hand en fråga för den s. k.sjukhustandvården. Från odontologisk synpunkt erbjuder flertalet av de äldrepatienterna enligt inga särskilda behandlingsproblem. Enmindre del har, anförs det, problem som medför behandlingstekniska och andrasvårigheter, vilka kan vara av den karaktären att behandling av specialisttandläkareerfordras. framhåller att det är angeläget attforskningen om de äldres tandvårdsproblem i vid bemärkelse fortsätter ochutvecklas. De förbättrade behandlingsresultaten avseende barn och ungdom är,sägs det i yttrandet, till stor del en följd av att forskningsresultat från deodontologiska fakulteterna har förts ut i praktisk tillämpning. Forskningen omde äldres tandvårdsproblem bör enligt på samma sättbedrivas vid de odontologiska fakulteterna. Härigenom kan, framhålls det iyttrandet, forskningsresultaten snabbt ingå i tandläkarnas grundutbildning ochfortbildning och föras ut i praktisk tillämpning. Med denna mofivering avstyrker Landstingsförbundetmotionsförslaget om ett tandvårdscentrum för äldre. vitsordari sitt yttrande att äldre människors tandvårdsproblem ställer särskilda krav påodontologiska kunskaper och färdigheter hos tandläkarna samt att ett stort ejtillgodosett tandvårdsbehov föreligger avseende de äldre. Förbundet avstyrkerdock motionsförslaget i den del det innebär att lokalerna vid Holländargatanskulle användas för behandling av äldre patienter under hänvisning till attfolk- och privattandvården har en tillräckhgt stor outnyttjad kapacitet föratt täcka detta vårdbehov och att de där verksamma allmäntandläkarna är välkvalificerade SoU1983/84:7 13 att behandla även äldre patienter. Förbundet anför emellertid vidare att lokalerna mycket välkan utnyttjas till forskning kring den äldre människans tandvårdsproblem elleranvändas som ett avseende allaodontologins områden inkl. gerodontologi. I den ena av de två motioner sombehandlas i detta betänkande tas upp frågan om en allmän förbättring avtandvården för de äldre, I den andra motionen tas upp frågan om inrättande avett tandvårdscentrum för äldre i de lokaler vid i Stockholmsinnerstad som friställs i och med att tandläkarutbildningen i hehflyttas till lokaler vid . Som allmän bakgrund till de i motionerna behandladefrågorna får nämnas följande om organisationen av den offentliga tandvården m.m. En närmare redogörelse för denna organisation samt för organisationen avutbildning och forskning för tandvården m.m. har lämnats i inledande avsnitt ibetänkandet (s. 2-7). Fram fill var folktandvården i princip enfrivillig uppgift för landstingskommunerna och kommunerna som ej tillhörlandstingskommun. fattade emellertid statsmakterna beslut om en reformav tandvården (prop. 1973:45, SfU 1973:20, rskr 1973:212). Reformen bestod avtvå komponenter. Den ena var att statsmakterna lade fast ett utbyggnadsprogramför folktandvården, som landstingskommunerna och kommunerna som ejtillhör landstingskommun (vårdhuvudmännen) genom folktandvårdslagen (1973:457)fick ett lagfäst vårdansvar för barn- och ungdomstandvården och för allspeciahsttandvård. Den andra komponenten i reformen var införandet fr. o. m.den 1 januari 1974 av en allmän tandvårdsförsäkring för vuxna genom vissaändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Utbyggnadsprogrammet innebar bl. a. att folktandvårdensvuxentandvård skulle byggas ut till att i första hand omfatta avvuxentandvården i landet och att huvuddelen av specialisttandvården för vuxnaborde utföras inom folktandvården. Genom folktandvårdslagen ålades vårdhuvudmännen bl. a. attsvara för specialisttandvård för vuxna samt att i övrigt tillhandahållatandvård åt vuxna i lämplig omfattning. Den allmänna tandvårdsförsäkringen avser alla former avtandvård, inbegripet förebyggande vård, såväl inom folktandvården som hosprivatpraktiserande tandläkare som är anslutna till försäkringen genom attvara uppförda på förteckningar hos försäkringskassorna. Tandläkarna är i sintaxesättning skyldiga att hålla sig inom de arvodesbelopp som anges i en SoU1983/84:7 14 tandvårdstaxa (1973:638). Denna fastställs av regeringenefter förslag från . Av beloppen i tandvårdstaxan betalar patienten i regel och försäkringen . Patienten betalar en patientavgift till tandläkaren.Försäkringsersättningen betalas av direkt till den privatpraktiserandetandläkaren eller till folktandvården. Ett högkostnadsskydd finns itandvårdstaxan. Överstiger summan av arvodet till tandläkaren och kostnadernaför tandtekniskt material . utgår nämligentandvårdsersättning till den privatpraktiserande tandläkaren eller tillfolktandvården för det överskjutande beloppet med tre fjärdedelar. När det gäller tandvård för personer som är intagna förvård på vårdhuvudmännens sjukhus och andra institutioner har vårdhuvudmännen f.n. inte något författningsenligt tandvårdsansvar för andra vuxna än föromsorgspatienter. Vårdhuvudmännen har därför byggt ut sin institutionstandvårdi varierande grad. Patienter på vårdinstitutioner har att i vanlig ordningerlägga patientavgift för erhållen tandvård. Vårdhuvudmännen fårförsäkringsersättning enligt tandvårdstaxan. Vissa vårdhuvudmän meddelaremellertid tandvård åt patienter på vårdinstitutioner utan kostnad förpatienterna. Allmän förbättring av tandvården för de äldre I mofion 1982/83:1294 av IngemarEliasson (fp) påpekas bl. a. att det i olika sammanhang visats att de äldremåste få bättre tandvård än de får . De äldre är enligt motionären enförsummad grupp när det gäller tandvården. I takt med att bristen på tandläkarenu byts ut i ett överskott är det därför enligt motionären angeläget att deäldres tandvård förbättras. Den förbättrade kapacitet på behandlingssidan somökningen av tandläkare innebär bör, anför motionären, bl. a. användas för attge dem som bor på olika institutioner bättre tandvård. Vidare bör en uppsökandeverksamhet startas bland de pensionärer som trots tandvårdsbehov av olika skälf. n. inte efterfrågar tandvård. Mofionären begär att staten i överläggningarmed vårdhuvudmännen skall aktualisera frågan om de äldres tandvård i enlighetmed vad i motionen anförts. Yttranden över motionen harinhämtats från , universitets-och högskoleämbetet (UHÄ),odontologiska fakulteten vid . UHÄ har åberopat yttrandensom avgivits av vissa nämnder vid universiteten i och . vid har inkommit ett yttrande avtandvårdsnämnden vid institutet. Remissyttrandena innebär sammanfattningsvis attremissinstanserna vitsordar att de äldres tandvård är eftersatt och att de ärpositiva till insatser. SoU1983/84:7 15 a. i form av uppsökande verksamhet, för att förbättratandvården för de äldre. I remissyttrandena framförs vissa synpunkter på fråganom tandvård för de äldre vilka redovisats i ett föregående avsnitt (s. 7-10).Det påpekas sålunda bl. a. att andelen äldre med egna tänder har ökat, vilket innebäratt tandvården för de äldre ändrat karaktär från övervägande protesvård till enalltmer ökande frekvens av vård av det naturliga bettet. tandvårdsutredning (S1978:01) - som tillkallades för att göra en översyn av den allmännatandvårdsförsäkringen och därvid bl. a. överväga det fastställda måletatt bygga ut folktandvårdens vuxentandvård så att den omfattar avvuxentandvården i vårt land- framhöll i sitt avgivna huvudbetänkande(SOU 1982:4) Tandvården med förslag till bl. a. en nytandvårdslag bl. a. att pensionärernas tandvårdsbehov sannolikt kommer att ökaoch att det är viktigt att pensionärernas tandvårdsbehov kartläggs ochtillgodoses. Genom att folktandvården ingår som en del i vårdhuvudmännens totalavårdverksamhet ansåg utredningen att folktandvården har särskilt godaförutsättningar att medverka till uppsökande verksamhet bland de grupper, bl.a. pensionärer, som f. n. inte har tillgång till eller trots tandvårdsbehov avolika skäl inte efterfrågar tandvård. Utredningen föreslog att vårdhuvudmännenskulle få ett lagfäst tandvårdsansvar för alla dem som är intagna påvårdinstitutioner som drivs av vårdhuvudmännen. tandvårdsutredning framlade också sittslutbetänkande (SOU 1982:50) Reviderad tandvårdstaxa med förslag till ändringav tandvårdstaxan. I betänkandet föreslås bl. a. ökade möjligheter atttillgodoräkna kostnader för vård hos flera tandläkare för åtnjutande avhögkostnadsskydd. Vidare föreslås för förenkling av administrationen attvårdhuvudmännen skall få en schablonersättning från tandvårdsförsäkringen förinstitutionstandvård och att ersättningen får bli föremål för förhandlingarmellan staten och . Utskottet konstaterar i likhet medmotionären att tandvården för de äldre är ett eftersatt område. Dettasammanhänger både med den tidigare rådande bristen på tandläkare och med deäldres egen obenägenhet att söka tandvård. har det i olika sammanhangpåpekats att många äldre människor är undernärda och att undernäring hos äldrepatienter är ett problem inom institutionsvården. Många sådana fall avundernäring torde bero på dålig tandstatus och därav följande svårigheter atttugga. Detta leder lätt till ensidig kost. Inte minst mot denna bakgrund är detangeläget att tandvården för de äldre nu förbättras. Viktigt är också att genominformation få de äldre att uppmärksamma vikten av tandvård och tandhygien. Regeringen anmälde emellertid i årets budgetpropositionatt en proposition med förslag om tandvårdens och tandvårdsförsäkringensframtida utformning på grundval av tandvårdsutrednings betänkanden och SoU1983/84:7 16 remissyttranden däröver skall läggas fram för underinnevarande . Enhgt vad utskottet inhämtat är avsikten att bl. a.frågor om tandvården för de äldre skall få en framskjuten plats i regeringensförslag. I det sammanhanget kan erinras om att i sittyttrande över betänkandet Tandvården tillstyrkt förslagen omkartläggningen av pensionärernas tandvårdsbehov, om uppsökande verksamhet ochom att vårdhuvudmännen skall svara för tandvården för patienter som är intagnavid vårdinrättningar som drivs av vårdhuvudmännen. Åtgärder för att förbättra de äldres tandvård tordesålunda komma att initieras . Utskottet delar motionärens uppfattningom angelägenheten av att sådana åtgärder kommer till stånd. Utskottetförutsätter att regeringen särskilt uppmärksammar denna fråga och som ett led iberedningen av ärendet diskuterar den med vårdhuvudmännen. Enligt utskottetsuppfattning påkallar därför motion 1982/83:1294 (fp) inte något riksdagensinitiativ och avstyrks således. Inrättande av ett tandvårdscentrum för de äldre För den odontologiska fakultetenoch institutionerna för tandläkarutbildning vid - idagligt tal kallade i - har byggts nya lokaler vidHuddinge sjukhus. I samband med att statsmakterna fattade beslut ominrättande av en enhet i för tandläkarutbildning och odontologiskforskning m. m. beslöts det att tändläkarhögskolans i vidHolländargatan 17 i skulle finnas kvar under enövergångstid. avses emellertid ha heltutrymt dessa lokaler, vilka ägs av staten och sedan skall förändras tillkontorslokaler för bl. I motion 1982/83:1827 av ElisabethFleetwood (m) och i (m) begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna att lokalerna vid börbibehållas för tandvårdsverksamhet och att där bör inrättas etttandvårdscentrum för äldre, där man sammanför olika specialkunskaper om de äldressituation och problem till en enhet för behandling, forskning och undervisning.Motionärerna framhåller att lokalerna vid genom sitt centralaläge i är lätta att nå för de äldre. Förskjutningen avövergången till helprotes till högre ålder än tidigare medför vidare attandelen brokonstruktioner och partiella plastproteser kommer att öka hos äldrepersoner. Denna utveckling ställer enligt motionärerna särskilda krav påtandvården, och man har anledning att räkna med ett förändrat vårdpanorama iframtiden, där flera ämnesområden i högre grad än kommer att bliinvolverade. Yttranden över motionen harinkommit från , tandvårdsnämnden vid och tand- SoU1983/84:7 17 har avstyrkt bifall tillmotionen. Förbundet anser sammanfattningsvis att någon institution vid sidanav de befintliga för behandling, forskning och undervisning på det aktuellaområdet inte är erforderlig. framhåller att de äldresvårdbehov kan tillgodoses inom folktandvården och den privata tandvården.Lokalerna vid skulle dock enligt tandläkarförbundet kunnautnyttjas fill forskning kring den äldre människans tandvårdsproblem elleranvändas som ett avseende allaodontologins områden inkl. gerodontologi. och Tandvårdsnämndenvid är posifiva till tanken på det i motionen skisseradetandvårdscentret men framhåller att avgörandet av frågan om ett tandvårdscentrumför äldre i ligger hos såsomvårdhuvudman. En ökad satsning på tandvård för deäldre som utskottet i det föregående uttalat sig för kommer att ställa vissakrav på utbildning och forskning. Enligt utskottets mening bör dock dessa kravtillgodoses inom den befintliga organisationen för odontologisk utbildning ochforskning. Ställningstagandet till frågan om inrättande av ettbehandlingscentrum för äldre i lokalerna vid ankommer påStockholms läns landsting. Som närmare redovisats i det föregående (s. 6 och 7)avslog en motion med förslag om utredning om lämpligheten avatt i dessa lokaler skapa ett tandvårdscentrum. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1982/83:1827 (m). 1. beträffandetandvården för de äldre attriksdagen avslår motion 1982/83:1294, 2. beträffande ett tandvårdscentrumför de äldre att avslår motion 1982/83:1827. Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), ().Stig Alftin (s), (), (mjv (), (), (), (), (vpk) och ().