bet · G701JoU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Avsikten är att avgifterna skalladministreras av koncessionsnämnden och länsstyrelserna. I de falllänsstyrelsen efter åtagande av en kommun överlåtit åt miljö- ochhälsovårdsnämnden att utöva tillsyn bör avgift tas ut enligt samma grunder somför tillsyn. , organisationsnämnd ochnaturvårdsverket bör enligt propositionen få i uppdrag att närmare utformaavgiftstaxan. Skyldigheten att betala avgifter för prövning och fillsynenligt ML bör gälla . Principen att avgifter bör kunna tas ut för åtgärder isamband med prövning av frågor rörande tillstånd e. d. enligt ML har inte möttnågon invändning i de väckta motionerna. Däremot motsätter sig moderatasamlingspartiet i kommittémofionen 93 att avgift även skall gälla enfortlöpande myndighetstillsyn. Enligt motionen är tillsyn av en lag en normaldel av ett myndighetsutövande som det allmänna skall bekosta. Motionärernayrkar i överensstämmelse härmed på att beslutar att miljöavgiftendast skall avse kostnader för tillstånds- eller koncessionsgivning och attårliga miljöavgifter ej skall införas. Motion 93 avser i angivna hänseendesåväl avgifter för prövning och tillsyn enligt ML som i följande avsnittbehandlade täktavgifter (yrkandena 6 och 7). När det gäller avgiftssystemets allmänna utformningkonstaterar i sin partimotion lOO att regeringen i propositionenfrångått förslag om ett förenklat administrativt system föruttag av avgiften. Enligt motionärernas mening finns mycket oklart iregeringens förslag till avgiftsuttag. Mot denna bakgrund bör begäraatt regeringen återkommer med ett nytt mera genomarbetat förslag (yrkande Även naturvårdsdirektörerna i samti har i till utskottet ingivna promemorior riktat vissainvändningar mot utformningen av det föreslagna avgiftssystemet. Det påpekasatt systemet kommer att bli tungrott och kostnadskrävande. Vidare medför förslaget enligt naturvårdsdirektörerna bl.a. en överflyttning av kostnaderna från större fill mindre företag iförhållande till förslag (som bl. a. innebär att avgift tasut med schablonbelopp, differentierat bl. a. efter typ av verksamhet m. I fyra motioner, 56 av och (båda c), 59 av m.fl. (s), 98 av och (båda fp) och 99 av och (båda m) uttrycksallvarliga farhågor för att det förordade avgiftssystemet skall bli en alltförtung börda att bära för vissa mindre verksamheter. I motionerna pekas särskiltpå vattenbruket, som är den samlande benämningen på-fisk-, mussel-, skal- JoU1983/84:15 11 djurs- och algodling. Sådana odlingar samt andraverksamheter med anknytning till havsbruk är enligt motionerna framtidsnäringarsom kommer att få stor betydelse för sysselsättningen i skärgårds- ochglesbygdsområden. Därför är det vikfigt att avgifter inte försvårarnyetablering och utveckling av näringen. Mot denna bakgrund yrkas i mofionernaatt eventuella avgifter på vattenbrukets område bör nedsättas eller efterges. Imofion 98 framhålls i sammanhanget att systemet vid starten måste bli mindreadministrativt krävande. För egen del vill utskottet anföra följande. Som anförs ipropositionen är prövning och tillsyn enligt ML en viktig del i en aktivmiljöpolitik. Kostnaderna vid berörda myndigheter för denna kontrollverksamhetär stora, ca 100 milj. kr. Det är rimligt att dessa kostnader betalasav dem som utövar den verksamhet som kontrolleras. är det angelägetatt ett avgiftssystem utformas så att miljövårdsarbetet kan bedrivas sårationellt och effektivt som möjligt och så att negativa följder undviks. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att dettabör kunna åstadkommas. Utskottet förordar därför att det införs ettavgiftssystem som innebär att sådana kostnader som hänför sig tillmyndigheternas arbete med prövning och tillsyn enligt ML betalas av denverksamhet som förorsakar arbetet. För sin del ansluter utskottet sig till den avvägning somregeringen har gjort vad gäller de kostnader som skall finansieras medavgifter. Detta innebär att utskottet inte delar den i motion 93 (m) framfördaåsikten att det årliga tillsynsarbetet bör undantas från avgiftsbeläggning.Motionen avstyrks således i dessa delar (yrkandena 6 och 7). Utskottet anser i likhet med jordbruksministern att manbör välja en form för avgiftsuttag som innebär att man så långt möjligtupprätthåller sambandet mellan avgiftens storlek och kostnaden för myndighetensarbete med prövning och tillsyn i varje enskilt fall. Enligt utskottets meningbör den form för avgiftsuttag som regeringen valt och som innebär att avgifttas ut i förhållande till den tid sorn åtgår för hantering av de enskildaärendena kunna godtas. Som anförs i propositionen är det angeläget att i störstamöjliga utsträckning begränsa riskerna för att ett avgiftssystem får negativamiljövårdseffekter. a. är det viktigt att systemet ges en sådan utformningatt kontakter mellan företag och myndigheter inte motverkas. Vidare bör somnämnts koncessionsnämnden och länsstyrelserna, som skall administreraavgifterna, kunna nedsätta eller efterge avgift om särskilda skäl föreligger.Enligt utskottets mening bör det vara möjligt att utforma de närmareavgiftsbestämmelserna så att avgifterna inte lägger orimliga bördor på ochdärigenom förhindrar uppkomsten av exempelvis sådan verksamhet som vattenbruko. d., som omnämns i ett antal mofioner. Som där anförs kan sådan verksamhetbl. a. få stor betydelse för sysselsättningen i vissa glesbygder. Det är därförviktigt att avgiftssystemet inte utformas så att avgifterna JoU1983/84:15 12 försvårar nyetablering och utveckling av verksamhet avifrågavarande slag. Utskottet förordar att lämnar regeringen begärdabemyndigan-den att besluta om avgifter för prövning och fillsyn enligt ML ienlighet med vad utskottet här anfört. Givetvis kan det inte uteslutas att ett avgiftssystem avdet slag som här förordas i ett inledningsskede kan komma att behäftas av vissabrister som först visar sig när verksamheten varit i gång någon tid. Utskottetutgår från att regeringen och berörda myndigheter har sin uppmärksamhet riktadpå hithörande problem. Med det anförda hemställer utskottet att avslårmotion 100 (c) yrkande 41. Enligt utskottets mening bör även lämnamotionerna 56 (c), 59 (s), 98 (fp) och 99 (m) utan ytterligare åtgärd. Under denna rubrik föreslårjordbruksministern att en täktavgift nu bör införas för att finansierasamhällets kostnader för prövning och tillsyn av täktverksamheten. Avgiftenskall enligt förslaget täcka och länsstyrelsernas kostnaderför prövningen av fillståndsärenden och tillsyn över takterna liksomkostnaderna för grusinventering och för administration av avgiftssystemet. Dekostnader som sålunda bör finansieras genom avgifter kan nu beräknas till ca 16milj. Avgiften för varje ny takt bör bestämmas genom ett endaavgiftsbeslut som fattas i samband med tillståndsprövningen. Avgiftens storlekbör göras beroende av den mängd material som totalt får tas ut ur en takt ochföljaktligen utgå med visst öretal per ton tillståndsgivet material. Ett systemmed avgiftsklasser bör tillämpas och stora avgifter bör få periodiceras överett antal år. Med hänsyn till att kostnader uppkommer också för fillsyn avsådana takter som finns vid avgiftssystemets införande, bör en avgift tas utäven för dessa. Avgiften bör beräknas med hänsyn till antalet år som brytningenfår ske enligt täkttillståndet efter det att avgiftssystemet införts.Täktavgifterna, som bör kunna nedsättas eller efterges om det finns särskildaskäl, bör administreras av . Utskottet biträder jordbruksministerns förslag att entäktavgift nu bör införas och att ett avgiftssystem utarbetas iöverensstämmelse med de riktlinjer som anges i propositionen. Som där sägs ärdet väsentligt att avgiftssystemet ges en så enkel utformning som möjligt. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att fråganom avgifter på torvtäkter bör utredas vidare. Under hänvisning till det anförda förordar litskottet attriksdagen lämnar regeringen begärda bemyndiganden att besluta om täktavgifterfrån . Utskottets ställningstagande innebär att utskottetavstyrker bifall till motion 100 (c) yrkande 42 med begäran om nytt förslagtill avgiftssystem. I överensstämmelse med vad anförts beträffandeavgifter för prövning och fillsyn enligt ML kan utskottet ej heller biträdayrkandena i motion 93 om JoU1983/84:15 13 att avgift endast bör avse tillståndsprövning och ej denårliga tillsynen (yrkandena 6 och 7 i återstående delar). Miljöavgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Underdetta avsnitt redovisar jordbruksministern sin avsikt att senare föreslåregeringen att förelägga förslag om lagbestämmelser om en särskildmiljöavgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel fr. o.m. den 1 juli 1984.Avsikten är att uppnå en från miljösynpunkt nödvändig minskad användning avangivna produkter. Avgiften bör enligt jordbruksministerns mening belasta allanvändning av handelsgödsel och samtliga slag av bekämpningsmedel. Med hänsyntill att avgiftens syfte är att av miljöskäl minska användningen av dessa medelbör den kostnad den medför för förbrukarna inte få utgöra skäl för kompensationgenom höjda konsumentpriser. Till skillnad från nuvarande handelsgödselavgiftbör den nu föreslagna avgiften enligt propositionen inte heller återföras tilljordbruksprisregleringen. Inte heller bör någon återbetalning avavgiftsintäkterna ske till skogsbruket, trädgårdsnäringen eller andra förbrukareav dessa medel. Avgiften på handelsgödsel bör enligt jordbruksministernmotsvara av försäljningsvärdet. När det gäller bekämpningsmedel böravgiften utgå med . per kg verksam substans. Statsbudgeten beräknas genomavgiften tillföras ca 120 milj. kr. I den moderata kommittémotionen 93 avvisas förslaget ominförande av avgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Förslaget är enligtmotionärernas mening endast en omskrivning för införande av en ny skatt(yrkande 8). Även avvisar i sin partimotion 100 (yrkande 44)förslaget om införande av avgift på handelsgödsel. Däremot finner motionärernadet vara motiverat med en avgift på bekämpningsmedel enligt propositionen, ommedlen från avgiften används till forskning om alternativa bekämpningsmetoder.Mofionärerna anser också att avgiften måste ge utrymme för kompensation (genomhöjda konsumentpriser). Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna, anser motionärerna (yrkande 43). Även () tar imotion 103 upp frågan om användningen av miljöavgifterna och framhåller ättavgifterna på såväl handelsgödsel som bekämpningsmedel bör återföras tilljordbruket för att användas inom jordbruksprisregleringen och forskningen. För egen del vill utskottet ge sin anslutning till detankegångar som kommer till uttryck under förevarande punkt i propositionen.Vad jordbruksministern anfört om införande av en särskild miljöavgift påbekämpningsmedel och handelsgödsel fr. o.m. föranleder sålundaingen erinran från utskottets sida. Detta innebär att utskottet avstyrker motion 93 (m)yrkande 8 och motion 100 (c) yrkande 44. Med hänsyn till att den förordade miljöavgiftens syfte attav miljövårdsskäl minska användningen av ifrågavarande medel skulle förfelas omkompensa- JoU1983/84:15 14 tion genom höjda konsumentpriser eller återbetalning avavgiftsmedel till berörda näringar medgavs, kan utskottet inte heller förordasådana uttalanden härom från sida, som yrkas i motionerna 100 (c)yrkande 43 och motion 103 (c). Ifrågavarande motionsyrkanden avstyrks alltså. Med hänvisning till vad i det föregående anförtshemställer utskottet 1. beträffande'markförvärv för jordbrukets rationalisering a) attriksdagen avslår motion 1983/84:100 yrkande 37 i vad avser rörlig kredit, b) attriksdagen avslår motion 1983/84:93 yrkande 1 och motion 1983/84:100 yrkande 37i återstående del, 2. beträffandeprisreglerande åtgärder på jordbrukets område a) att ifråga om minskningar av livsmedelssubventionerna avslår motionerna 1983/84:86yrkande 22, 1983/84:93 yrkande 2, 1983/84:100 yrkande 38 och 1983/84:152, b) att ifråga om livsmedelssubventioner och pristill-lägg på lamm- och fårkött avslårmotion 1983/84:131, c) att ifråga om vissa analyser av subventioneringens effekter lämnar motion 1983/84:93yrkande 3 utan ytterligare åtgärd, 3. beträffande administration avpermanent skördeskadeskydd m. m. a) att riksdagengodkänner vad i propositionen anförts om finansieringen av skördeskadeskyddetsadministration för /85, b) att riksdagenlämnar motion 1983/84:93 yrkande 4 utan ytterligare åtgärd, 4. beträffandebekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar att avslår motion1983/84:100 yrkande 40, 5. beträffandestöd till miljöskyddsteknik, m. m. attriksdagen godkänner vad i propositionen förordats om en minskning av anslagetStöd till miljöskyddsteknik, m. m., 6. beträffande avgifter förprövning och tillsyn enligt miljöskydds lagen a) attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1983/84:93 yrkandena 6 och 7 i förevarande delar samt 1983/84': 100 yrkande 41bemyndigar regeringen att besluta föreskrifter om avgift för kostnader isamband med tillståndsprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen i enlighetmed vad utskottet förordat samt medge att regeringen överlåter åtförvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter om sådan avgift. JoU1983/84:15 15 b) att lämnar motionerna 1983/84:56, 1983/84:59.1983/84:98 och 1983/84:99 utan ytterligare åtgärd, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1983/84:93 yrkandena 6 och 7 i återstående del samt 1983/84:100 yrkande 42bemyndigar regeringen att besluta föreskrifter om täktavgift i enlighet medvad i propositionen förordats samt medge att regeringen överlåter åtförvaltningsmyndighet att meddela bestämmelser om sådan avgift, 8. beträffandemiljöavgift på bekämpningsmedel och handels gödsel attriksdagen avslår motionerna 1983/84:93 yrkande 8, 1983/ 84:100 yrkandena 43 och44, samt 1983/84:103. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), (), (), (), (), BörjeStensson (fp), (vpk), (), (),() och (). 1.Markförvärv för jordbrukets rationalisering (mom. 1 a) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande37)" bort ha följande lydelse: Utskottet finner för sin del inte att regeringenpresenterat fillräckligt underlag för bedömningen att den rörliga kredit somställs till lantbruksstyrelsens förfogande för vissa större förvärv av markfrån skogsföretag skall kunna halveras under nästa budgetår. Tvärtom talarenligt utskottets mening starka skäl för att den rörliga krediten t. v. hållskvar på nuvarande nivå. Utskottet hemställer att sorn sin rnening gerregeringen fill känna vad utskottet sålunda anfört. Detta innebär att utskottetställer sig bakom det i centerpartimotionen 100 av m. fl.framförda yrkandet härom (del av yrkande 37). dels utskottets hemställan under 1 a) bort ha följandelydelse: 1. a) att som sin meningger regeringen till känna vad utskottet med anledning av motion 1982/83:100yrkande 37 i förevarande del anfört om storleken av den rörliga kredit somställs till lantbruksstyrelsens förfogande för förvärv av viss skogsmark. JoU1983/84:15 16 Markförvärv för jordbrukets rationalisering (mom. 1 b) (), iLjung (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "Likaså avstyrker" och slutar med "meningej" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att den rörliga kredit som lantbruksstyrelsenunder senare år disponerat för större förvärv av mark från domänverket ochskogsbolag haft stor betydelse när det. gällt att lösa likviditetsproblem förvissa skogsbolag. Samfidigt har krediten varit ett värdefullt medel i ansträngningenatt förstärka de aktiva jord- och skogsbrukarnas brukningsenheter och derasutkomstmöjligheter. Genom komplettering med skog till lantbruksfastigheterförbättras lantbrukarnas möjligheter till sysselsättning och säkrareförsörjningsunderlag. Detta framstår som särskilt angeläget när arbetsmarknadenär svag och möjligheter till alternafiv sysselsättning i stor utsträckningsaknas. Med anledning av vad nu anförts anser utskottet skäl tala för att manbör återgå till målsättningen att den mark som förvärvas med nu ifrågavarandekredit i första hand bör tillföras bestående lantbruk, eller användas för bytemed andra skogsägare. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträderde yrkanden i angiven riktning som förs fram i centerparfimotionen 100 avThorbjörn m. fl. (del av yrkande 37) liksom i den moderatakommittémotionen 93 av i m. fl. (yrkande 1). dels utskottets hemställan under 1 b) bort ha följandelydelse: 1. b) att som sin meningger regeringen till känna vad utskottet med anledning av motionerna 1982/83:93yrkande 1 och 1983/84:100 yrkande 37 i förevarande del anfört om överföring avviss skogsmark i enskilda brukares ägo. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (mom. 2a) i (). HansWachtmeister (m), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 7 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med "motion152" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att principiella invändningar kan riktasmot en fortsatt livsmedelssubventionering i den omfattning som skett.Erfarenheterna från livsmedelsområdet visar att statsmakterna måste iakttaåterhållsamhet med åtgärder syftande till konstlade relationer mellanproducent- och konsumentpriser. Gjorda expertutredningar rörandeinkomstomfördel-ningseffekterna av livsmedelssubvenfionerna visar också attdessa subventioner från fördelningspolitisk synpunkt kan sättas starkt ifråga. JoU1983/84:15 17 angivna skäl anser utskottet' att livsmedelssubventionernapå sikt bör avvecklas. Önskvärt vore att avvecklingen kunde ske då landetsekonomiska tillväxt är stark och då jordbruksnäringen har en sund ekonomiskutveckling baserad på en god produktionsbalans. Även om sådana förutsättningarinte föreligger f. n. finner utskottet av angivna skäl inte anledning tillerinran mot regeringens planer på en neddragning av livsmedelssubventionerna.Enligt utskottets mening tål samhällsekonomin emellertid inte störresammanlagda kostnader till livsmedelssubventioneringen än i storleksordningen2,. Utskottet delar härvidlag den åsikt som kommer tilluttryck i motionerna 86 (fp) och 93 (m). Detta innebär sålunda att utskottetanser att en sammanlagd utgiftsminskning av i runt tal förhelår i dagens läge är motiverad. Vad utskottet med anledning av nyssnämnda motioner anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. Motion 100 (c) yrkande38 och motion 152 (vpk) avstyrks. dels utskottets hemställan under 2 a) bort ha följandelydelse: 2. a) att som sin meningger regeringen fill känna vad utskottet anfört med anledning av motionerna 1983/84:86yrkande 22 och 1983/84:93 yrkande 2 samt avslår motionerna 1983/84:100 yrkande38 och 1983/84:152, Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (mom. 2a) (), (vpk) och BertilJonasson (c) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 7 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med "mofion152" bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del framhålla attlivsmedelssubventionerna har visat sig vara ett bra fördelningspolitisktinstrument. Utredningen om differentierad mervärdeskatt konstaterade så sentsom att livsmedelssubvenfionerna har verkat utjämnande mellanfamiljer med olika inkomster och har störst betydelse för familjer med flerabarn. som vi vet hur angeläget det är att stödja barnfamiljernalägger regeringen ökade pålagor på dessa grupper utan någon kompensation.Utöver minskad subvention tillkommer påslag i handeln och ökade momskostnadermed totalt 200 milj. kr. Höjningen av matpriserna kommer en månad före dennormala höjningen som en följd av jordbruksprisregleringen. Neddragningen avlivsmedelssubventionerna träder i kraft så att pensionärer inte fårkompensation förrän . Förslaget att kraftigt minskasubventionerna drabbar direkt de ekonomiskt svaga grupperna i vårt samhälle. Om minskningen av livsmedelssubventionerna genomförskommer detta vidare att få allvarliga effekter också för livsmedelsindustrinoch jordbruket. JoU1983/84:15 18 Som ett exempel får utskottet peka på effekten för får-och lammkött. Totalt utgår 22 milj. kr., varav 0,5 milj. kr. ilivsmedelssubventioner, 11,5 milj. kr. a. till pristillägg och med 10liiilj. utgörande ersättning för införselavgiftsmedel. Ett borttagande avmedlen skulle innebära höjt partipris med /kg. Det är en höjning somdrastiskt skulle påverka konsumtionen av får-och lammkött och inom vissaområden rycka undan grunden för produktionen. Utskottet ställer sig av angivna skäl avvisande till en sänkningav livsmedelssubventionerna i nuvarande läge och hyser alltså i denna frågasamma mening som man ger uttryck för i motion 100 (c) yrkande 38 och motion 152(vpk). Motionerna 86 (fp) yrkande 22 och 93 (m) yrkande 2 med krav påytterligare nedskärningar av livsmedelssubventionerna avstyrks således. dels utskottets hemställan under 2 a) bort ha följandelydelse: 2. a) att i fråga omminskningar av livsmedelssubventionerna som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört med anledning av mofion 1983/84:100 yrkande 38 ochmotion 1983/84:152 samt avslår motionerna 1983/84:86 yrkande 22 och 1983/84:93yrkande 2, Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (mom. 2b) och (båda c) anser - under förutsättning att reservation 4 inte vinner riksdagensbifall - att dels den del av utskottets yttrandepå s. 7 som börjar med "Likaså anser" och slutar med"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 131 (c) uttrycktauppfattningen att ett borttagande av livsmedelssubventioner och pristillägg förlamm- och fårkött kommer att leda till en prisökning som i hög grad påverkarkonsumtionen av ifrågavarande varor och därigenom allvarligt försämrarförutsättningarna för produktionen. Det är viktigt att en sådan försämring avvillkoren för fårskötseln förhindras. Enligt utskottets mening bör riksdagenuttala sig för att subventioner och pristillägg på lamm- och fårkött behålls pånuvarande nivå. dels utskottets hemställan under 2 b) bort ha följandelydelse: 2. b) att i fråga omlivsmedelssubventioner och pristill-lägg på lamm- och fårkött som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion 1983/84:131, JoU1983/84:15 19 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (mom. 2c) i (), HansWachtmeister (m), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 7 som börjar med "Sådana analyser" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utöver vad anförts bör någon nedskärning avifrågavarande subventioner inte ske förrän konsekvenserna av en avveckling avlivsmedelssubvenfionerna blir närmare belysta. En sådan studie bör kunna gevärdefulla upplysningar om huruvida konsumenternas köpvanor förändras motbilligare och från hälsosynpunkt mindre värdefulla livsmedel. Likaså börstudien omfatta hur avsättningsutrymmet för lantbrukets livsmedelsråvarorförändras. Utskottet biträder således uttalandena härom i motion 93 (m). dels utskottets hemställan under 2 c) bort ha följandelydelse: 2. c) att i fråga omvissa analyser av subventioneringens effekter som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört med anledning av motion 1983/84:93 yrkande 3, Administration av permanent skördeskadeskydd m. m.(mom. (), iLjung (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 8 som börjar med "Enligt uttalande" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att utskottet ser den för nästabudgetår förordade finansieringsmetoden som en engångsföreteelse, motiverad avden ansträngda statsfinansiella situationen. Enligt utskottets principiellainställning är de medel som tillskjutits skördeskadefonden, från såväl statenssom från jordbruksnäringens sida, en gång för alla avsatta förskördeskadeskydd. Härav följer att framtida disposition av fonden skall avseändamål avseende skördeskadeskydd. I överenskommelse om skördeskadeskyddetsfinansiering har också ingått att staten står för skördeskadeskyddetsadministrationskostnader. Någon ändring av dessa förhållanden bör principielltinte ske.