bet · G701FiU39 · 1983-12-31 00:00:00 — Som alternativ fill denföreslagna indragningen av medel anvisar mofionärerna kraftiga nedskärningarav vissa specialdestinerade bidrag. Reduktionen av medelsöverföringen till denkommunala sektorn skall enligt motionen ske främst genom ett borttagande avstatsbidragen fill driften av kliniker för psykiskt sjuka, driften avsärskolor, ersättning för lokal och regional kollektiv persontrafik och tillfärdtjänst. Sammantaget innebär dessa förslag en neddragning av angivnaspecialdestinerade bidrag med mer än . Utskottethar tidigare i betänkandet avvisat en neddragning av denna storleksordning medhänvisning till de starka negativa effekterna pä den kommunala verksamheten ochsysselsättningen. Utskottet vill här göra del tillägget att, även om detnuvarande stalsfinansiella läget kräver en noggrann prövning av alla utgifteröver statsbudgeten, de besparingsområden som utpekas i motion 2686 fränfördelningssynpunkt är synnerligen illa valda. Utskottet avstyrker följaktligenmotion 2686 yrkandena 3-8. Även i motion 2690 (fp) avvisas förslaget ipropositionen att dra ner ökningen i skatteutjämningsbidraget. Mofionärernaföreslår som alternafiv en indragning av medel från kommunsektorn genom att enavgift på läggs på hela det kommunala skatteunderlaget. Förslagetatt införa en sådan avgift har utskottet tidigare tillbakavisat (FiU 1982/83:45s. Utskottet framhöll vid deUa tillfälle atl flera betänkligheter kananföras mot ett sådant förfarande. Förslaget har samma innebörd som enbegränsning av skatteunderlaget för fysiska personer. FiU 1983/84:39 22 tetser ingen anledning att nu ändra sitt ställningstagande. Utskottet avstyrkermotion 2690 yrkandena 1 och 2. Liksom i motionerna 2686 och 2690 avvisas i motion2689 (c) förslaget om nedskärning av skatteutjämningsbidraget. I motionenföresläs att samtliga specialdestinerade bidrag med undantag för dem somanvänds inom utbildningssektorn fr.o.m. skall minskas med10% jämfört med statsbudgetens förslag. Enligt mofionen innebär detta att ca 2miljarder kronor frigörs. Hälften av detta belopp vill motionärerna avsättatill ett nytt genereUt statsbidragssystem. Mofiven till att införa ett sådant systemutvecklas närmare i motion 2143 av () samt i mofion 1353 medhemställan i motion 1354 (c). Genomatt avveckla de specialdestinerade bidragen och övergå till ett generelltbidragssystem stärks, menar molionärerna, den kommunala självstyrelsen,som det bidrar till att den kommunala verksamheten effektiviseras. Imotion 2143 anges riktlinjer för hur ett sådant system kan utformas.Utgångspunkten skall vara de allmänna principer som gäller för den kommunalaskatteutjämningen. Utskottetdelar den uppfattningen som uttalas i mofion 2689 att av fördelningspolitiskaskäl måste skattefinansieringen framgent vara den helt dominerandefinansieringskällan för kommunala tjänster. Utskottethar heller inget att erinra mot målsättningen att minska detaljregleringen idet nuvarande statsbidragssystemet. Utskottet vill understryka att förslagen ipropositionen att begränsa automatiken i skatteutjämningsbidraget inte innebärett ställningstagande mot en generalisering i statsbidragsgivningen. Det kannämnas att målet alt öka schabloniseringen inte enbart uppnås genom allmännabidrag som skatteutjämningsbidraget. Av avgörande betydelse är även detfortsatta arbetet med att förändra de specialdestinerade bidragen. Delbör också påpekas att flera av de specialdestinerade bidrag som motionärernaföreslår skall reduceras är reglerade genom avtal för kortare ellerlängre tid, vilka inte ensidigt kan brytas av den statliga parten. uppdrag ingår att undersöka möjligheterna ochkonsekvenserna av att överföra vissa specialdestinerade statsbidrag tillskatteutjämningssystemet. Med hänvisning till vad som här anförts och till detpågående arbetet med att reformera nuvarande statsbidragssystem avstyrkerutskottet motionerna 1354, 2143 och 2689 yrkandena 3 och 6. kommunisterna motsätter sig i motion2687 nedskärningen i skatteutjämningssystemet av fördelningspolitiska skäl. Utskottetvill emellertid här hänvisa till de insatser som föreslås i proposition 150. Ikompletteringspropositionen föreslås sålunda en betydande ökning av insatser pådet arbelsmarknadspolitiska området. Vidare föreslås i denna proposition vissafamiljepolitiska åtgärder, som innebär att FiU1983/84:39 23 barnfamiljema får en kraftig ökning av sin köpkraft. Demedel som frigjorts genom sänkningen av gmndgarantin i skatteutjämningen haranvänts till att finansiera dessa åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motion 2687 yrkande 2. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna Medelsbehovet för anslaget tillskatteutjämningssystemet under /85 avser bidrag som utbetalasunder andra hälften av och första hälften av är 1985. Storleken av deskatteutjämningsbidrag, som föreslås i propositionerna 133 och 150 för är 1984och de beräknade bidragen för framgår av följande sammanställning. Kommuner Landstingskommuner Extra skatteutjämningsbidragSärskilt riklat stöd Sammantaget beräknas bidragen förår 1984 uppgå till 11335 milj. kr. och 10997 milj. kr. Mot bakgrund av att såväl moderata samlingspartiet somfolkpartiet och avvisar förslaget i proposition 200 att genomföraen temporär likviditetsindragning från kommunerna avstyrks i motion 2933 (m),motion 2956 (fp) och motion 2941 (c) förslaget i proposition 150 attytterligare förstärka anslaget till skatteutjämningsbidraget. Utskottet har i belänkande FiU 1983/84:45 tillstyrkt dennalikviditetsindragning. Enligt utskottets mening är det därför rimfigt attskatteutjämningsbidraget tillförs ytterligare 90 milj. kr. för attmildra problemen i de kommuner som drabbas hårdast av denna indragning. Motbakgrund av vad utskottet anfört om skatteutjämningsbidragen yrkar utskottetbifall till förslagen i propositionerna 133 och 150 och avstyrker motionerna2686 yrkande 1, 2689 yrkande 4 och 2690 yrkande 5 samt motionerna 2933 yrkande4, 2941 yrkande 19 och 2956 yrkande 4. Utredning om översyn av bidrag till kommunerna I motion 589 av ()och i (c) och i motion 890 av () och SivertCarlsson (c) begärs en utredning om översyn av bidrag till kommunerna. I motion 589 framhålls att det nuvarande systemet i mångafall är onödigt detaljstyrande. En utredning om ett förenklat system bör enligtmofionärerna som utgångspunkt ha gällande principer för den allmänna skatteutjämningen. FiU 1983/84:39 24 Motiveringen fill yrkandet i motion 890 återfinns imotion 889. Motionärerna anför att den fördelning av statsmedel som sker genomde olika transfereringssystemen missgynnar de svaga regionerna i landet - däriblandKalmar län - och gynnar de ekonomiskt starka. I Ukhet med yrkandet i motion 589begärs en utredning om en skatteutjämningsreform byggd på den nuvarandeskatteutjämningens principer. Utskottethar tidigare i betänkandet framhållit att en översyn av det nuvarandestatsbidragssystemet med utgångspunkt från de principer som nämns i motionernapågår. Utskottet avstyrker motionerna 589 och 890. I motion 1425 av m.fl. (s) anförsatt ökningen av socialbidragskostnadema låser allt större ekonomiska ochpersonella resurser i kommunerna till utbetalning av individuell behovsprövadekonomisk hjälp. Motionärema vill att skatteutjämningskommittén genomtill-läggsdirektiv åläggs att pröva om inte ett socialförsäkringstillägg kanfinansieras genom en samtidig förändring av nuvarande skatteutjämningssystem. Utskottetvill med anledning av molionen anföra följande. I skatteutjämningskommitténsuppdrag ingår att pröva om faktorer - såsom kostnader fill följd av invandringoch arbetslöshet - bör beaktas i skatteutjämningssystemet. Frågan om attersätta individuellt behovsprövad ekonomisk hjälp med generellasocialförsäkringstillägg är emellertid inte i första hand en fråga om attutjämna kostnader mellan olika kommuner utan en socialpolitisk fråga. Den bördärför inte utredas av skatteutjämningskommittén. Mot denna bakgmnd avstyrkerutskottet motion 1425. I motion 1430 av Per m.fl. (m) anförs attriksdagen bör ge regeringen till känna att en utredning i syfte att gevattenkraftskommuner skälig del av vattenkraftsanläggningarnas vinster börgenomföras. Yrkandeti motion 1430 innebär enligt utskottets mening att en utredning bör undersökamöjligheterna att skapa en särskild lagstiftning för skatteutjämning tillvattenkraftskommuner. Utskottet har tidigare (FiU 1981/82:21) behandlat enmotion med liknande innehåll. motsatte sig utskottet att ensärskild skattelagstiftning skulle tillämpas för enskilda kommuner. Kommunersom drabbas särskilt hårt av förslag om indragning av kommunalskattemedel ochsom bedöms ha en särskilt ekonomiskt svag situafion kan erhålla kompensafionför detta inom den utvidgade ram för det extra skatteutjämningsbidraget somföreslås i propositionerna 133 och 150. Del får ankomma på regeringen att göraden nödvändiga prövningen. Det bör också nämnas att kommun liksomandra kommuner genom skatteutjämningsgarantin fillförsäkras viss skattekraft. Med det anförda avstyrkerutskottet mofion 1430. FiU 1983/84:39 25 har med anledning av motion 1982/83:1155gett regeringen till känna (FiU 1982/83:45) aU den bör ta initiativ till atlundersöka möjligheterna att införa enhetligare redovisningsregler förkommunerna. Avsaknaden av enhetliga redovisningsregler försvårar jämförelsermellan olika kommuner. I proposifion 133 framhålls att i ett läge då denstatliga detaljregleringen avtrappas är det angeläget att redovisningen mellanolika kommuner blir jämförbar. Enligt propositionen har och startat ett utvecklingsprojekt somsyftar till en enhetligare och enklare redovisning. Imotion 2690 (fp) begärs att regeringen i sina överläggningar medkommunförbunden påtalar vikten av att det påbörjade utvecklingsarbetet snarastnär resultat. Medhänvisning till att resultatet av översynen torde föreligga under är 1985 finnsdet enligt utskottets mening inget motiv för att, som föreslås imofionen, göra ett fillkännagivande i denna fråga. Utskottet avstyrkerföljaktligen motion 2690 yrkande 3 i berörd del. Mol bakgmnd av målet att dämpa kostnadsökningen iekonomin har frågan uppstått om bl.a. vilka höjningar av de kommunala taxornasom är förenliga med denna övergripande målsättning. Statens pris- och kartellnämnd(SPK) har undersökt indexbindningen på olika områden i den privata ochoffenfiiga sektorn. Undersökningen visar att konsumentprisindex ofta tillämpasför att reglera olika taxor och avgifter på det kommunala området. Mot dennabakgmnd har inlett en diskussion om hur en alternativtaxereglering kan se ut. I propositionen understryks emellertid att detankommer på resp. kommun att själv avgöra hur mycket av en viss verksamhet somskall finansieras via kom-munalskaUen och hur mycket som skall finansieras viaavgifter. Avgifterna får dock inte vara högre än självkostnadema. Detbör i detta sammanhang även erinras om att ett utredningsarbete har påbörjatsinom stat-kommunberedningen i syfte att kartlägga och analysera deadministrativa och institufionella hinder som finns för en mer aktiv kommunalavgiftspolitik. Imotion 2690 (fp) framhålls att kommunerna framöver måste använda taxor ochavgifter mer aktivt som styrmedel i sin verksamhet. Mofionärerna vill attriksdagen ger regeringen till känna att stat-kommunberedningens arbete skallbedrivas skyndsamt. Utskottethar erfarit att den ovan nämnda utredningen enligt föreliggande planer kommeratt redovisa sina förslag . Mot denna bakgmnd avstyrkerutskottet motion 2690 yrkande 3 i berörd del. Imotion 2687 (vpk) anförs att regeringens hållning när det gäller taxepolitikenär mycket passiv. Enligt motionärerna bör uttala att tendenserna atti allt större utsträckning bedriva en inkomstfördelningsmässigt regressivtverkande taxepolitik måste bekämpas. FiU 1983/84:39 26 Utskottet delar uppfattningen att taxepolitikenmåste utformas på ett fördelningspoliliskt acceptabelt sätt. Inom ramen förstat-kommunberedningens utredning rörande den kommunala avgiftspolitiken skallockså fördelningspolifiska aspekter beaktas. Det bör emellertid påpekas i detlasammanhang att en övergäng frän skattefinansiering till avgiftsfinansiering förvissa kommunala tjänster inte generellt innebär att effekten blir inkomstfördelningsmässigtregressiv. Någol initiativ frän sida med anledning av motionen anserinte utskottet påkallat. Motbakgrund av vad utskottet här anfört avstyrker utskottet motion 2687 yrkande 4. I proposifion 133 föresläs en ändring av nuvarandebestämmelser om tillämplig skattesats vid beräkning av preliminärskatt. Ändringen innebär att tabelluppgifterna på skattsedlarna och iskatteförfrågningsregistret så långt möjligt skall utgå från de senastfastställda skattesatserna. Detta kräver vissa lagändringar som redovisas ipropositionen. Utskottet har inget att erinra mot förslagen i propositionen. I motion 2685 av (c) och IngemarHallenius (c) begärs en utredning om möjligheterna till snabbare utbetalning avkommunernas 'skattemedel. Motionärerna framhåller att systemet medeftersläpande 'skatteutbetalningar försvårar en vettig planering ochresurshållning för kommunerna. Även stabiliseringspolitiska skäl talar för attnuvarande system ändras. Utskottetdelar inte motionäremas uppfattning. Genom nuvarande ordning för utbetalningav kommunalskattemedel kan inkomsterna för det kommande kalenderåret beräknasmed god säkerhet året före verksamhetsåret.Beräkningen baseras på taxeringsutfallet. Denna beräkning ligger till grundför beslutet om utdebitering av skatt. Medden ordning mofionärerna föreslår skulle beräkningen av inkomsterna innehållasamma osäkerhet som exempelvis beräkningen av statsinkomsterna. Den skullevara avhängig av exempelvis avtalsutfall, löneglidning och sysselsättningsförändringar.Dessa faktorer är mycket svära att fömtse. Det slutliga utfallet av dessaföreligger först i samband med att taxeringsutfallet blir känt. Det äruppenbart att den kommunala planeringen skulle avsevärt försvåras med en sådanordning som motionärerna föreslår. Utskottet ser därför inte skäl atttillstyrka motionärernas förslag. 1. beträffande den ekonomiska utvecklingen ikommunsektorn m.m. att medanledning av proposifionerna 1983/84:133 bilaga 1 moment 4 och 1983/84:150bilaga 1 moment 17 samt med FiU1983/84:39 27 avslag på motionerna 1983/84:2686 yrkande 10, 1983/84:2687yrkande 3, 1983/84:2689 yrkande 1, 1983/84:2690 yrkande 3 såviu nu är i frågaoch 1983/84:2957 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffandetemporärt skattestopp attriksdagen avslår motion 1983/84:2686 yrkande 9, 3. beträffande denkommunala beskattningen av juridiska personer att med avslag påmotion 1983/84:2687 yrkande 1 såvitt nu är i fråga antar i proposition1983/84:133 bilaga 1 moment 1 a framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlagetm. 4. beträffandeanslag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen attriksdagen med bifall fill proposition 1983/84:133 bilaga 1 moment 3 samt medavslag pä motionerna 1983/84:2686 yrkande 2, 1983/84:2687 yrkande 1 såvitt nuär i fråga, 1983/84:2689 yrkande 2 och 1983/84:2690 yrkande 4 till Bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen /85 under sjunde huvudtiteln anvisar etl förslagsanslag av900000000 kr., 5. beträffandevissa ersättningar till kyrkofonden attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:133 bilaga 2 moment 1 och medavslag på motion 1983/84:2689 yrkande 5 lill Vissa ersättningar tillkyrkofonden för /85 under trettonde huvudtiteln - utöver avriksdagen tidigare anvisat belopp' - anvisar ett anslag av , 6. beträffande lag omändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kost nader atlriksdagen antar i proposition 1983/84:133 bilaga 2 moment 2 framlagt förslag, 7. beträffande denkommunala garantibeskattningen av fastigheter au avslår motion1983/84:2688, 8. beträffandekonsekvenserna för kommuner vid slopad kommunalföretagsbeskattning attriksdagen avslår motion 1983/84:2501, 9. beträffandekonsekvenserna för kommun vid slo pad företagsbeskattning attriksdagen avslår motion 1983/84:2953, 10. beträffande begränsningar istatsbidragen till kommunerna att med avslag på motionerna1983/84:1354, 1983/84:2143, 1983/84:2686 yrkandena 3-8, 1983/84:2687 yrkande2, 1983/84:2689 yrkandena 3 och 6 och 1983/84:2690 yrkandena 1 och 2 antar iproposition 1983/84:133 bilaga 1 moment 1 b ' Prop. 1983/84:100 bil. C 3,KrU 14, rskr 225. FiU1983/84:39 28 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag, 11. beträffande anslag till skatteutjämningsbidragtill kommunerna att med bifall till propositionerna 1983/84:133bilaga 1 moment 2 och 1983/84:150 bilaga 1 moment 8 samt med avslag påmotionerna 1983/84:2686 yrkande 1, 1983/84:2689 yrkande 4, 1983/84:2690 yrkande5, 1983/84:2933 yrkande 4, 1983/84:2941 yrkande 19 och 1983/84:2956 yrkande 4till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m för /85 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 12. belräffande utredning om översyn avbidrag till kommunerna a. attriksdagen avslår motion 1983/84:589, b. aUriksdagen avslår motion 1983/84:890, c. attriksdagen avslår motion 1983/84:1425, d. attriksdagen avslår motion 1983/84:1430, 13. beträffande enhetligaredovisningsprinciper för kommuner och landstingskommuner attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2690 yrkande 3 såvitt nu är i fråga ulanerinran lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1983/84:133bilaga 1 moment 5, 14. beträffandede kommunala taxorna attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:2687 yrkande 4 och 1983/84:2690yrkande 3 såvitt nu är i fråga utan erinran lägger till handlingarna vad somanförts i proposition 1983/84; 133 bilaga 1 moment 6, 15. beträffande kommunalskattesats vid beräkning av preliminär skatt attriksdagen antar i proposition 1983/84:133 bilaga 1 momenten 1 c, d och eframlagda a. förslagtill lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), b. förslagtill lag om ändring i kommunallagen (1977:179), c. förslagtill lag om ändring i lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter, 16. beträffande snabbareutbetalning av kommunernas skattemedel att avslår motion 1983/84:2685. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (),(Thrister (), (c), (), (), i (s), (), () och HansPetersson i (vpk). FiU 1983/84:39 29 Den ekonomiskautvecklingen i kommunsektorn m.m. , , ochMargit (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Den svenska" och på s. 17 slutar med "yrkande3" bort ha följande lydelse: Underskott i bytesbalans och statsbudget påverkarinriktningen även av den kommunala ekonomin. kan visserligen enkonjunkturåterhämtning skönjas, men de underliggande ekonomiska problemenfinns kvar och förvärras. verkar den offentliga sektorn hämmande påvår ekonomi. Om detta vittnar både ett budgetunderskott på 11 av BNP ochett alldeles för högt skattetryck. Vår ekonomis inre och yttre balans kan inteåtervinnas om den offentliga sektorn får fortsätta att växa pä bekostnad av denenskilda. Enlåg pris- och kostnadsutveckhng är av avgörande betydelse för attvår ekonomi skall bringas i balans. Det förefaller som om träffadelöneavtal knappast är förenliga med denna fömtsättning. Denkommunala sektorns avtal, på en väl hög nivå och med skilda garantiklausulerinbyggda, framstår som svårförenliga med regeringens inflationsmål. I motion 2686 (m) framhålls att en fömtsättning föratt den svenska ekonomin åter skall komma i balans är att den offentligasektorn inte fortsätter att växa. Volymtillväxten på gmnd avbefolkningsförändringar är obetydlig. Mofionärerna kräver därför nollfillväxtför kommunsektorn. I motionen föresläs indragningar av de specialdestineradebidragen till kommunema på och att den kommunalabeskattningen av juridiska personer avskaffas. För de kommuner som drabbas särskilthart av dessa åtgärder bör ett bidrag om avsättas.Nettoeffekten blir en samlad neddragning av kommunernas inkomster med ca 7400milj. Utöver dessa förslag föreslås i motionen ett temporärt skattestoppför . Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Befolkningsutveck-hngen totalt och iolika åldersklasser är av central betydelse för den kommunala ekonomin. Densenare delen av kommer att - till skillnad från förhållandena under1960- och 1970-talen - kännetecknas av att totalbefolkningen är oförändrad. Detotala kraven på volymtillväxt enligt propositionen på gmnd avbefolkningsförändringar beräknas lill + 0,. Motdenna bakgmnd anser utskottet i likhet med vad som anförs i motionen att det intefinns några skäl för en fortsatt expansion. Antalet skolelever kommeratt minska dramatiskt . FiU 1983/84:39 ' 30 Ävenom antalet äldre pensionärer ökar, kommer servicebehovet sannolikt inte attöka. Hälsotillståndet hos varje åldersklass jämfört med tidigare åldersklasserförbättras fortlöpande. Detfinns därför skäl att kraftigt minska de statliga transfereringarna tillkommunsektorn. Behovet att sanera statsfinanserna talar ocksä för detta. Ilikhet med motionärerna anser utskottet att minskningen bör avse despecialdestinerade bidragen och inte - som regeringen föreslagit de generellabidragen. De specialdestinerade bidragen syftar ofta till att stimulerautbyggnaden av den offentliga sektorn och en likformig standard oberoende avlokala förhållanden. Föratt inte kommunerna skall kompensera bortfallet av bidrag med skattehöjningarbör som föresläs i motionen ett temporärt skattestopp införas för åren 1985 och1986. Utskottettillstyrker med det anförda vad som anförs i motion 2686 yrkande 10. I motion 2690 (fp) föreslås indragningar frånkommunerna i storleksordningen 4500 milj. kr. Även i motion 2689 (c) föreslåsbegränsningar av kommunernas inkomster. Totalt uppgår dessa till ca 3 miljarderkronor. mening är dessa indragningar otillräckliga. De har inte heller enutformning som ligger i linje med målet att radikalt nedbringa det statligabudgetunderskottet. Utskottet noterar emellertid att inriktningen avindragningarna i motion 2689 - att begränsa de specialdestineradekommunbidragens storlek - överensstämmer med vad utskotlet anser vara lämpligt. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 2689 yrkande 1 och 2690 yrkande 3. I motion 2687 (vpk) framhälls att man avfördelningspolitiska skäl inte kan dra ner bidragen till kommunema. Enligtmotionärema innebär förslagen i propositionen även att skillnaderna mellankommunerna skärps. Förslagen i motion 2687 innebär en förstärkning av denkommunala sektorn med 7200 milj. kr. I motion 2957 (vpk) upprepas i en kortsammanfattning vad som anförts i motion 2687. mening kan en expansion av kommunernas verksamhet i denstorleksordning som förordas i motionerna inte tillstyrkas vare sig avstabiliseringspolitiska eller statsfinansiella skäl. Utskottet avstyrker därförmotionerna 2687 yrkande 3 och 2957 yrkande 3. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande den ekonomiska utvecklingen ikommunsektorn m. m. att medanledning av proposifionerna 1983/84:133 bilaga 1 moment 4 och 1983/84:150bilaga 1 moment 17 samt med avslag på motionerna 1983/84:2687 yrkande 3,1983/84:2689 yr- FiU 1983/84:39 31 kände1, 1983/84:2690 yrkande 3 såviU nu är i fråga och 1983/ 84:2957 yrkande 3 samtmed bifall till motion 1983/84:2686 yrkande 10 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 2.Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m. m. NilsÅsling (c) och (c) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Den svenska" och pä s. 17 slutar med "yrkande3" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en avgörande orsak tillSveriges ekonomiska problem är den internationellt sett unikt stora ökning somsedan 1960-talet skett av de offentliga utgiftema och skatterna. Syftet harvarit att lösa olika samhällsproblem och åstadkomma en rättvis fördelning avvälståndet. Men en offentlig sektor som blir så stor att medborgarna intelängre är beredda att betala dess kostnader riskerar istället att bli ett hotmol just dessa ambifioner.