bet · G701SoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — omanslag m. m. till (prop.1983/84:100 bil. I betänkandet behandlas regeringens förslag iproposifion 1983/84:100 bil. 12 () såvitt avseravsnitt C. Arbetslivsfrågor punkterna C 1-C 3 samt hemsfällan s.63. Förslagenunder punkterna C 4-C 6 i propositionen behandlas av arbetsmarknadsutskottet ibetänkandet AU 1983/84:19. Till betänkandet harfogats 25 reservationer (m, c, vpk). Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringensförslag fill medelsanvisning för (anslagen C 1-3). Utskottetanser inte att vad som i propositionen anförs om betänkandet Information omarbetsmiljörisker påkallar något uttalande av . Utskottetbehandlar i anslutning fill budgetpropositionen i aktuella delar ett stortantal motionsyrkanden rörande olika arbetsmiljöfrågor. Medanledning av två s-motioner om förbud mot användning av asbesthal-tigabromsbelägg och friktionselement resp. förbud att saluföra asbesthaltigabromsbelägg understryker utskottet att i den mån det finns godtagbara asbestfriabromsbelägg och friktionselement dessa måste användas och att andraasbesthaltiga motsvarigheter inte får accepteras. Utskottet uttalar vidare attdet kan övervägas att nu införa ett generellt förbud mot att försäljanytillverkade fordon med asbesthaltiga bromsbelägg och att regeringen skyndsamtbör undersöka denna fråga. Detta föreslås ge regeringen till känna. Medanledning av en s-motion om rätt till medicinsk kontroll för personer somutsätts för inandning av asbestfibrer i arbetsmiljön föreslår utskottet atfriksdagen ger till känna att aUa som sysselsätts i vissa angivna arbeten bör harätt fill läkarundersökning utan villkor rörande viss tids arbete med asbestm.m. Utskottets m-ledamöter reserverar sig beträffandearbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet och c-ledamöternabeträffande yrkesinspektionens verksamhet. Vpk-ledamoten har avgett 22reservationer till förmån för olika motionsförslag (vpk, s) omarbetsmiljöförbättringar. Riksdagen1983/84. SoU1983/84:29 2 Regeringen har under avsnitt C punkterna C 1-C 3föreslagit (C 1) 1. atf godkänna den av departementschefen föreslagnaöverföringen av medel från arbetarskyddsfonden till anslaget, 2. tillArbetarskyddsstyrelsen för /85 anvisa ett förslagsanslag av , (C 2) att tiU Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning avvetenskaplig apparatur för /85 anvisa ett reservationsanslag av2 , (C 3) att till för /85anvisa ett förslagsanslag om . Regeringen har vidare berettriksdagen tillfälle aft ta del av vad som i propositionen anförts ombetänkandet Information om arbetsmiljörisker (prop. I motion 1983/84:320 av BirtheSörestedt m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär förslag omförbud mot användning av asbesthaltiga bromsbelägg och andra asbesthaltigafriktionselement. I motion 1983/84:403 av m. fl. (vpk)hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om föreskrifter från arbetarskyddsstyrelsen gällande arbetsmiljön vid terminalarbefsplatser, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovetav svensk forskning för att klargöra sambandet mellan bildskärmsarbete ochgraviditetssförningar, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om gravidakvinnors rätt till omplacering från bildskärmsarbete. I motion 1983/84:431 av StenSvensson (m) och () hemstäUs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen tiU känna vad som anförts i motionen om denframtida inriktningen av arbetsmiljöpolitiken, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändrat meritvärderingssystem förföretagshälsovårdsläkare, i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för atf förbättra informationen omarbetsmiljölagstiftningen samt initierar åtgärder som innebär en minskadreglering av anställningsvillkoren för ungdomar vid inslussning fillindustriarbeten. SoU1983/84:29 3 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att klarläggafränvaroproblemens orsakssammanhang. I motion 1983/84:917 av m.fl. (m) hemställs 1. atf riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendearbetarskyddssfyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet, 2. att riksdagenunder anslaget C 1 Arbetarskyddsstyrelsen för /85 anvisar ettförslagsanslag av . MotiveringtiU motionen finns i motion 1983/84:916. I mofion 1983/84:1069 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1-6, 8-15, 17och 18), 1. attriksdagen hemställer hos regeringen om förslag som innebär att den lokalafackföreningen får vetorätt angående löneform vid arbeten som är förenade medolycksfallsrisk, 2. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär att arbetsmiljöbrotf beivras ifull utsträckning och redovisas lätt åskådligt, 3. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär att preciseradesäkerhetsmarginaler vid fastställande av hygieniska gränsvärden tillämpasutgående från lägsta kända nivå som misstänks ge akut eller kronisk skadligpåverkan samt att överväganden bakom varje gränsvärde offentliggörs, 4. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär att förbränningsmotordrivnaarbetsmaskiner i fartygsrum, slutna lokaler och gruvor samt vid andra underjordsarbetenförbjuds, 5. aft riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär aft en lista över ämnen sommisstänks medföra graviditetssförningar och fosterskador publicerastillsammans med de hygieniska gränsvärdena, 6. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär att kvinnor som planerargraviditet eller är gravida får lagstadgad rätt till omplacering eller ledighetmed bibehållen lön vid misstänkt risk för fosterskada i arbetsmiljön, 8. atf riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär att juridiskt bindandegränsvärden införs för buller och sätts till högst (A) samt attföreskrifter utarbetas för belysning och icke joniserande strålning, 9. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag .som innebär att en datamiljö-kommissiontillsätts för att skyndsamt utreda risker med den snabbt tilltagandedatoriseringen och ge förslag till riktlinjer för en bra arbetsmiljö därdatorer och bildskärmar används, 10. att hemställer hos regeringen om förslagsom innebär att forskning omkring och åtgärder mot belastningssjukdomar prioriteras i arbetsmiljöarbetet. SoU1983/84:29 4 11. att hemställer hosregeringen om förslag som innebär att de fackliga representanterna fårkvalificerad majoritet i såväl arbetarskyddssfyrelsens styrelse somyrkesinspekfionsnämnderna, 12. att hemställer hosregeringen om förslag som innebär att den lokala fackföreningen gesbeslutanderätten om när arbete kan återupptas efter det atf skyddsombud stoppatarbetet på grund av fara, 13. att hemställer hosregeringen om förslag som innebär aft planerade föreskrifter skyndsamtutarbetas enligt arbetsmiljölagen, 14. atf hemställer hosregeringen om förslag som innebär aft en utredning tillsätts för att värderaarbetsmiljölagens effektivitet, speciellt mot bakgrund av dess karaktär somramlag, 15. atf hemställer hosregeringen om förslag som innebär aft alla anställda får obligatorisk tillgångfill företagshälsovård fr. o. m. 1985 samt atf företagshälsovården samordnasmed landstingens verksamhet och att företagshälsovårdens personal anställs vialandstingen med ansvar inför en kommitté som är till sin majoritet sammansattav fackföreningsmedlemmar utsedda av den lokala fackföreningen, 17. aft hemställer hosregeringen om förslag som innebär atf högskoleanknufen utbildning organiserasför skyddsombud som erbjuds full lön , 18. att hemställer hosregeringen om förslag som innebär aft de fackliga organisationerna ochyrkesinspektionen ges lagstadgad rätt att från företag erhålla informafion sombehövs för forskningsändamål och att denna informafion tillställs forskare päbegäran. I motion 1983/84:1208 av HolgerBergman (s) och () föreslås aft hos regeringenhemställer om förbud att saluföra asbesthaltiga bromsbelägg. I mofion 1983/84:1209 av LennartBladh m. fl. (s) hemställs aft som sin mening ger regeringen tillkänna vad i mofionen anförts om att frågan om en delning av Malmöyrkesinspektionsdistrikt prövas. I mofion 1983/84:1615 av m.fl. (s)hemställs 1. atf begär atf regeringen utarbetar ettinformationssystem som löpande följer sjuklighet och dödlighet relaterade till yrkesmässig bakgrund, 2. att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en arbetsgrupp som får till uppgift aft läggafram förslag som slutgiltigt får stopp på asbesfanvändningen i , 3. aft riksdagenbegär aft regeringen utformar regler som säkerställer rätten till medicinskkontroll av personer som utsatts för asbestfibrer i arbetsmiljön. I motion 1983/84:1624 av Per OlofHåkansson (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mofionen anförts beträffande regler för manhål m. m. SoU1983/84:29 5 I motion 1983/84:2062 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs att hos regeringen hemställer om enöversyn av arbefsmiljölagen i enlighet med vad som anförts i mofionen. Mofiveringfill yrkandet finns i motion 1983/84:2060. I mofion 1983/84:2071 av ThorbjörnFälldin m.fl. (c) hemställs atf som sin mening ger regeringen fillkänna vad som har anförts i mofionen beträffande avbyråkratisering avarbetarskyddet. Mofiveringfill yrkandet finns i motion 1983/84:2068. Arbetarskyddets organisation m. m. Arbetsmiljölagen (1977:1160) somträdde i kraft är en ramlag och innehåller allmännabestämmelser om utformningen av arbetsmiljön i vidsträckt bemärkelse. märks bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet, arbetsgivarensoch arbetstagarens skyldigheter atf samverka i arbetsmiljöhänseende samtutnyttjandet av minderåriga i arbetslivet. Vidare finns bestämmelser om fillsynoch ansvar. I jämförelse med tidigare lagsfiftning på området har lagenstillämpningsområde utvidgats fill att omfatta bl. a. familjejordbruk ochensamföretagare. Det närmare innehållet i lagens rambestämmelser fastställs istor utsträckning genom de föreskrifter som arbetarskyddssfyrelsen utfärdar medfillämpning av 18 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166). Av åretsbudgetproposition framgår att styrelsen har som målsättning aft inom entreårsperiod ersätta ca 250 anvisningar och meddelanden från fiden förearbetsmiljölagens ikraftträdande med ungefär hälften så många föreskrifter. Tillsynsmyndigheter för arbetarskyddet ärarbetarskyddssfyrelsen och yrkesinspektionen, som tillsammans kallasarbetarskyddsverket. Arbetarskyddsstyrelsen utövar den centrala tillsynenenligt arbetsmiljölagen och anslutande lagar och föreskrifter, medanyrkesinspektionen är en fältorga-nisafion som under styrelsen utövar fillsyn inärmare kontakt med arbetsplatserna. Dessa myndigheters uppgifter omfattaräven tillsyn enligt viss angränsande lagsfiftning, främstarbetstidslagstiftningen och lagstiftningen om miljö- och hälsofarliga varor.Stor vikt fästs vid atf arbefarskyddsorganen har goda kontakter och möjlighetertill samverkan med arbetslivets företrädare. Sålunda ingår sedan år 1972representanter för arbetsmarknadens parter som ledamöter i verksstyrelsen. I yrkesinspekfionens tillsynsuppgifter ingår en rad olikamoment. I stor utsträckning sker tillsynen genom att yrkesinspektionenstjänstemän gör besök på arbetsplatserna. Besöken kan ske som ett led i ensystematisk genomgång av företag inom viss bransch eller med inriktning påvissa arbefsmiljöproblem oavsett i vilka branscher de uppträder. Vid behovskall inspektionen ge anvisningar om åtgärder som fordras för att avhjälpabrister. SoU1983/84:29 6 Det finns också möjligheter att gripa in genom föreläggande,förbud eller andra tvångsåtgärder enligt kap. 7 i arbefsmiljölagen.Inspektionen skall bl. a. verka för att skyddsombud och skyddskommittéertillsätts och för atf dessa fungerar enligt def mönster som skall gälla.Yrkesinspektionen är uppdelad på 19 distrikt. Varje distrikt har fr. o. m. 1974en yrkesinspektionsnämnd med beslutsfunktioner. Genom inrättande av nämndernahar arbefsmarknadsparterna fått möjlighet att utöva ett direkt inflytande påyrkesinspektionens verksamhet. I detta sammanhang bör vidare nämnas att frågor rörandedet lokala arbetarskyddet behandlats i avtal mellan arbetsmarknadens parter.Exempelvis tecknade SAF, LO och PTK ett centralt arbetsmiljöavtal medutvidgade befogenheter för skyddsombuden och framför allt för skyddskommittéerna,i vilka arbetstagarna fick majoritet. skall enligt avtalet varaett centralt organ i företaget, där alla frågor som gäller arbetsmiljö skallhandläggas. Skyddsombudens och skyddskommittéernas rätfigheter har lagfästs iarbetsmiljölagen. Till skyddskommitténs uppgifter hör att vara huvudman förföretagshälsovården. Medelsanvisning m. m. för arbetarskyddsstyrelsen Regeringen har under avsnittet C 1punkt 1 i budgetpropositionen (bil. 12 s. 151) yrkat atf godkännervissa av arbetsmarknadsministern föreslagna överföringar av medel frånarbetarskyddsfonden till anslaget. Arbetarskyddsfonden finansieras genom en arbetsgivaravgiftbenämnd arbetarskyddsavgift. Denna avgift uppgår fill av summan av vadarbetsgivarna utger i löner och naturaförmåner. Enligt 4 kap. 8 § förstastycket lagen (1981:691) om socialavgifter förs därav fill staten sombidrag till kostnaderna för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet medan återstoden förs till arbetarskyddsfonden. Enligt 4 kap. 8 § andra stycket lagen om socialavgifter(senast ändrad 1983:393) skall fondens tillgångar utgöra bidrag fill kostnaderför (1) forskning och utveckhng samt utbildning och informafion beträffandearbetarskydd, (2) forskning och utveckling samt utbildning och informationbeträffande medbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrågor i övrigt, (3)skyddsarbete som utförs av skyddsombud som har utsetts enligt 6 kap. 2 § tredjestycket arbetsmiljölagen, (4) utbildning av styrelserepresenfanfer för deanställda samt (5) arbefstagarorganisafionernas forskningsinitierandeverksamhet. I propositionen hänvisar arbetsmarknadsministern fill vadhon i proposition 1983/84:40 om vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder m. m.uttalat om att öka arbetafskyddsfondens finansiering av arbetarskyddsstyrelsensforskningsavdelning. I den senare jjropositionen sade hon sig räkna med attarbetarskyddsstyrelsens anslag fr. o. m. /85 skulle minskas med15 milj. kr. och aft motsvarande belopp skulle föras över fill styrelsen SoU1983/84:29 7 från arbefarskyddsfondens kapitalbehållning. Vidmedelsberäkningen har arbetsmarknadsministern utgått från aft så kommer attske. I proposifionen hänvisas vidare fill att efter riksdagensbeslut med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m. m. (SoU 9, rskr 79), 1,5 milj. kr. av kostnaderna förstyrelsens forskningsverksamhet finansieras med medel frånarbetarskyddsfonden. Överföringen sker genom årliga regeringsbeslut.Arbetsmarknadsministern uppger att hon har för avsikt att föreslå regeringenatt besluta om motsvarande åtgärd för /85. Slutligen anför arbetsmarknadsministern att hon anser attarbetarskyddsfonden bör bidra med ytterligare 3 milj. kr. fr. o. m. budgetåret1984/85 för aft täcka vissa ökade kostnader vid arbetarskyddsstyrelsensforskningsavdelning. Denna ökade utgift för fonden bör enligtarbetsmarknadsministern finansieras genom att projektramen för arbetslivscenfrum,som helt finansieras via arbetarskyddsfonden, minskas med motsvarande belopp.Det ankommer på regeringen aft besluta om en sådan åtgärd. Några fill yrkandet direkt hänförliga mofioner föreliggerinte. Utskottet tillstyrker de föreslagna överföringarna. Under avsnitt C 1 punkt 2 har regeringen ibudgetproposifionen bilaga 12 hemställt aft arbetarskyddssfyrelsen /85 anvisas ett förslagsanslag av . Detta innebären minskning jämfört med motsvarande anslag för det löpande budgetåret med . Som ovan nämnts föreslås dock viss överföring av medel frånarbetarskyddsfonden fill arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning. I motion 1983/84:917 av m.fl. (m) anförs,såvitt nu är i fråga, att oaktat det i det korta perspektivet synes svårt attgöra mer genomgripande förändringar och besparingar avseendearbetarskyddssfyrelsen, verksamheten emellertid på lång sikt måste anpassa sigtill det kärva statsfinansiella läget. Detta bör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 1 delvis). I samma motion hemställermotionärerna att under anslaget C 1 Arbetarskyddsstyrelsen /85 anvisar ett förslagsanslag av , vilketinnebär en minskning jämfört med propositionens förslag med 1,8 milj. (yrkande 2). Som motivering till yrkandet anges aft arbetsmarknadsministern ibudgetpropositionen anvisat ett extra anslag om 1,8 milj. kr. förarbetarskyddsstyrelsen som kompensation för huvudförslaget. Enligtmotionärernas mening bör dessa kostnader kunna inrymmas inom ett anslagberäknat på huvudförslaget. I budgetpropositionen anför arbetsmarknadsministern underanslaget C 1 bl. a. följande (s. 148): Liksom all annan staflig verksamhethar myndigheterna inom arbefsmil-jöområdet utsatts för en ingående granskning.De olika anslagen har i princip beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget. (Huvudförslaget innebär atf anslagen har pris- och löneomräknats och därefterminskats , SoU1983/84:29 8 utskottefs anmärkning.) Också högt prioriterade områdenhar fått vidkännas realt sett minskad medelstilldelning. Beräkningen avanslaget till arbetarskyddsstyrelsen utgör här inget undantag. Arbetsmarknadsministern anför vidare. Regeringens målsättning är atfupprätthålla en hög ambitionsnivå i arbetsmiljöarbetet trots det kärvastatsfinansiella läget. Det innebär att skärpta krav måste ställas påarbetarskyddsverket när def gäller att utnyttja resurserna effektivt ochändamålsenligt. Det gäller såväl föreskrifts- och forskningsverksamheten vidstyrelsen som inspektions- och tillsynsarbetet ute på fältet. Detta kanåstadkommas dels genom att omfördela resurserna så att insatserna i första handkoncentreras till de områden där åtgärder framstår som allra mest angelägna,dels genom aft förbättra underlaget för planering och styrning av verksamheten.En viktig utgångspunkt vid prioriteringen är enligt min mening atf resursernastyrs till de områden där de största riskerna och allvarligaste problemen finnsinom arbetsmiljön. Arbetsmarknadsministern anförfortsättningsvis att det kärva ekonomiska läget accentuerar behovet avförbättrad information som underlag för planering av verksamheten ochprioritering av resursanvändningen mellan olika verksamhetsområden. Eft arbetehar därför igångsatts med målsättningen att ta fram en ny anslagskonsfruktionför arbetarskyddsverket som kan börja tillämpas fr. o. m. /86. Vidare anför arbetsmarknadsministern att det utöver renteffektivitefshö-jande åtgärder också måste vidtas åtgärder med ett mera direktbesparingssyfte. Hon har därför givit arbetarskyddssfyrelsen i uppdrag atfutarbeta förslag till ett system för avgiftsbeläggning av viss granskningsverksamhefsom f. n. utförs kostnadsfritt inom styrelsens fillsynsavdelning. Styrelsen harkommit in med förslag fill ett sådant sysfem. Arbetsmarknadsministern uppgeratf förslaget förutsätter vissa ändringar i arbetsmiljöförordningen (1977:1166)och aft hon ämnar föreslå regeringen att vidta erforderligaförfattningsändringar. Som framgått av den här lämnade redovisningen har det inomarbetarskyddsstyrelsen vidtagits både rent effektivitetshöj ande åtgärder ochåtgärder med mera direkt besparingssyfte. Utskottet har ingen anledningfömtsät-ta annat än att besparingsarbetiSt kommer att fortgå. Motion1983/84:917 påkallar därför ingen åtgärd av såvitt nu är i fråga(yrkande 1 delvis). Yrkande 2 i samma mofion vilar, såvitt utskottet kanfinna, på en missuppfattning. Anslaget C 1 har inte tillförts extra medel.Däremot har anslaget C 3 genom omprioriteringar inom arbetarskyddsverkettillförts ytterligare 1,8 milj. kr. jämfört med huvudförslaget (se vidare nedans. Denna tilldelning har finansierats bl. a. genom en överföring av medelfrån arbefaiskyddsstyrelsens anslag. Aft nu ytterligare minskaarbetarskyddssfyrelsens anslag kan enligt utskottets mening inte komma i fråga.Motion 1983/84:917 avstyrks därför även i denna del (yrkande 2). SoU1983/84:29 9 Fackligt inflytande i arbetsmiljöfrågor Facklig vetorätt vid vissa löneformer I motion 1983/84:1069 av LarsWerner m.fl. (vpk) föreslås atf den lokala fackföreningen får vetorätt angåendelöneform vid arbeten som är förenade med olycksfallsrisk (yrkande 1).Motionärerna gör gällande att def finns ett klart visat samband mellanackordsarbete och allvarliga olyckor. Enligt motionärerna minskade antaletolyckor i både gruvorna och skogen då fidlön infördes. De menar att def är eftsjälvklart krav att fackföreningen skall ha rätt att förbjudaprestationsersättning i arbete som är förenat med olycksfallsrisker. har efter förslag avsocialutskottet avslagit motionsyrkanden från vänsterparfietkommunisterna med likiiande innehåll (se bl. a. SoU 1981/82:42 och SoU1982/83:29). Ufskoffef har hänvisat till de grundläggande principerna förskyddsarbetet, enligt vilka arbetsgivare och arbetstagare i samförstånd börförsöka åstadkomma en tillfredsställande arbetsmiljö. Utskottet har ianslutning därfill konstaterat att den metod kommunisternaanvisat har stått i klar motsats till den för arbetsmiljölagstiftningengrundläggande principen om samverkan. Utskottet har också erinrat om attskyddsombud och arbetstagare i vissa i arbetsmiljölagen angivna fall kanavbryta farligt arbete. Inga omständigheter har framkommit som motiverar attutskottet nu ändrar sitt tidigare ställningstagande, varför mofion 1983/84:1069yrkande 1 avstyrks. Beslut om återupptagande av arbete 16 kap. 7 § arbetsmiljölagen(1977:1160) stadgas att skyddsombud har rätt att avbryta visst arbete om dettainnebär omedelbar och allvariig fara för arbetstagares liv eller hälsa ochrättelse inte genast kan uppnås genom hänvändelse fill arbetsgivaren.Yrkesinspektionen skall därefter avgöra om arbetet skall återupptas eller inte.Beträffande ensamarbete gäller Ukartade regler. I motion 1983/84:1069 (vpk) föreslås atf den lokala fackföreningenges beslutanderätten om när arbete kan återupptas efter det att skyddsombudstoppat arbetet på grund av fara (yrkande 12). har i av godkända betänkanden(bl. a. SoU 1981/82:15, 1981/82:42 och 1982/83:29) hänvisat dels till denprincipiella inställningen att parterna pä jämställd grund skall samarbeta iarbetarskydds-frågor, dels till den omständigheten att det ytterst ankommer påarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen att avgöra vilka krav som frånskyddssynpunkt bör ställas på arbetsmiljön. Utskottet vidhåller sin tidigare framförda uppfattning ochavstyrker mofion 1983/84:1069 yrkande 12. SoU1983/84:29 10 Facklig majoritet i arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionsnämnderna I motion 1983/84:1069 (vpk)föreslås att de fackUga representanterna får kvaUficerad majoritet i såvälarbetarskyddsstyrelsens styrelse som yrkesinspektionsnämnderna (yrkande 11). består enligt 6 §förordningen (1972:164) med instruktion för arbetarskyddssfyrelsen (omtryckt1978:436) av högst elva av regeringen utsedda ledamöter, varav fyra utses efterförslag av löntagarorganisationerna och tre efter förslag avarbetsgivarorganisationerna. Enligt förordningen (1973:847) med instruktion föryrkesinspektionen (omtryckt 1977:1169) finns i varje yrkesinspektionsdistrikten yrkesinspektionsnämnd med nio ledamöter. Disfriktschefen inomyrkesinspektionsdistriktet i fråga är dess ordförande. Arbetarskyddsstyrelsenutser övriga ledamöter, fyra efter förslag av löntagarorganisationer, tre efterförslag av arbetsgivarorganisationer och en efter gemensamt förslag avLandstingsförbundet och . Vid arbefsmiljölagens tillkomst diskuterades frågan omarbefstagarrepre-senfafion i arbetarskyddssfyrelsen ochyrkesinspektionsnämnderna. Med anledning av aft LO och TCO an;>eft atfarbetstagarnas representation i dessa organ skulle förstärkas framhöllföredragande statsrådet vikfen av att myndigheternas avgöranden omfattades medförtroende av alla dem som berördes.