bet · G701LU16 · 1983-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas vissa tilllagutskottet hänvisade yrkanden i partimotioner (m och fp) om bostadspolitiken.De yrkanden som tas upp i detta sammanhang avser frågan om införande av ettsystem med ägarlägenheter, frågan om möjligheten alt inteckna bostadsrätt samtspörsmål som rör övergång från hyresrätt lill bostadsrätt. I motion 1983184:926 av m, fl, (m) yrkassåvitt nu är i fråga 1, att riksdagenhos regeringen anhåller om ett förslag fill system för ägarlägenheter iflerbosladshus på sätt anges i motionen, 2, att riksdagenbeslutar ändra bostadsrättslagen (1971:479) i enlighet med vad i motionenanförts vad avser minsta antal medlemmar i bostadsrättsförening och förbudetmot s, k, dubbelupplåtelse för allmännyttigt bostadsföretag, 3, att riksdagenhos regeringen anhåller att bostadsrättsinnehavares möjlighet att intecknabostadsrätten utreds, I motion 1983/84:2115 av m, fl, (fp)yrkas såvitt nu är i fråga 1, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om ägarlägenheter. I motiveringen till yrkandena imotion 926 (m), soni återfinns i motion 923, erinras om au elt system förägarlägenheter saknas i . Motionärerna hänvisar till att det är myckelvanligt i andra europeiska länder med elt direkt ägande av lägenhet iflerbosladshus. Enligt mofionärerna bör man, oavsett om man vill bo i en- ellerflerbosladshus, ha möjlighet att välja upplåtelse-form. Införandet avägarlägenheter i är, menar motionärerna, en förutsättning för att manskall kunna tala om valfrihet för bostadskonsumenterna. Motionärerna framhåller att den som äger sin bostad harett avgörande inflytande över och ansvar för sin bostad och kan genom egnaarbetsinsatser sänka boendekostnaderna. Sparande i egen ägd bostad är enligtmotionärerna av värde inte bara för den enskilde utan också frånsamhällsekonomisk 1 1983/84. LU1983/84:16 2 Om äganderätt lill lägenhet likställs med sådanrätt fill fast egendom ger det också ägaren möjlighet alt överlåta ellerpantsätta lägenheten. I motionen pekas på alt ägarlägenhetsulredningen i sillbetänkande (SOU 1982:40) Ägarlägenheter har presenterat etl system förägarlägenheter. Förslaget har enligt motionen i stort anpassats till detfastighelsrättsliga regelsystemet, och det visar all det inte heller i Sverigeföreligger juridiska eller andra hinder för att införa elt system medägarlägenheter. Motionärerna anser att regeringen bör föreläggariksdagen elt förslag om etl syslem för ägarlägenheter. I motiveringen till yrkandet [motion2115 (fp) somåterfinns i motion 2113, anförs att eftersträvar valfrihet iboendel. De enskilda människorna måste enligt motionärerna ges ökade förutsättningaratt själva ta ansvar för sitt boende. a. bör de som vill äga sin bostad fåstörre möjligheter all göra det. Därför måste skapas lagliga möjligheter förinförande av ägarlägenheter, anser motionärerna. Möjlighet att inteckna bostadsrätt Motionärerna i motion 926framhåller att villkoren för lån vid förvärv av bostadsrätt regelmässigt ärsämre än vid förvärv av bostad med äganderätt. Skillnaden beror enligtmofionärerna huvudsakligen på att det f, n, inte är möjligt att intecknabostadsrätt. För att stärka bostadsrättens värde som kreditsäkerhet bör ensådan rätt införas. Detta skulle, menar motionärerna, medföra att länen blirbilligare, vilket skulle ge fler människor möjlighet att förvärva enbostadsrätt. Vissa frågor rörande övergång från hyresrätt tittbostadsrätt Motionärerna i motion 926 erinrarom alt det krävs all en fastighet innehåller minst fem lägenheter för allegendomen skall få ombildas lill bostadsrätt. Enligt motionärerna är det istädernas ytterområden och i många mindre tätorter vanligt med flerbosladshussom innehåller tre eller fyra lägenheter. För att möjliggöra bildandet avbostadsrätt i denna typ av hus föreslås att en bostadsrättsförening skall kunnabildas i en faslighet med minst tre lägenheter. Motionärerna vill vidare underlätta en ombildning lillbostadsrätt av lägenheter i hyreshus som tillhör de allmännyttigabostadsföretagen. Därför föreslås att förbudet mot s. k. dubbelupplåtelse avbostadsrätt upphävs såvitt avser de allmännyttiga bostadsföretagen. Detta skullegöra det möjligt för bostadsföretaget att övergångsvis, i de fall där de boendeinte vill byta upplåtelseform, inneha en lägenhet med bostadsrätt. LU1983/84:16 3 Den svenska fastighelsrättsligalagstiftningen bygger på principen att fastigheterna är ullagda på marken. Enfaslighet kan sägas beslå av elt markområde och de byggnader som finns påområdet. En del av en byggnad, t. ex. en lägenhet, kan inte bilda en särskildfaslighet. Man kan inte heller få lagfart på eller inteckning i en enskildlägenhet. Lagfart kan nämligen beviljas endast på hela fastigheter eller påideella andelar i fastighet och inteckning kan bara ske i hela fasligheter. Möjlighet att inteckna bostadsrätt I bostadsrättslagen (1971:479)saknas särskilda bestämmelser om panlsältning av bostadsrätt. Bestämmelserna ilagen tar nämligen i huvudsak sikte pä alt reglera rättsförhållandet mellanbostadsrättsföreningen och bostadsrättshavaren. Förhållandet mellanbostadsrättshavaren och tredje man får därför bedömas efter allmännacivilrättsliga regler. Trots avsaknaden av bestämmelser om pantsättning avbostadsrätt har bostadsrätt ulnytljats som pantobjekt. Del som dåpantsätts kan sägas vara det ekonomiska värde som bostadsrätten representerar.Pantsätlningen sker genom avtal om pantförskrivning. Några särskildaformföreskrifter för själva avtalet mellan parterna finns inte, menregelmässigt torde ett sådant avtal upprättas skriftligen. Vid bedömandet av hur en panlsältning bör vara beskaffadför att vara giltig mot bostadsrätlshavarens övriga borgenärer har i vissutsträckning reglerna om enkla skuldebrev i lagen (1936:81) om skuldebrev fåtten analog tillämpning. Det innebär alt pantsättningen inte anses giltig förränbostadsrättsföreningen åtgärden. Underrättelsen skall enligt49 § bostadsrätlslagen antecknas i lägenhetsförteckningen. Föreningen har skyldighetall på begäran av bostadsrättshavaren lämna utdrag ur förteckningen beträffandelägenheten (50 §). Sådant utdrag skall innehålla bl. a. uppgift om anteckningom pantsätlning. Vissa regler av intresse för frågan om panlsältning avbostadsrätt finns i lagen (1959:157) med särskilda bestämmelser om makarsgemensamma bostad. Av 5 och 6 §§ i denna lag framgår att om make utan den andremakens samtycke överlåter eller pantsätter bostadsrätt till lägenhet som utgörmakarnas gemensamma bostad, kan den andra maken i vissa fall yrka altöverlåtelsen eller pantsättningen skall återgå. Motsvarande gäller enligt 4 och5§§ lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad. En pantsalt bostadsrätt kan alltid utmätas förpanthavarens fordran (5 kap. 1 och 13 §§ ulsökningsbalken). Panthavaren harockså enligt 4 § första stycket 2. förmånsrättslagen (1970:979) s. k. särskildförmånsrätt för sin fordran vid utmätning eller konkurs. LU1983/84:16 4 I syfte att stärka pantens väidesom säkerhet har i 37 § bostadsrätlslagen tagits in bestämmelser om skyldighetför bostadsrättsförening att underrätta panthavare när bostadsrättshavarehäftar i skuld till föreningen. I paragrafen föreskrivs (tredje stycket) att omen bostadsrättsförening har underrättals om pantsättning av en bostadsrätt så skallföreningen i sin tur underrätta panthavaren så snart bostadsrättshavaren harobetalda avgifter till föreningen som överstiger en månadsavgift ochbostadsrättshavaren dröjer med betalningen . sin underrättelseskyldighet har föreningen vid en försäljning påoffentlig auktion företräde till betalning före panthavaren endast i fråga ombelopp som skulle ha betalats innan underrättelse skulle ha skett. Vissa frågor rörande övergång från hyresrätt tdlbostadsrätt Lagen (1982:352) om rätt tillfasfighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt trädde i kraft den 1 juli1982. Enligt lagen är en fastighetsägare, när han vill sälja sin fastighet,skyldig att erbjuda hyresgästerna att köpa den, om hyresgästerna i fastighetenhar bildal en bostadsrättsförening och gjort en s. k, intresseanmälan hosinskrivningsmyndigheten. Enligt 43 § bostadsrättslagen (1971:479) krävs förregistrering av en bostadsrättsförening att föreningen har minst fem medlemmar.Av 65 § bostadsrättslagen följer vidare att en bostadsrättsförening kan tvingasträda i likvidation om antalet medlemmar eller bostadsrättshavare gäll nedunder fem. Mot den bakgrunden föreskrivs i lagen om rätt till fastighetsförvärvför ombildning lill bostadsrätt alt lagen inle skall gälla en fastighet sominnehåller färre än fem lägenheter. I syfte att motverka att kvarboende hyresgästers ställningförsämras när en hyresfasfighel ombildas till en fastighet med bostadsrättinfördes ett förbud mot dubbelupplåtelse av hyresrätt ochbostadsrätt. Enligt 2§ tredje stycket bostadsrätlslagen får sålunda en lägenhetsom är upplåten med hyresrätt inle upplåtas med bostadsrätt så längehyresförhållandet består. Upplåtelse av bostadsrätt får dock ske, om mindre återstår av hyresfiden och hyresvärden och hyresgästen är ense omalt hyresförhållandet skall upphöra ulan att hyresrätten överlåts till någonannan. Om en bostadsrätt har upplåtits i strid med nämnda bestämmelser, ärupplåtelsen ogiltig (8§ tredje stycket bostadsrätlslagen). Ågarlägenheter och möjlighet att inteckna bostadsrätt Frågorna om införande av ett systemmed ägarlägenheter och en möjlighet att inteckna bostadsrätt har åtskilligagånger tagits upp till prövning i olika sammanhang. Av prövadesfrågorna , då LU 1983/84:16 5 riksdagenavslog motionsyrkanden med samma innebörd som de nu aktuella. För en närmareredogörelse av frågornas tidigare behandling m; m. hänvisas till utskottetsbetänkande LU 1983/84:4. Härkan tilläggas att bostadsministern svarade på en fråga (m)i om när han ämnade lägga fram en proposition om införande avägarlägenheter. Bostadsministern hänvisade lill ställningstagandehösten 1983 och ansåg alt del inte fanns anledning all ytterligare övervägainförandet av en sådan upplåtelseform. Vissafrågor rörande övergång från hyresrätt till bostadsrätt 1 samband med förslaget i proposition 1981/82:169om införande av lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt behandlade ett motionsyrkande (m) om att endasthyresfastigheter med färre än tre lägenheter skulle undantas från lagensfillämpning, I yttrande fill civilutskottet över propositionen ochmotionsyrkandet pekade lagutskottet (LU 1981/82:4 y) på de ovan (s, 4)redovisade bestämmelserna i bostadsrättslagen om lägsta antalet medlemmar förregistrering av en bostadsrättsförening m, m. erinrade om attbestämmelserna motiverats av bostadsrättsföreningarnas kooperativa karaktär.Enligt lagutskottet skulle ett genomförande av motionsförslaget inte få någonpraktisk betydelse om inte också kravet på minimiantalet medlemmar ien bostadsrättsförening sänktes. En sådan ändring i bostadsrättslagen varlagutskottet inte berett att förorda. (CU 1981/82:41) anslöt sigtill lagutskottets bedömning, och avslog motionsyrkandet. Förbudetmot dubbelupplåtelse av hyresrätt och bostadsrätt infördes efter förslag iproposifion 1980/81:148 (LU 1980/81:29), Förslaget grundades på 1978 årsbostadsrättskommittés betänkande (Ds Bo 1980:3) Rättsskydd för kvarboendehyresgäster vid övergång från hyresrätt till bostadsrätt. I propositionen diskuteradesmöjligheten att ge dispens från förbudet mot dubbelupplåtelse. De fördelar somdärvid skulle kunna uppnås avsåg enligt propositionen framför alltfinansieringsmöjHgheterna och förfarandet vid upprättande av ekonomisk plan.Såväl departementschefen som lagutskottet fann att dessa fördelar inte var såstora att de borde hindra införandet av ett förbud mot dubbelupplåtelse.Departementschefen framhöll vidare i propositionen: Om man genom införandet av en dispensbestämmelseskulle behålla möjligheten att i vissa fall upplåta bostadsrätt vid sidan avhyresrätt skulle man bli nödsakad att införa kompletterande bestämmelser somgaranterade rättsskyddet för de kvarboende hyresgästerna i den aktuellasiluafionen. Följdenav en dispensmöjlighel skulle också bli att man vid ombildning avhyresfasfigheter till bostadsrättsfastigheter i framfiden skulle kunna fåbostadsrättsföreningar av två olika slag, I föreningar av det ena slaget skulledet vara förbjudet att upplåta bostadsrätt till uthyrda lägenheter, iföreningar av det andra slaget skulle det vara tillåtet. En sådan ordningskulle vara ägnad LU1983/84:16 6 att leda till missförstånd och olägenheter för berördaparter. Till detta kommer all man, om man inför endispensmöjlighet, i lagtexten bör ange vilka förutsättningar som skallföreligga för att dispens skall beviljas. Det är emellertid inte lätt all angenågra omständigheter som är lämpliga att ställa upp som generella normer för endispensgivning. I ett av de särskilda yttrandena till kommitténs belänkande harnämnts möjligheten att som en förutsättning för dispens föreskriva bl. a. attdet finns tillfredsställande garantier för att fasfighetsägaren fullgör sinaförpliktelser gentemot de boende. Ett sådant villkor är emellertid enligt minmening alltför allmänt hållet för alt kunna godtas som förutsättning fördispens. På grund av del anförda anser jag all del inte bör införasnågon möjlighet att ge dispens från förbudet mot upplåtelse av bostadsrätt lilluthyrda lägenheter. Jag vill tillägga att det inte torde vara förenat med någrastörre svårigheter för de företag som tillämpar ett förfarande som byggerpå dubbelupplåtelse att göra om förfarandet så alt del inle kommer i strid medde bestämmelser som föreslås . bostadsrältskommitté (Ju1983:06) har tillkallats för all se över bostadsrättslagen. Kommittén skallenligt sina direktiv (dir, 1983/84:34) i huvudsak överväga frågor som rör denfria prisbildningen vid överlåtelser av bostadsrätt, något som enligtdirektiven i vissa fall har lett till prisnivåer som är klart oacceptabla urbåde bostadssocial och fördelningspolitisk synpunkt. Kommittén skall därvid bl,a, pröva om det bör möjliggöras eller införas en skyldighet förbostadsrättsföreningarna alt i sina stadgar la in inte bara prisföreskrifterulan även bestämmelser om rätt att lösa bostadsrätten: I direkfiven anförsockså att om del under utredningsarbetets gång skulle aktualiseras andra frågorsom har samband med dem som anges i direktiven, är kommittén oförhindrad att taupp dem. Utredningsarbetet bör enligt direkfiven bedrivas skyndsamt. I betänkandet behandlar utskottetdels två motionsyrkanden om införande av äganderätt till lägenheter iflerbosladshus, dels ett yrkande om möjligheten att inteckna bostadsrätt, delsett yrkande som rör reglerna om övergång från hyresrätt till bostadsrätt. System med ägarlägenheterförekommer i utländsk rätt men finns inte reglerat i svensk lagstiftning. Dennabygger i stället på principen att upplåtelse av lägenhet i flerbosladshus skallske anfingen genom hyresavtal eller i form av bostadsrätt. Den svenskafasfighetsrättsliga lagsfiftningen innebär att en enskild lägenhet i ettflerbosladshus inte kan lagfaras eller intecknas. Lagfart kan nämligen beviljasendast på hela fastigheter eller på ideella andelar i fastighet, och inteckningkan bara ske i hela fastigheter, I mofion926 (m) yrkas att rik:>dagen hos regeringen anhåller om ett förslag LU1983/84:16 7 till system för ägarlägenheter i flerbosladshus på sättanges i motionen (yrkande 1), Motionärerna hänvisar bl, a, till attägarlägenhetsulredningen i sitt betänkande (SOU 1982:40) Ägarlägenheter harlagt fram förslag till ett system med ägarlägenheter, vilket enligt mofionenvisar att del inle heller i föreligger juridiska eller andra hinder förupplåtelse av lägenheter med äganderätt. Också motionärerna i motion 2115 (fp) anser all det börskapas lagliga möjligheter för införande av ägarlägenheter. Motionärerna yrkaratt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs imotionen om ägarlägenheter (yrkande 1), har senast - efter hörande avcivilutskottet (numera bostadsutskottet) - prövat ett motionsyrkande ominförande av ägarlägenheter, Civilulskottet förordade i sitt yttrande filllagutskottet att motionsyrkandet borde avstyrkas redan med hänsyn till debostadspolifiska konsekvenser som ett utbrett system med äganderätt filllägenheter i flerbosladshus skulle medföra, I sitt av godkändabetänkande LU 1983/84:4 anslöt sig lagutskottet till civilutskottetsuppfattning. framhöll dessutom att införandet av äganderätt fillbostadslägenheter skulle - även om det tekniskt sett är genomförbart - göra denfastighetsrättsliga lagstiftningen och regelsystemet i övrigt på bostadsområdetmer kompHcerat utan alt några egentliga fördelar för de boende skulle uppkomma.Lagstiftningen beträffande bostadsrätter ger, menade ulskoltet, de boende iallt väsentligt samma fördelar som åberopats till stöd för införande av ägarlägenheter.På hemställan av utskottet avslog motionsyrkandet. Sedan frågan senast prövades har några nya omständigheterinte tillkommit som bör föranleda att frångå sitt tidigareställningstagande. Utskottet avstyrker därför bifall till de aktuella yrkandenai mofionerna 926 och 2115, F, n, saknas möjlighet för enbostadsrättshavare att få inteckning i bostadsrätten. harbostadsrätter ändå ulnytljats som pantobjekl, Pantsätlningen sker genom avtalom pantförskrivning av bostadsrätten, och reglerna om enkla skuldebrev i lagen(1936:81) om skuldebrev tillämpas i viss utsträckning analogt. a. att bostadsrättsföreningen måste underrättas om pantsättningen för attdenna skall bli giltig mot pantsättarens borgenärer. Underrättelsen skallantecknas i lägenhetsförteckningen. En pantsatt bostadsrätt kan utmätas förpanthavarens fordran, och panthavaren har särskild förmånsrätt för sin fordranenligt förmånsrättslagen (1970:979), Ett problem vid pantsättning avbostadsrätter är att bostadsrätten i första hand belastas av den fordran sombostadsrättsföreningen kan ha för obetalda avgifter. Pantens värde kan därförkomma att minska i takf med att skulden till föreningen växer, I syfte attmotverka detta och stärka pantens värde som säkerhet infördes fr, o, m, den 1juli 1982 en skyldighet för bostadsrättsförening att underrätta panthavare såsnart bostadsrättshavaren står i skuld till LU1983/84:16 8 föreningen för obetalda avgifter av viss omfattning (prop,1981/82:169, CU 1981/82:41), I motion 926 yrkas att hos regeringen anhålleratt bostadsrättsinnehavares möjlighet att inteckna bostadsrätten utreds(yrkande 3), Motionärerna anför all lånevillkoren vid förvärv av bostadsrättär sämre än vid förvärv av bostad med äganderätt, vilket enligt motionen berorpä att det f, n, inte finns möjlighet att inteckna bostadsrätt. Utskottet behandlade i det ovan nämnda betänkandet LU1983/84:4 en motion med samma yrkande som det nu aktuella. Utskottetkonstaterade att det redan finns elt fungerande system för pantsättning avbostadsrätter och att det inte framkommit annat än att bostadsrätt anses som entämligen god säkerhet för län till förvärv av bostadsrätt. Utskottet fann attdet inle syntes föreligga något behov av ytterligare möjligheter all belånabostadsrätter. Sammanfattningsvis framstod det enligt utskottet inte sombefogal att begära en utredning i frågan om möjhgheten att intecknabostadsrätt. Motionen avslogs av . Några nya omständigheter har inte åberopats lill stöd föryrkande 3 i mofion 926, Inle heller i övrigt har förekommit något som tyder påatt det nu skulle vara motiverat med en utredning i frågan. Utskottet anserdärför att bör avslå motiönsyrkandet, I motion 926 tas också upp vissafrågor som rör reglerna om övergång från hyresrätt tiU bostadsrätt. Enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt är en fastighetsägare i vissa fall skyldig all,inför en försäljning av fastigheten, erbjuda hyresgästerna att köpa den. Enförutsättning är att hyresgästerna i fastigheten har bildat en bostadsrättsföreningoch gjort en s, k, intresseanmälan hos inskrivningsmyndigheten, Lagen gällerdock inte fastigheter som innehåller färre än fem lägenheter. Detta hängersamman med att det enligt bostadsrättslagen (1971:479) krävs minst femmedlemmar för registrering av en bostadsrättsförening. För att kvarboende hyresgästers ställning inte skallförsämras vid en ombildning till bostadsrättsfastighet föreskrivs ibostadsrätlslagen all en lägenhet som är upplåten med hyresrätt inte fårupplåtas med bostadsrätt så länge hyresförhållandet består. Förbudet motdubbelupplåtelse gäller dock inte om mindre än återstår avhyrestiden och hyresvärden och hyresgästen är överens om att hyresförhållandetskall upphöra utan att hyresrätten överlåts fill någon annan. För att ytterligare främja en övergång från hyresrätt tillbostadsrätt bör enligt mofionärerna i motion 926 ombildningar kunna ske ifasfigheter som innehåller minst tre lägenheter. Motionärerna begär därför(yrkande 2) att beslutar ändra bostadsrättslagen i vad avser kravetpå minsta antal medlemmar i en bostadsrättsförening. Dessutom yrkas attförbudet mot dubbelupplåtelse skall upphävas såvitt avser de allmännyttigabostadsföretagen. Som skäl härför åberopas att ändringen skulle underlätta ombildningtill LU1983/84:16 9 bostadsrätt i hus som ägs av allmännyttiga företag. Som framgår av redogörelsen ovan (s, 5) behandladelagulskollel i yttrandet LU 1981/82:4 y till civilutskollel frågan om också hyresfastighetermed tre eller fyra lägenheter skulle omfattas av lagen om rätt tillfastighets-förvärv för ombildning till bostadsrätt. hänvisade tillsambandet mellan kravet på visst antal lägenheter och bestämmelserna ibostadsrättslagen om lägsta antalet medlemmar för registrering av en förening.Utskottet framhöll att dessa bestämmelser mofiverats av bostadsrättsföreningarnaskooperativa karaktär och att ulskoltet då inte var berett alt förorda all deändrades, Pä hemställan av civilulskottet avslogs motions-yrkandet. Utskottet har inte funnit skäl att nu frångå sin avriksdagen godkända uppfattning och avstyrker därför bifall till dennadel av yrkande 2 i motion 926, Som ovan redovisats (s, 5 och 6) prövades frågan omundanlag i form av dispens från förbudet mot dubbelupplålelse då förbudetinfördes (prop, 1980/81:148, LU 1980/81:29), Departementschefen framhöll bl, a,all om man skulle behålla möjligheten alt i vissa fall upplåta bostadsrätt vidsidan av hyresrätt skulle man vara tvungen att införa kompletterandebestämmelser som garanterade rättsskyddet för de kvarboende hyresgästerna i denaktuella siluafionen. En ordning med bostadsrättsföreningar av två olika slag-en där det skulle vara förbjudet att upplåta bostadsrätt till uthyrdalägenheter och en annan där det skulle vara tillåtet - var enligtdepartementschefen också ägnad att leda till missförstånd och ölägenheter förberörda parter. Dessutom var det svårt att i lagtexten ange vilkaförutsättningar som skulle föreligga för att dispens skulle beviljas. De skäl som sålunda åberopades mot etl dispensförfarandehar enligt utskottets mening bärkraft också när det gäller det i motionenföreslagna undantaget. Utskottet kan därför inte heller tillstyrka motion 926 idelta hänseende. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:926 yrkande 1 och 1983/ 84:2115 yrkande 1, 2, beträffandemöjlighet att inteckna bostadsrätt attriksdagen avslår motion 1983/84:926 yrkande3, LU1983/84:16 , 10 3, beträffande vissa frågor rörandeövergång från hyresrätt titt bostadsrätt att avslår motion1983/84:926 yrkande 2, Närvarande: (), (), (), (),* (),* (),(). (),* (), Per (vpk), (),* (), (),() och i (m), * Ej närvarande vid betänkandets justering. Ågarlägenheter (mom, 1) , ,och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 7 som börjar med "har" och slutar med"och 2115," bort ha följande lydelse: Utskottet vill till en början erinra om att småhus i dagkan upplåtas med såväl äganderätt som hyresrätt och bostadsrätt medanlägenheter i flerbosladshus kan upplåtas endast med hyresrätt ellerbostadsrätt. Enligt utskottels mening är det otillfredsställande att intelägenheter också kan upplåtas med äganderätt.