bet · G701SfU24 · 1983-12-31 00:00:00 — Sjukpenning utgår i de fall denförsäkrade insjuknar utomlands medan han utför arbete som ett led i enverksamhet som bedrivs i eller som anställd på svenskthandelsfartyg. Vidare kan sjukpenning utgå om den försäkrade under sjukdomeller rehabilitering reser till utlandet med medgivande. Pågrund av konventioner med ett flertal länder är en försäkrad också bibehållenrätten till sjukpenning om han insjuknar under vistelse i konventionslandet. SfU1983/84:24 11 och i motion 1575 att sådana personer, som genom olyckshändelse eller svårsjukdom tvingas att vårdas på sjukhus utomlands eller som smittbäraremåste hållas isolerade saknar möjlighet att föranstalta om hemresaför att komma i åtnjutande av sjukpenning i de fall sådan inte kan utgå vidutlandsvistelsen. Motionärerna anser att sjukpenning utomlands bör utgå när denförsäkrade på grund av sitt hälsotillstånd tvingas att stanna kvar i utiandet,och de begär förslag från regeringen om en lagändring i detta syfte. Utskottet är medvetet om att de ändrade bestämmelserna omrätt till sjukpenning vid utlandsvistelse medför en olikformig behandling avförsäkrade som insjuknar utomlands främst beroende på att sjukpenningrätten ivissa fall upprätthålls genom konventioner. Avsikten är emellertid att mangenom nya konventionsförhandlingar skall försöka nå en större enhetlighethärvidlag. Utskottet förutsätter också att det sker en fortlöpande uppföljningav effekterna av de nya reglerna inom och avstyrker meddet anförda bifall till motion 1575. I motion 2220 av och anförs attde nya reglerna inte medfört något villkor för de försäkrade att stanna iSverige vid sjukdom. innebär att försäkringskassanprövar om resan/vistelsen kan anses lämplig ur hälsosynpunkt och om kassanbedömer att utlandsvistelsen inte försvårar tillfrisknandet eller möjHgheter-natill rehabihtering skall sjukpenning utges under utiandsvistelsen. Enligtmotionärerna bör huvudregeln vara att de försäkrade skall stanna.i ochsjukpenning vid utlandsvistelse bör endast medges när ett rehabiliteringsincitamentfinns med i bilden. Motionärerna begär förslag från regeringen till lagändringav denna innebörd. Ändringarna i bestämmelserna om rätt till sjukpenningutomlands föranleddes främst av behovet av administrativa förenklingar och avsvårigheterna att göra en effektiv sjukkontroll i de fall den försäkradeinsjuknat utomlands. Motsvarande svårigheter föreligger inte om den försäkradeinsjuknat i . Utskottet anser därför att det inte finns några vägandeskäl för att förändra bestämmelserna på sätt föreslagits i motion 2220 ochutskottet avstyrker bifall till motionen. Tredje vice talmannen och i motion 1580 upp frågan om möjligheten för personer med vissa kroniskasjukdomar att få sjukpenning vid vistelse på vårdinrättning utomlands.Motionärerna anser att det inte finns några fasta regler för i vilka fallförsäkringskassorna medger att sjukpenning utgår i nämnda situationer fall, ochde begär att frågan löses, exempelvis genom att låterutarbeta anvisningar till läkarna beträffande utlandsvården. Utskottet har under föregående riksmötebehandlat motioner med samma syfte som den nu förevarande (SfU 1982/83:13 och17). Utskottet har därvid lämnat en redogörelse för gällande bestämmelser påområdet dels inom AFL, dels i kungörelse RFFS SfU1983/84:24 12 1981:4, vilken kompletterats med anvisningar tillförsäkringskassorna för handläggning av ansökningar om sjukpenning vidutlandsvård. Utskottet har med hänsyn till innehållet i de nämndabestämmelserna och anvisningarna för försäkringskassornas handläggning ansettatt det inte funnits någon anledning till åtgärder i frågan från riksdagenssida och har anslutit sig till denna uppfattning. Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareståndpunkt i frågan och avstyrker bifall till motion 1580. Den som inte har ensjukpenninggrundande inkomst som överstiger . kan varasjukpenningförsäkrad genom den s. k.'hemmamakeförsåkringen. Förutsättningarnahärför är att den försäkrade antingen är gift och stadigvarande sammanbor medsin make eller stadigvarande sammanbor med barn eller med någon medvilken den försäkrade har varit gift eller har eller har haft barn. Sjukpenningutgår under dessa förutsättningar med . För hemmamakeförsäkradoch sådana försäkrade som skulle ha varit hemmamakeförsäkrade om de inte haftförvärvsinkomst finns möjlighet att teckna en frivillig sjukpenningförsäkringhos den försäkringskassa där de är inskrivna. De kan därmed få ettsjukpenningtillägg som ger en sammanlagd sjukpenning av högst . Ett flertal motioner tar upp frågan om hemmamakessjukförsäkringsskydd. I motion 621 av m.fl. begärs etttillkännagivande till regeringen om behovet av en snar revidering avsjukpenningtillägget inom den frivilliga sjukpenningförsäkringen så att dennatillsammans med hemmamakesjukpenningen om . ger en sjukpenning sommotsvarar garantibeloppet inom föräldraförsäkringen (f.n. . per dag).Tredje vice talmannen anser i motion 1188 att en översyn avhemmamakesjukpenningens belopp bör ske med hänvisning till att beloppet varitoförändrat och behöver höjas. Motionärerna i motion 1578 av GunhildBolander och och 2110 av m.fl. anser atthemmamakesjukpenningen bör höjas till . per dag eller till sammabelopp som föreslagit beträffande garantinivån inomföräldraförsäkringen. I den förenämnda motionen begärs ett tillkännagivandeoch i den sistnämnda motionen ett skyndsamt förslag härom. har gjort en översyn avhemmamakeförsåkringen och den frivilliga sjukpenningförsäkringen och redovisatsina förslag i frågan i sitt förenämnda slutbetänkande SOU 1983:48. bedömning är behovet av en hemmamakeförsäkring inte så stortatt det motiverar en obligatorisk försäkring. I stället bör hemmamakarna fåmöjlighet till försäkringsskydd genom en frivillig försäkring med enersättningsnivå som motsvarar garantinivån inom föräldraförsäkringen.Försäkringen skall finansieras med från de försäkrade, beräknade SfU 1983/84:24 13 efterförsäkringsmässiga gmnder, och visst statsbidrag. Kommitténs förslag, som inteär enhälligt, bereds f. n. inom , och en proposition i frågankan väntas . Utskottet armed hänsyn till det anförda nu inte berettatt göra några uttalanden beträffande konstruktionen av försäkringsskyddet förhemmamakar och avstyrker bifall till motionerna 621,1188,1578 och 2110. Sjukförsäkringen finansieras till medsjukförsäkringsavgiften enligt lagen om socialavgifter och till överanslaget D1. Bidrag till sjukförsäkringen. För /85 harutgifterna under anslaget beräknats till 4 . Deförslag till besparingar inom sjukförsäkringen som lagts fram i motion 2222 avNils Carlshamre m. fl. beräknas enUgt motionärerna medföra minskade utgifterför sjukförsäkringen med . För att besparingarna skalltillföras statsbudgeten yrkas i samma motion att sjukförsäkringsavgiften skallsänkas med en procentenhet till och folkpensionsavgiften höjas imotsvarande mån till fr. o. m. . Utskottethar ovan avstyrkt bifall till besparingsförslagen i motion 2222. Motionensförslag om ändrat avgiftsuttag föranleder därför ingen åtgärd. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget D1. att avslårmotion 1983/84:1186, 2. beträffande retroaktivt sjukpenningtillägg att avslår motion1983/84:1608, 3. beträffande väntetid för ändrad sjukpenninggrundande inkomst attriksdagen avslår motion 1983/84:2225, 4. beträffande nedre gräns för sjukpenninggrundande inkomst att riksdagenavslår motion 1983/84:1592 yrkande 3, 5. beträffande sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare attriksdagen avslår motion 1983/84:1572 yrkande 2, 6. beträffande kompensationsnivån för deltidsarbetande att avslårmotioneraa 1983/84:777, 1983/84:1359 yrkande 2 b, 1983/84:2046 och1983/84:2232 i motsvarande del, 7. beträffandeslopande av fridagsregeln att avslårmotion 1983/84:1191, 8. beträffande sjukpenninggrundande inkomstför säsong- och bered- skapsarbetande att avslårmotion 1983/84:974, SfU1983/84:24 14 9. beträffande karensdagar m. m. attriksdagen avslår motion 1983/84:2091 i motsvarande del och motion 1983/84:2526yrkande 2, 10. beträffande sänktkompensationsnivå inom sjukpenningförsäkring en och föräldraförsäkringen attriksdagen avslår motion 1983/84:2222 yrkande 1, 11. beträffandekarenstid för egenföretagare attriksdagen avslår motionernal983/84:1571, 1983/84:1585, 1983/ 84:1591 och 1983/84:2218, 12. beträffande sjukpenning vidinsjuknande under utlandsvbtebe att avslår motion 1983/84:1575, 13. beträffande villkor för medgivandeav sjukpenning vid utlandsvbtebe attriksdagen avslår motion 1983/84:2220, 14. beträffande sjukpenning vidutlandsvård att avslår motion 1983/84:1580, 15. beträffande höjning avhemmamakesjukpenningen attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1188, 1983/84:1578 och 1983/84:2110 yrkande4, 16. beträffande höjning avsjukpenningen inom den frivilliga sjukpen ningförsäkringen attriksdagen avslår motion 1983/84:621, attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:100 till Bidrag tillsjukförsäkringen för /85 anvisar ett förslagsanslag av , 18. beträffandesjukförsäkrings- och folkpensionsavgiften att avslår motion 1983/84:2222 yrkande 2. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (),' (c), (), (), (), Margö (vpk), (), (), IngerHestvik (s) och (). SfU1983/84:24 15 Sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare (mom.5) , ,och (alla m) anser deb att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "har" ochslutar på s. 7 med "motion 1572" bort ha följande lydelse: har prövat olika alternativ tillförändringar av bestämmelserna om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst föregenföretagare. Kommitténs majoritet har funnit att ett bättre utnyttjande avnuvarande möjligheter att t. ex. lägga en jämförelselön till grund i fall avuppbyggnad av en rörelse eller i fall av stark skuldbelastning skulle avhjälpaen del av de skevheter som finns . I en reservation till kommitténsbetänkande förordas däremot att man, i stället för dagens system med enberäkning av den sjukpenninggrundande inkomsten med i princip utgångspunktfrån taxerad inkomst, inför en ordning där användandet av jämförelselön blirhuvudregel. För att den nya metoden skall bli lätthanterlig förordas samtidigten avsevärd grad av schablonisering. I reservationen förordas också attunderlaget för egenföretagares sjukförsäkringsavgift skall vara registreradsjukpenninggrundande inkomst för att få överensstämmelse mellan avgift ochförmån. Enligt utskottets mening bör ett system med jämförelselönenligt den i den nämnda reservationen föreslagna utformningen införas, ochregeringen bör omgående förelägga förslag till ändrad lagstiftning ifrågan. Detta bör med anledning av motion 1572 ges regeringen till känna. dels att utskottet under moment 5 bort hemställa 5. beträffande sjukpenninggrundandeinkomst för egenföretagare att med bifall till motion 1983/84:1572yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Kompensationsnivån fördeltidsarbetande (mom. 6) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 8 med "Utskottet vill" och slutar med"är påkallad" bort ha följande lydelse: Såvitt gäller frågan om kompensationsnivån för deltids-och delårsanställda begärde vid föregående på förslag avutskottet (SfU 1982/83:17) att denna borde bli föremål för fortsatt utredning.Regeringen har emellertid ännu inte vidtagit någon åtgärd med anledning avriksdagsskrivelsen i fråga. Utskottet anser på grund härav att börgöra ett nytt tillkännagivande som innebär att regeringen skall lägga framförslag till SfU 1983/84:24 16 riksdagensom tar bort de orättvisor som finns inom sjukpenningsystemet fördeltidsarbetande. debatt utskottet under moment 6 bort hemställa 6. beträffandekompensationsnivån för deltidsarbetande att med bifalltill motion 1983/84:1359 yrkande 2 b och med anledning av motionerna1983/84:777, 1983/84:2046 och 1983/84:2232 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Slopandeav fridagsregeln (mom. 7) , och (alla c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "motion 1191"bort ha följande lydelse: Ireservation 3 till utskottets betänkande SfU 1982/83:17 framhölls att medhänsyn till de orättvisa effekter som fridagsregeln medför för främstdeltids-och skiftarbetande borde regeln tas bort. Utskottet vidhåller att dettabör vara fallet även om förslaget i reservation 4 nedan om besparingar inomsjukförsäkringen inte vinner bifall. Möjligheten finns då attfinansiera kostnaderna för förslaget genom en sänkning av sjukpenningförsäkringenskompensationsnivå i högre inkomstlägen. Utskottet biträder sålunda yrkandet imotion 1191 om att regeringen bör lägga fram förslag till omborttagande av fridagsregeln inom sjukförsäkringssystemet. debatt utskottet under moment 7 bort hemställa 7. beträffandeslopande av fridagsregeln att med bifalltill motion 1983/84:1191 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. (mom. 9) , och (alla c) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "behandladedelar" bort ha följande lydelse: Riksdagensbeslut om ändringar i sjukpenningförsäkringen innebar bl. a. attspännvidden mellan det högsta och det lägsta sjukpenningbeloppet minskade.Genom begränsningen av kompensationsgraden i de högsta inkomstskikten fickbeslutet en klar fördelningspolitisk profil. Vidare kunde också fridagsregeln,som särskilt hårt drabbade deltids- och delårsanställda och skiftarbetande,tas bort. Härigenom värnades en svag grupp. Beslutet präglades också i övrigtav att det slog vakt om de hälsosvaga och utsatta gmpperna. Urbesparingssynpunkt innebar beslutet bl. a. att folkpensionssystemet kantryggas i ett längre perspektiv genom en omfördelning av SfU1983/84:24 17 avgiftsuttaget såvitt gäller sjukförsäkringsavgiften ochfolkpensionsavgiften. Utskottet anser att ånyo bör besluta om ändringar i , sjukförsäkringen fr. o. m. ienlighet med vad som anförts i motionerna 2526 och 2091. Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall tillbesparingsförslaget i motion 2222. deb att utskottet under moment 9bort hemställa 9.beträffande karensdagar m.m. . att med bifall tillmotionerna 1983/84:2091 i motsvarande del och 1983/84:2526 yrkande 2 antarföljande i bilaga intagna lagförslag Förslag tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, Förslag tilllag om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare. Sänkt kompensationsnivå inom sjukpenningförsäkringenoch föräldraförsäkringen (mom. 10) , ,och (alla m) anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"behandlade delar" bort ha följande lydelse: Socialministera har i propositionen framhållitnödvändigheten av att begränsa kostnadsutvecklingen inom socialförsäkringensområde men uttalat att det måste ske med varsamhet. Utskottet delar dennauppfattning och anser att förslaget i motion 2222 om besparingar inomsjukpenningförsäkringen och föräldraförsäkringen inte har en alltför allvarliginnebörd för den enskildes sociala standard som det ger en väsentligbesparingseffekt. Jämfört med förslagen i motionerna 2091 och 2526 ominförande av karensdagar ger förslaget i motion 2222 om en sänkning aversättningsnivån till under betydligt mildareeffekter och den fördelen att ingen genom oturUg fördelning avinträffad sjukdom blir utan ersättning. Förslaget står inte heller i strid medinternationella åtaganden. Även förslaget om en sänkning av den allmännaersättningsnivån till innebär på grund av marginalskatteeffekten enmåttlig förändring av den enskildes försäkringsskydd. Utskottet förordar således att de i motion 2222 föreslagnaförändringarna i sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen genomförs ochavstyrker bifall till besparingsförslagen i motionerna 2091 och 2526. deb att utskottet under moment 10 bort hemställa 10. beträffande sänktkompensationsnivå inom sjukpenningförsäkringen och föräldraförsäkringen attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2222 yrkande 1 antar följande såsomReservanternas förslag betecknade Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 § och 4 kap. 4, 10 och 14 §§ lagen(1962:381) om allmän försäkring skall ha nedan angivna lydelse: Hel sjukpenning utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. För försäkrad som avses i 1 § andra stycket utgör hel sjukpenning för dag. Hel sjukpenning utgör per dag/ör under ett ,och för övriga dagar av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem. Sjukpenningen avrundas till närmast hela krontal. För försäkrad som avses i 1 § andra stycket utgör helsjukpenning per dag. För då den försäkrade fårsjukhusvård skall sjukpenningen minskas med , dock med högst entredjedel av sjukpenningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskningsker avrundas till närmast lägre hela krontal. Sjukpenningen vid sjukhusvårdskall dock alltid utgå med lägst . Hel föräldrapenning enligt 2 §utgår med trettiosju kronor (garaniinivå). Har föräldern före barnets födelse eller den beräknadetidpunkten härför vara, eller skulle föräldern, om haftkännedom om samtliga föreliggande förhållanden, ha varit försäkrad för ensjukpenning överstigande nämnda belopp, utgår föräldrapenningen med ettbelopp som motsvarar förälderns sjukpenning enhgt 3 kap. 4 §. Hel föräldrapenning enligt 2 § utgör av denfaslslällda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med irehundrasexliofem, ochavrundas lill närmaste hela krontal. Föräldrapenningen utgör dock alltid lägsttrettiosju kronor (garantinivå). Föräldrapenning utgår med beloppöver garanlinivån endast föräldern under minst iföljd före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen harhaft en sjukpenninggrundande inkomst soni ger en föräldrapenning överstigandedenna nivå. Detsamma gäller då föräldern under denna lid skulle ha haft en SfU19*83/84:24 19 Nuvarande lydelse Reservanternas förslag sådan inkomsl, om hade haft kännedomom sunutiga föreliggande förhållanden. Om föräldrarna har barnet gemensamt isin vård, utgår föräldrapenning över garantinivån till fadern endast underförutsättning att även modern är eller enligt vad förut sagts bort varaförsäkrad för sjukpenning som överstiger garantinivån. Undantag från vad nusagts får medges när det visas att modern till följd av sjukdom eller av andrasärskilda skäl inte kan anses ha möjlighet att vårda barnet. 10 § Föräldrapenning enligt 8 § utgår Föräldrapenningenligt 8 § utgår med beloppsom motsvarar föräl- med belopp som utgör derns sjukpenning enligt 3 kap. 4 §. av den fastställda sjukpenninggrun- Bestämmelserna i 3 kap. 10 § fjärde dande inkomsten, delad med stycket och 15 § äga motsvarande trehundrasextiofem, och avrundas tillämpning på föräldrapenning en- till närmaste hela krontal. Bestäm- ligt 8 §. melserna i 3 kap. 10 § fjärdestycket och 15 §äger motsvarande tillämpning på föräldrapenning enligt 8 §. 14 § som anges i 13§ första stycket utgår särskild föräldrapenning för dag, när a) förälderinte förvärvsarbetar, a) förälder inte förvärvsarbetar, med ett belopp som motsvarar föräl- med ett belopp som uigör åttio pro- derns sjukpenning enligt 3 kap. 4 §, cent av den fastställda j/wA-/7en«;>7g- dock lägst trettiosju kronor (garanti- grundande inkomsten, delad med nivå). trehundrasextiofem, och avrundas tillnärmaste hela krontal, dock alltid med lägst trettiosju kronor (garantinivå), b) förälder förvärvsarbetar högsthälften av normal arbetstid, med ett belopp som motsvarar hälften av det beloppsom anges under a), c) förälder förvärvsarbetar högst trefjärdedelar av normal arbetstid, med ett belopp som motsvarar en fjärdedel avdet belopp som anges under a). Denna lag träder i kraft . SfU 1983/84:24 20 6.Karenstid för egenföretagare (mom. Il) (), (), GullanLindblad (m), (), (), () ochRune () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10som börjar med "avslog" och slutar med "och 1585"bort ha följande lydelse: Bestämmelsenom att den försäkrade skall ha god hälsa och inte ha fyllt för att kunnavälja ett bättre sjukpenningskydd har bl. a. tillkommit för att förhindra atten försäkrad så länge han är vid god hälsa väljer ett lågt försäkringsskydd -varmed följer en reducerad sjukförsäkringsavgift - för att vid försämrathälsotillstånd välja ett heltäckande försäkringsskydd. Enligt utskottets meningbör emellertid ett krav på god hälsa vid övergången till kortare eller ingen karenstidvara tillräckligt för att nå detta syfte. Att därutöver ha en åldersgräns på 55år utgör enligt utskottets mening en särbehandling av äldre företagare som intekan anses motiverad. Utskottet anser att bör besluta om ett slopandeav nämnda åldersgräns. Ändringen bör komma även dem till godo som återkallarett undantagande från ATP och därmed blir anslutna tillsjukpenningförsäkringen. dels att utskottet under moment 11 bort hemställa11. beträffande karenstid för egenföretagare att medanledning av motionerna 1983/84:1571, 1983/84:1585, 1983/84:1591 och1983/84:2218, antar följande såsom Reservanternas förslag betecknade Lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 3 kap. 11 § lagen (1962:381)om allmän försäkring skall ha nedan angivna lydelse: 3 kap. 11 § Omen försäkrad gör anmälan till den allmänna skall i fråga omsjukperioder, som börjar efter nästa månadsskifte, sjukpenning som svarar motinkomst av annat förvärvsarbete inte utgå för de första tre, trettiotre av varje sjukperiod, den dag då sjukdomsfallet inträffadeinräknad (karenstid). I fråga om sådan sjukpenning tillämpas inte 10 §första-tredje styckena. Vid beräkning av karenstid skall, om en sjukperiodbörjar efter föregående sjukperiods slut, de båda periodernaanses såsom en sjukperiod. En försäkrad, som gjortanmälan En försäkrad, som gjort anmälan enligt första stycket, fårövergå till enligt första stycket, får övergå till försäkring med kortarekarenstid, försäkring med kortare karenstid, SfU1983/84:24 21 Nuvarande lydelse Reservanternas förslag om han har god hälsa och ej fyllt om han har god hälsa. En sådan ändring skall ändring skall gälla från och med den gälla från och med den månad månad närmast efter den, då fram- närmast efter den, då framställning- ställningen gjordes hos kassan, men en gjordes hos kassan, men får ej får ej tillämpas vid sjukdom som tilllämpas vid sjukdom som inträffat inträffat innan ändringen blivit gäl- innan ändringen blivit gällande. I fråga om försäkring med karenstid skall vid tillämpningav 5 § andra stycket första punkten den i sagda punkt angivna tiden trettiodagar ökas med det antal dagar som svarar mot den valda karenstiden. Denna lag träder i kraft . Höjning avhemmamakesjukpenningen (mom. 15) , och (alla c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar med "har" och på s.13 slutar med "och 2110" bort ha följande lydelse: har gjort en översyn av hemmamakeförsåkringenoch den frivilliga sjukpenningförsäkringen. I betänkandet SOU 1983:43 harkommitténs majoritet föreslagit att den obligatoriska försäkringen förhemmamakar skall upphöra och att frågan om dessa försäkrades sjukpenningskyddskall lösas inom ramen för en frivillig försäkring. Utskottet anser att det ärett steg i fel riktning att försämra sjukförsäkringen för en redan missgynnadgrupp. Kommittén borde i stället följt uttalanden från (se SfU1978/79:18) där en ekonomisk förbättring krävts. Enligt utskottets mening ärdet inte rimligt att hemmamakesjukpenningens belopp varit oförändrat 8 kr.under tio år medan högsta sjukpenningbeloppet successivt ökat tillföljd av anknytningen till basbeloppet. Utskottet anser därför atthemmamakesjukpenningens belopp bör räknas upp till samma nivå somgarantibeloppet inom föräldraförsäkringen, vilket f.n. är 37kr. per dag.Utskottet tillstyrker sålunda bifall till motion 2110 i motsvarande del ochanser att bör begära ett skyndsamt förslag från regeringen somtillgodoser motionen. Härigenom tillgodoses även motionerna 1578 och 1188.