bet · G701AU3 · 1983-12-31 00:00:00 — I rnotsats till motionärerna anser utskottet att de nyareglerna ger arbetsgivarna ett brett utrymme för tillfälliga anställningar vidarbetstoppar. Det kan påpekas att den departementspromemoria som föregick 1982års proposition förordade sådana anställningar av högst tre månaders längd. Närnu anställningstiden har sträckts ut för att undvika komplikationeri tillämpningen behövs å andra sidan en kompletterande AU1983/84:3 12 regel som drar upp gränsen för ett legitimt utnyttjande avanställningsformen beträffande den enskilde arbetstagaren och gör det på ettenkelt sätt. Man kan också uttrycka saken på det sättet att med denkonstruktion som valts så är tidsgränserna, resp. , betingadeav varandra. Det kan tilläggas att bestämmelserna om anställningar vidtillfälliga arbetstoppar är dispositiva, dvs. de kan både utvidgas ochinskränkas genom kollektivavtal. Med det anförda avstyrks motionenslagändringsförslag. Samma motionärer tar vidare upp frågan om giltigheten avsådana bestämmelser i kollektivavtal som inskränker de möjligheter tiUprovanställning som lagen ger. Motionärerna vill att åtgärder vidtas så attlagens regler om provanställning med en prövotid upp skall bligällande över hela arbetsmarknaden. Vid antagandet av den nya anställningsskyddslagen var deten omdiskuterad fråga huruvida lagens bestämmelser om provanställning skulleta över den reglering av anställningsformen som skett i de kollektivavtal somgällde vid lagens ikraftträdande. Frågan var särskilt aktuell i de fall avtalenvar mer restriktiva än lagen beträffande t. ex. prövotidens längd. Det får nukonstateras att situationen är en annan än vid lagens tillkomst. Deberörda kollektivavtalen löpte ut . Vid ingåendet avnya avtal har parterna alltså haft möjlighet göra de anpassningar till den nyalagen som de har funnit påkallade. Det bör understrykas att det vid lagenstillkomst ansågs lämpligt att göra även bestämmelserna om provanställningdispositiva. Utskottet kan inte finna det motiverat att i efterhand vidtaåtgärder som inskränker parternas handlingsutrymme genom att man sätter någonform av nedre gräns för dispositiviteten. Motionen kan således inte heller idenna del biträdas av utskottet. Såväl den tidigare som den nya lagens 7 § ger dengrundläggande regeln att en uppsägning från arbetsgivarens sida skall varasakligt grundad. Vad som skall förstås med begreppet saklig grund har ilagstiftningens förarbeten belysts med olika typfall, och därutöver har angettsatt den närmare innebörden av begreppet får utmejslas i rättspraxis. Iarbetsdomstolen har avgjorts ett stort antal mål där huvudfrågan harvarit om det funnits saklig grund för uppsägning. Enligt motion 1636 bör göras en skyndsam översyn avbegreppet saklig grund. Översynen förutsätts utgå från en mer nyanseradavvägning av arbetsgivar- och arbetstagarintressena än vid lagstiftningenstillkomst. Ett motionsyrkande av samma slag prövades vid tillkomstenav lag, och utskottet vill lika litet nu som då ställa sig bakomkravet på en översyn med den av motionärerna begärda inriktningen. Motionenavstyrks i denna del. En viktig del av anställningsskyddet är lagensturordningsregler. Dessa innebär att vid uppsägningar på grund av arbetsbristliksom vid permittering skall fastställas en turordning bland de anställda.Denna fastställs vanligen för varje avtalsområde och varje driftenhet försig. AU1983/84:3 13 turordningens uppgörande är att arbetstagarnas platsbestäms av deras sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. I motion 1636 liksom i motion 664 av () ochBertil () föreslås att till bestämmelserna om turordning i lagens22 $ fogas ett tillägg av innebörd att arbetsgivaren får rätt att vidbestämmande av turordning ge företräde åt en arbetstagare som har särskiltyrkeskunnande eller särskild lämplighet. I motion 1636 begärs ett ytterligaretillägg som skall göra det möjligt att upprätta en särskild turordning förarbetstagare med i huvudsak jämförbara arbetsuppgifter. Liknande ändringsyrkanden framställdes vid den nya lagenstillkomst. Utskottet framhöll då att det var viktigt att hålla fast vidanställningsskyddslagens syfte att i första hand värna om de äldrearbetstagarna och arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. Vidare framhöllutskottet att det aldrig har varit och inte heller nu är avsett att principen"sist in - först ut" skall vara undantagslös. Avsteg från principengörs emellertid bäst genom avtal mellan arbetsgivaren och den fackligaorganisationen, vari man i samråd kan komma fram till en lösning som äranpassad till vad situationen kräver. Dessa argument har enligt utskottetsmening oförändrad giltighet, varav följer att utskottet avstyrker de bådamotionsyrkandena. Permitteringslön m. m. Vid permittering blir arbetsgivarenenligt 21 § anställningsskyddslagen skyldig att betala lön och andraanställningsförmåner när permitteringen har pågått mer än två veckor i följdeller sammanlagt under samma kalenderår. Vänsterpartietkommunisterna begär i partimotion 1055 att paragrafen ändras så alt full lönutgår vid permittering från forsla dagen. Motionärerna påpekar att kostnadernaför den tid då permitteringslön inte utgår till stor del kommer att belastaarbetslöshetskassorna som därmed pä ett sätt som inte är åsyftat kommer attlämna ett industripolitiskt stöd. Lagens regler om permitteringslön kompletteras av de s. k.permitterings-löneavtalen. Dessa avtal innebär att lön normalt utgår av en permittering. kande permitterade få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen varefter lagensregler om permitteringslön blir tillämpliga. Det ingick i uppdraget för den tidigareanställningsskyddskommittén att särskilt överväga frågor kringpermitteringsinstitutet. Kommittén hann emellerfid aldrig fullfölja den delenav uppdraget innan den upplöstes. I regeringsförslaget till 1982 årsanställningsskyddslag konstaterades endast att det inte varit möjligt att läggafram förslag i ämnet. Som påpekas i motionen prövar parterna på arbetsmarknadenmöjligheterna att komma till rätta med problemen genom avtal. Utskottet utgårfrån att om det uppstår svårigheter att komma fram den vägen så kommerregeringen och den arbetsrättsliga beredningsgruppen i arbetsmarknadsde- AU1983/84:3 14 partementet att ta erforderiiga initiativ så att man fåren tillfredsställande lösning av de med permitteringsinstitutet sammanhängandeproblemen. Detta kan inte uppnås enbart ined en lagändring av det slag somförordas i motionen. Denna avstyrks alltså av utskottet. Från vänsterparfiet kommunisterna föreligger en begäran omatt anställningsskyddslagen ändras även på en annan punkt. I motion 354föreslås att det genom lagen skall införas en skyldighet för arbetsgivarna atterbjuda förlängd arbetstid åt deltidsanställda. Motionärerna tänker sig attarbetsgivarna innan de företar nyanställningar i stället skall erbjudadeltidsanställda som så önskar förlängd arbetstid. Den tidigare verksamma jämställdhetskommittén föreslog iett betänkande om deltidsanställdas villkor att det skulle införas någon formav företrädesrätt till heltidsarbete för deltidsarbetande. Frågan överlämnadestill anställningsskyddskommittén för övervägande men kom inte att behandlas avkommittén före dess upplösning. Den berördes inte heller i regeringsförslagettill ny anställningsskyddslag. Frågan är enligt utskottets mening värdfortsatta överväganden. Eftersom den, som framgår av vad sagts, redan äraktualiserad i regeringens kansli anser utskottet att det inte är behövligt attföreslå något initiativ på grund av motionen, som därmed avstyrks. Arbetstagare som har sagts upp pågrund av arbetsbrist har enligt anställningsskyddslagen (25-27 §§)företrädesrätt till återanställning inom den verksamhet där de harvarit verksamma. I mofion 661 av m. fl. (s) påtalas att detförekommer att arbetsgivare kringgår reglerna om företrädesrätt genom att manförst säger upp anställda på grund av arbetsbrist och sedan efter en kort tidlåter en entreprenör överta de uppsagdas arbetsuppgifter. De arbetsgivare somförfar på detta sätt kan åberopa utgången i ett mål i arbetsdomstolen (AD 1980nr 54). Motionärerna anser att lagen bör ses över på denna punkt. Utskottet har sympati för mofionens allmänna inriktningatt lagens regler om företrädesrätt till återanställning är en viktig del avanställningsskyddet och att det därför är angeläget att dessa regler inteåsidosätts. Det kan givetvis inte accepteras att bestämmelserna omföreträdesrätt kringgås genom förfaranden som med hänsyn till omständigheternai det enskilda fallet måste anses vara otillbörliga. Detta framgår också avarbetsdomstolens ovannämnda dom. Vid bedömningen av hur man i de normala fallen skall se påden föreliggande frågan är det av väsentlig betydelse attanställningsskyddslagen utgår från att det är arbetsgivaren som har att bedömaoch avgöra verksamhetens omfattning och inriktning. Detsamma gäller i de fallverksamheten skall omorganiseras. Även om detta leder arbetsbrist och AU1983/84:3 15 därmed till uppsägningar kan arbetsgivarens åtgärder inteangripas med utgångspunkt i anställningsskyddslagen. 1 stället får de anställdaoch deras fackliga organisationer påverka arbetsgivarens beslut viamedbestämmandelagens förhandlings- och entreprenadbestänimelser eller i denordning som har överenskommits genom ett medbestämmandeavtal. Med hinisyn (illdet anförda är utskottet inte berett att stödja det begärda initiativet tillöversyn av anställningsskyddslagen på den aktuella punkten utan föreslår attmotionen lämnas utan åtgärd. 1. beträffande tidsbegränsadanställning vid arbetstoppar och lurordningsreglerna attriksdagen avslår motionerna 1982/83:664 och 1982/83:1636 yrkandena 6 och 7, attriksdagen avslår motion 1982/83:1636 yrkande 9, 3. beträffandebegreppet saklig grund attriksdagen avslår motion 1982/83:1636 yrkande 8, attriksdagen avslår motion 1982/83:1055. 5. beträifandeförlängd arbetstid ät deltidsanställda att avslår motion 1982/83:354, 6. beträffandeåteranställning vid entreprenader attriksdagen avslår motion 1982/83:661. Närvarande: (), (). (), (), (), ()(), (), (), (vpk), (), (), i (m),i (c) och (). AU1983/84:3 16 Tidsbegränsade anställningar m. m. (mom. 1-3) , ,och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 11 börjar "I motsats" och på s. 13 slutar"båda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Anställningsskyddslagen medger att en arbetstagareanställs på grund av tillfällig arbetsanhopning under enperiod av . Denna ramtid har syftet att hindra missbruk meninnebär i praktiken en onödig begränsning av möjligheten att utnyttjaanställningsformen. Bestämmelsen om en tvåårig ramtid bör utgå ur lagen.Förslag till lagändring läggs fram i hemställan. I den nya anställningsskyddslagen infördes vidaremöjlighet till provanställningar med en prövotid upp . Närlagen trädde i kraft fanns i olika kollektivavtal bestämmelser omprovanställning. Dessa avtalsbestämmelser gav som regel ett snävare utrymmeför provanställning än lagen- i en del fall var avtalen utpräglat restriktivapå denna punkt. Det finns anledning anta att avtalen även i fortsättningenkommer att inskränka de möjligheter till provanställning som lagstiftarenangett en norm för. Detta är till förfång för ungdomar och andra nytillträdandepå arbetsmarknaden. Lagens regler om provanställning bör sålunda görasgenerellt verkande på arbetsmarknaden. Regeringen bör få i uppdrag att välja enlagtekniskt lämplig form för detta och återkomma till med förslag iämnet. Utskottet delar uppfattningen att en översyn bör göras avbegreppet saklig grund för uppsägningar. En sådan översyn bör utgå från en mernyanserad avvägning av arbetsgivar- och arbetstagarintressena än som skett ilagstiftningens förarbeten. Detta översynsarbete bör inledas omgående.Regeringen bör underrättas om detta ställningstagande. Vid driftinskränkningar är det angeläget för bådeföretaget och dess anställda att den arbetsstyrka som skall bli kvar får ensammansättning som gör en fortsatt verksamhet möjlig. Det kan vara vitalt attnågon eller några befattningshavare som visat sig vara nyckelpersoner stannarinom företaget. På arbetsplatser där kollektivavtal råder kan överenskommelseträffas om avvikelser från de turordningsregler som är fastställda i lagen. Deberörda arbetstagarna är emellertid i detta läge i en pressad situation, ochlagen bör därför ge möjligheter till en smidig lösning med hänsyn till vad somkrävs i det enskilda fallet. Ett så utformat förslag till lagändring läggs frami hemställan. Detanförda innebär att förslagen i motionerna 1636 och 664 biträds. dels att utskottets hemställan under 1-3 bort ha följandelydelse: 1. beträffande tidsbegränsadanställning vid arbetstoppar och turordningsreglerna att med bifall till motionerna 1982/83:664 och 1982/83:1636yrkandena 6 och 7 antar följande lagförslag: AU1983/84:3 17 Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs att 5 och 22§§ lagen (1982:80) om anställningsskydd skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Avtal om tidsbegränsad anställ- Avtal omtidsbegränsad anställ- ning fårträffas i följande fall: ning får träffas i följande fall: Avtal för visstid, viss säsong 1. Avtal , viss säsongeller visst arbete, om det föranleds eller visst arbete, om det föranleds avarbetets särskilda beskaffenhet. av arbetets särskilda beskaffenhet. Avtal för visstid som avser 2. Avtal som avservikariat, praktikarbete eller feriear- vikariat, praktikarbete eller feriearbete, bete. Avtal för visstid, dock sam- 3. Avtal , dock högstmanlagi högsl under två , om det föranleds av år, om det föranleds av tillfällig tillfällig arbetsanhopning.arbetsanhopning. Avtal somgäller för tiden till dess arbetstagaren skall börja värnpliktstjänstgöringeller annan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer än . Avtal för visstid som avser anställning efter pensionering, om arbetstagaren har uppnått denålder som medför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspensioneller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt65 år. Avtal somgäller för tiden till dess arbetstagaren skall börja värnpliktstjänstgöring ellerannan därmed jämförlig tjänstgöring, som skall pågå mer än . Avtal för visstid som avser anställning efter pensionering, om arbetstagaren har uppnått denålder som medför skyldighet att avgå från anställningen med ålderspensioneller, om någon sådan avgångsskyldighet inte finns, när arbetstagaren har fyllt65 år. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist och vidpermittering skall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkti varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren.Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framför arbetstagare medkortare anställningstid. ger högre ålder företräde.Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fortsatt arbete hosarbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligt turordningen attarbetstagaren har fillräckliga kvalifikafioner för det fortsatta arbetet. Har arbetsgivaren flera driftsenheter, fastställs turordningenför varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar vara bunden avkollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde.Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom enarbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turordning församtliga enheter på orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingarenligt 29 §. AU1983/84:3 18 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid en permittering som är avenstaka och kortvarig natur och som inte har kunnat förutses får arbetsgivaren,utan hinder av reglerna i amlra och tredje styckena, permittera de arbetstagaresom närmast berörs äv driftsavbrottet. Inom drifisenhelen och avlalsoin-rådet får vidarefasislällas surskild lurordning för de arbetstagare som har i luivudsakjämförbara arbetsuppgifter. Om del finns särskilda skäl att tillgodose behovet av attviss arbetstagare med särskilt yrkeskunnande eller särskild lämplighei fårstanna kvar i arbeiel får arbetsgivaren vid bestämmande av turordningen lämnaföreträde åt sådan arbelslagare. Denna lag träder i kraft . 2. beträffande provanställning attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1636 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandebegreppet saklig grund attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1636 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Permitteringslön m. m. (mom.4-5) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar "Lagens regler" och på s. 14 slutar"därmed avstyrks" bort ha följande lydelse: 1976 uttalade att full lön och andraförmåner skall utgå från förstadagen även permittering och inte som förstsedan permitteringen har pågått . Förhandlingar om en lösning avpermitteringsfrå-gan har förts mellan de berörda parterna påarbetsmarknaden. Dessa förhandlingar har kört fast, och det är ovisst om ochnär de kommer i gång igen. Detta visar att lagändring av det slag som förordasi motion 1055 är den enda realistiska vägen att nå resultat.Förslag till ensådan lagändring läggs nedan fram i hemställan. 1 motion 354 behandlas en annan sak, nämligen behovet avatt ålägga arbetsgivarna skyldighet att erbjuda deltidsanställda förlängdarbetstid i de fall det är aktuellt att utöka personalen genom nyanställningar. I många fall erbjuds arbetssökande bara deltidstjänster.Möjlighet bör skapas för dem att utöka sin arbetstid om de så önskar. Detförefaller vara en rimlig ordning, som föreslås i motionen, att arbetsgivarenförst tillgodoser de redan anställdas önskemål om utökad arbetstid innan nyanställningar AU1983/84:3 19 En kompletterande bestämmelse härom bör. bör begära att regeringen lägger framförslag till en sådan lagbestämmelse, dels att utskottets hemställanunder 4 och 5 bort ha följande lydelse: 4. beträffande permitteringslön attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1055 antar följande lagförslag: Lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs att 21 § lagen(1982:80) om anställningsskydd skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Enarbetstagare som under an- En arbetstagare som under an- ställningstidenhar varit permitterad ställningstiden blir permitterad har mer än tvåveckor i följd eller sam- rätt till lön och andra anställnings-manlagt merän under sam- förmåner för permitteringstiden. ma kalenderårhar rätt till lön och Förmånerna får inte understiga vad andraanställningsförmåner för yHer- som normalt skulle ha utgått om ligarepermitteringstid. Förmånerna arbetstagaren hade fått behålla sina får inteundersfiga vad som normalt arbetsuppgifter, skulle ha utgått omarbetstagaren hade fått behålla sina arbetsuppgifter. Har en arbetstagare varit permitterad före ett sådant byteav anställning som avses i 3 § första stycket, skall permitteringen räknas mednär det avgörs om arbetstagaren har rätt till förmåner enligt första stycket.Om vissa anställningsförmåner enligt lag utgår endast för arbetad tid, skallmed sådan tid jämställas tid under vilken arbetstagaren uppbär förmåner enligtförsta stycket. Rätten till lön och andra anställningsförmåner gäller ej,om permitteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller av andraskäl inte är sammanhängande till sin natur. Denna lag träder i kraft . 5. hettafiande förlängd arbetstid åt deltidsanställda attriksdagen med bifall till motion 1982/83:354 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. AU1983/84:3 20 Återanställning vid entreprenader (mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar "Utskottet har" och på s. 15 slutar"utan åtgärd" bort ha följande lydelse: I den föreliggande motionen 661 av m. fl. (s)kritiseras att det är möjligt att säga upp anställda på grund av påståddarbetsbrist och sedan låta arbetsuppgifterna övertas av en entreprenör. Det måvara att förfarandet enligt en dom i arbetsdomstolen inte direkt strider motanställningsskyddslagens bestämmelser om företrädesrätt till återanställningpå grund av vissa uttalanden som gjorts i tidigare förarbeten till lagen. Detkan emellertid inte accepteras att företrädesrätten och därmed anställningsskyddeturholkas på detta sätt. Det är därför väl motiverat att det görs en översyn avbestämmelserna i lagens 25 § om företrädesrätten till återanställning med denav motionärerna begärda inriktningen. Utskottet föreslår sålunda att riksdagenhos regeringen hemställer att en sådan översyn kommer till stånd. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande återanställning videntreprenader attriksdagen med bifall till motion 1982/83:661 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.