bet · G701NU45 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet kan inte finna attden fortsatta utvecklingen på området skulle i nämnvärd grad främjas genomsådana allmänna uttalanden om solenergi som förespråkas i de tre motionerna.Med hänvisning tiU de positiva uttalandena i ämnet i den senare avlämnadepropositionen avstyrker utskottet motionsyrkandena rörande solenergi. för byggnadsforskning har föreslagit att idelprogrammet Värmedistribution inom det nu berörda programmet skulle ingå ettprogramelement Naturgas för byggnadsuppvärmning. harställt sig tveksam till detta förslag. Föredraganden uttalar att hon inte haransett några särskilda insatser på naturgas för byggnadsuppvärmning erforderligainom forskningsprogrammet under den nu förestående treårsperioden bl. a.därför att STU i sitt planeringsunderlag har anfört att de medel som därupptagits för delområdena värmeöverföring och förbränning har bedömts räckatill även för naturgasprojekt. kommunisterna erinrar i motion 1983/84:2628om att partiet i andra energisammanhang har pläderat för en kraftigare satsningpå naturgas i det svenska energisystemet. I linje med detta begärs i motionenatt ett sådant programelement som byggforskningsrådet hade föreslagit skallfogas till delprogrammet Vännedistribution. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att ettsärskilt programelement avseende naturgas inte behövs i detta sammanhang. Avföredragandens refererade uttalande framgår att avsaknaden av ett sådant NU1983/84:45 29 programelement inte har ansetts innebära attnaturgasprojekt inte skulle kunna få stöd från det berörda programmet.Motionsyrkandet avstyrks med vad nu sagts. Fjärrvärme och kraftvärme avses däremot bli ett särskiltprogramelement inom delprogrammet Värmedistribution. I redogörelsen ipropositionen kan man bl. a. inhämta att har framhållit attfrågan om awägning mellan storskalig fjärrvärme och lokala energikällor börägnas ökad uppmärksamhet och att därvid även förlusterna i distributionsnätenbör beaktas. I målet för delprogrammet ingår enligt föredragande statsrådetsbeskrivning bl. a. utveckling av tekniker och system för införande av lokalaenergikällor i anslutning tiU gruppcentraler. I den fidigare berörda mofionen 1983/84:1367 (vpk) - frånallmänna motionstiden - föreslås att skall göra ett uttalande fillregeringen om att utbyggnaden av fjärrvärme i stora system i vissa fall ärolämplig och att därför småskaliga värmesystem med lägre temperaturer ocksåbehöver byggas ut. Såsom bestyrks av vad som här har refererats urpropositionen överensstämmer de synpunkter på småskaliga värmesystem sommotionärerna för fram väl med de av regeringen föreslagna riktlinjerna förenergiforskningsprogrammet. Utskottet finner inte skäl för något särskiltuttalande av på denna punkt. Inom programmet Energitillförselomfattar delprogrammet Energiodling forskning och utveckling avseendeproduktion på främst medellång och lång sikt av inhemskt odlade energiråvaror,såsom energiskog, energigrödor, vass och alger. Delprogrammet är uppdelat påtvå huvuddelar. Energiskogsbruk och Energigrödebruk. Propositionen innehålleren översikt över de yttranden som en rad remissinstanser har avgett omenergiodling. Föredragande statsrådet uttalar att hon i likhet medremissinstanserna anser att situationen är oklar vad beträffar möjligheternaatt inom utnyttja energiskog och energigrödor somenergiråvara. En planerad utvärdering av statens insatser i vad avserenergiskog anses böra awaktas innan statsmakterna tar ställning till frågan omde fortsatta satsningarna på området. Det betecknas dock som sannolikt attenergiodling kan få relativt stor betydelse i det svenska energisystemet pålång sikt. Målet för delområdet Energiskogsbruk skall enligt regeringensförslag vara att klargöra förutsättningarna för en eventuell introdukfion avenergiskogen som energiråvara. Nuvarande nivå inom området skall då i huvudsakupprätthållas. En viss teknikutveckling bedöms vara erforderlig vid sidan avkunskapsutveckling på nuvarande nivå. Försöksverksamheten föreslås fortsättamed ungefär nuvarande omfattning, varvid inga nya större försök skall inledas.Verksamheten inom delområdet Energigrödor skall inriktas på att NU 1983/84:45 30 möjliggöraen första utvärdering vid programperiodens slut av energigrödornas potentialoch ekonomi. Folkpartietuttalar i motion 1983/84:2596 att det är angeläget med ett omfattandebeslutsunderlag beträffande energiskog. Insatser borde därför göras på vadenergiforskningsnämnden betecknar som maximinivå, innebärande ett avsevärthögre belopp - enUgt en tabeU i propositionen (s. 141)110 milj. kr. i ställetför 65 milj. kr. på den miniminivå som totalt ungefär motsvarar regeringensförslag. Enligt kommunisternas motion 1983/84:2628 bördelprogrammet Energiodling inriktas på att de energikällor som denna odUng gerupphov fill skall komma till praktisk användning i större skala undertreårsperioden. Utskottetansluter sig till regeringens bedömning när det gäller det nu berörda delprogrammet.Motion 1983/84:2596 (fp) avstyrks följakfiigen i nu berörd del. Mofion1983/84:2628 (vpk) synes också böra lämnas utan åtgärd när det gällerenergiodling. Vägen från forskning till praktisk fillämpning i större skalatorde knappast kunna göras så kort som motionärerna tycks anse möjligt. Motion 1983/84:1872 (c) gäller åtgärder förutnyttjande av biomassa. Vad motionärerna begär är sammanfattningsvis attstaten skall främja framtag-ningen av ny inhemsk bioråvara och anläggningar fördetta ändamål, bl. a. avsedda för användning av hybrid DNA-teknik, att statenskall främja utbildningen på området vid universitet och högskolor och att denskall stödja forskningen inom hithörande områden. Frågornaom resurser för universitet och högskolor hör hemma i annat sammanhang.Utskottet lämnar dem nu därhän med påpekande av att stöd till särskilda projektpå biomassaområdet vid universitet och högskolor givetvis kan varakvalificerade för stöd från energiforskningsprogrammet. Vadgäller statens satsningar i allmänhet på detta område hänvisar utskottet tUlden utförliga beskrivning av delprogrammet Bränsleförädling som lämnas ipropositionen. numera avvecklad - hartidigare för den nu aktuella treårsperioden ställt upp som mål bl. a. attteknik för syntesgasframställning ur bl. a. biomassa skall utvecklas så attbeslut om en demonstrafionsanläggning kan fattas , att teknik förbränngasframställning av bl. a. biomassa skall utvecklas och provas ipilotskala och att teknik för direktförvätskning av bl. a.biomassa skall studeras med sikte på att underlag för beslut om enpilotanläggning skall finnas eller år 1987.1 propositionen förordas förden nya treårsperioden en starkare prioritering av forskning om förgasning änav forskning om förvätskning. Avpropositionen framgår att utnyttjandet av biomassa är föremål för stortintresse hos berörda organ. Utskottet finner inte skäl för att göranågot särskilt uttalande i saken på grundval av mofion 1983/84:1872 (c). NU 1983/84:45 31 Nära besläktad med den just nämnda motionen ärmotion 1983/84:1356 (c). Däri framförs önskemål om att skall göra ettuttalande om etanol som produceras av inhemska jordbruksråvaror. Det skulle gåut på att sådan etanol skaU användas som drivmedel och oktanhöjande tiUsats. Iuttalandet skulle också särskilt betonas vikten av att vi om möjligt övergårtill att använda blyfri bensin . Motionären nämner en rad motiv för sinaförslag. a. skulle produktion och användning av etanol i enlighet medmofionärernas förslag underlätta övergången till blyfri bensin. Det skulle geökad sysselsättning och förbättrad bytesbalans. Detframgår av propositionen (bil. 9 s. 68) att regeringen finner det angeläget attpågående samarbete när det gäller insatser för etanolproduk-tion fortsättermellan berörda forskningsorgan och företag. Nyligenhar utskottet behandlat (NU 1983/84:43 s. 22) ett motionsyrkande som ocksåsyftade till åtgärder för att främja att etanol skulle produceras på basis avinhemska råvaror och att sådan etanol skulle användas som drivmedel. Utskottetanslöt sig enhälligt till vad försvarsutskottet hade anfört i yttrande (FöU1983/84:2 y) fill näringsutskottet. räknade med att regeringenskulle följa utveckUngen på området. Utskottethänvisar till vad som anförs i detta äfnne i betänkandet NU 1983/84:43. a. att det av försörjningsberedskapsskäl kan vara väl motiverat meden utveckling av drivmedel baserade på inhemska råvaror. Frågorom användning av blyfri bensin och behov av styrmedel för att få till stånd enövergång till sådant drivmedel övervägs enUgt vad utskottet erfarit ur ettvidare perspekfiv i samband med beredningen av bilavgaskommitténs betänkande(SOU 1983:27) Bilar och renare luft. Någotuttalande av i denna sak vill utskottet inte förorda. Av vad som redan sagts torde framgå att forskningenom alternativa drivmedel är skild från det tidigare nämnda delprogrammetEnergianvändning i fordon - inom programmet Energianvändning för transporteroch samfärdsel - och hänförligt till programmet Energitillförsel, närmare bestämtdelprogrammet Bränsleförädling. De tidigare behandlade motionerna Ombiomassautnyttjandé i allmänhet och etanolproduktion i synnerhet emanerar frånallmänna motionstiden och har således ingen direkt koppling till vad somföreslås i propositionen. Detta har däremot en annan motion som delvis röralternativa drivmedel. Det är partimotion 1983/ 84:2596, där detpå denna punkt föreslås att forskningsinsatserna rörande förgasning avbiobränslen och skiffer skall ges mindre omfattning resp. avvecklas. Motiveringenför denna ståndpunkt är till en början att en demonstrationsanläggning förförgasning skulle kräva en investering på 200-300 milj. kr. och därmed bli fördyrbar. När det gäller det mera långtgående yrkandet om slopande av försök medförgasning av skiffer anförs att framställning av metanol från kerogen - somfinns i de svenska alunskiffrarna - blir dyrare än NU 1983/84:45 32 vissaandra tänkbara former för metanolproduktion, att miljökonsekvenserna avbrytning av alunskiffrarna är omfattande och att tillgångarna av alunskiffer ärså begränsade att de endast fill en del skulle kunna fylla ett eventuelltuppkommande behov av metanol på den svenska marknaden. Tilldetta ämnesområde återkommer utskottet i det avslutande avsnittet i dettabetänkande, om . Utskottetanser att regeringen och berörda fackorgan bör ha betydande frihet att utveckladelprogrammet Bränsleförädling inom de ramar - i finansiellt och sakligthänseende - som anges i propositionen. Utskottet -avstyrker därför det nuberörda yttrandet i motion 1983/84:2596 (fp) och ansluter sig i det väsentligatill regeringens förslag på denna punkt. Idetta sammanhang hör också motion 1983/84:2480 (c) hemma. Där föreslåsriksdagen uttala sig för att den s. k. vyrmetanmetoden för utvinning av metanur torvmossar skall främjas. EttUknande förslag avstyrktes av utskottet (NU 1982/83:33 s. 64) medhänvisning till att det pågick statligt stödd försöksverksamhet med attutveckla den nämnda metoden. företrädare i utskottet reserveradesig. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Utskottetkommer fill samma slutsats nu som . Något inifiafiv av idetta ämne anser utskottet inte vara motiverat. Det bör dock erinras om attstatens energiverk genom stöd fill åtgärder för att ersätta olja har möjlighetatt främja utvecklingen av den i motionen nämnda metoden att utvinna energi urtorvmossar. Med vad utskottet här har anfört avstyrks motionen. Till programmet Energitillförsel hör ocksådelprogrammet Vindenergi. Av de motioner som har väckts med anledning avpropositionen berör en detta tema, nämligen motion 1983/84:2628 (vpk). I likhetmed vad motionärerna har sagt om delprogrammet Energiodling uttalar debeträffande det nu aktueUa delprogrammet att det bör inriktas på att vindkraftskall komma till prakfisk användning i större skala . Medhänsyn fill tidsperspektivet torde yrkandet mindre gälla forskning och utvecklingän fillämpning av redan utexperimenterad teknik. Utskottet behandlar dettillsammans med tre mofionsyrkanden från allmänna motionstiden som gällerfrågor om vindkraft. Detbegärs i mofion 1983/84:911 (c) att som sin mening skaU ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om vindkraftsprogrammet. I motionen anförsbl. a. att ett nytt steg i vindkraftsprogrammet borde förberedas. Man bordeplanera för byggande av en demonstrafionsgrupp av stora vindkraftverk somförberedelse för serieproduktion. Sammamotion innehåller önskemål om ett beslut av om att stöd fillinvesteringar i små vindkraftverk skall utgå enligt samma grunder som gällerför små vattenkraftverk. Ett yrkande av denna innebörd finns också i mofion1983/84:1369 (c). Inom det nuvarandeenergiforskningsprogrammet är ett mål att NU1983/84:45 33 skall tas fram erforderligt underlag för vidarebedömningar rörande vindkraften. genomför en utvärderingsom beräknas komma att avrapporteras . Vidare kommer 1981 årsenergikommitté (I 1981:08), som avslutar sitt arbete , attredovisa sin bedömning av vindkraftens möjliga bidrag i det svenskaenergisystemet. I propositionen (bil. 9 s. 71) anför föredragandestatsrådet sammanfattningsvis att det är för tidigt att nu ta ställning fillhur stor del av energiforskningsprogrammet som bör ägnas åt vindenergin. Innanslutlig ställning tas fill omfattningen av delprogrammet bör dels den kommandeutvärderingen av delprogrammen avvaktas, dels överläggningar tas upp medkraftföretagen och den utrustningstillverkande industrin samt berördamyndigheter om den fortsatta verksamheten på vindenergiområdet. Enligt utskottets mening är fiden ännu inte mogen för ettställningstagande av till en fortsättning av vindkraftsprogrammet.Den utvärdering av det pågående programmet som genomförs bör invänfas.Utskottet förutsätter att frågan om. fortsatta insatser på detta område kommeratt aktuaUseras i den proposition om energipolitiken som regeringen haraviserat . Sålunda avstyrker utskottet ifrågavarande delar avmofionerna 1983/84:911 (c) och 1983/84:2628 (vpk). För investeringar i små vattenkraftverk ges under år 1984bidrag om av utbyggnadskostnaderna. Regeringen har gettstatens energiverk i uppdrag att utreda vissa frågor om möjligheterna attbygga ut minikraftverk. i samarbete medsvenska företag stött utvecklingsarbete med syfte att ta fram svensk teknikrörande mindre vindkraftverk. Utskottet anser det inte befogat att med det begränsadekunskapsunderlag som f. n. finns rörande små vindkraftverk nu skall fattasbeslut om stödåtgärder för stimulans av utbyggnaden av sådana verk. Det bördock här erinras om att de mindre vindkraftverken har uppmärksammats inomenergiforskningsprogrammet. Utskottet avstyrker mofionerna 1983/84:911 (c) och1983/84:1369 (c), båda i ifrågavarande del. I anslutning till denna del av energiforskningsprogrammettar utskottet upp ett yrkande i motion 1983/84:2120 (m), i vilken en radförslag rörande framställs (jfr s. 19). Motionären pekar på attett gasteknolo-giskt insfitut har bildats i anslutning fill tekniska fakultetenvid i . skapar förutsättningar företableringar av ny industri, dels processindustri och dels industri förtillverkning av gasenergiutrustning. föreslås mot den bakgrundenuttala att forskning och utveckling inom det gasteknologiska området börförläggas till gasteknologiska institutet i . Utskottet finner det värdefullt att ett gasteknologisktinsfitut har kommit fill stånd. Institutets framgång torde främst bU beroendeav om insfitutet NU 1983/84:45 34 visarsig äga den kompetens som efterfrågas av olika intressenter. Det är dessa sombör förutsättas medverka till institutets utveckling och fortbestånd genom attutnyttja dess tjänster. Något allmänt uttalande av om ettianspråktagande av insfitutets resurser kan utskottet inte förorda. Övriglångsiktig forskning och grundforskning I bilaga 1 tiU proposifionen ()meddelas att man inom de Europeiska gemenskaperna (EG) hartagit kraftfulla initiativ för att öka samarbetet på forskningsområdet och dåäven när det gäller industriellt inriktad forskning. I anslutning härfill anförföredragande statsrådet att har markerat sin vilja tillett fortsatt och fördjupande samarbete med EG, särskilt på forskningsområdet.Bl. a. kan ett omfattande program på informationsteknologiområdet ha intresse. Genomatt samarbetsavtal med Euratom är anslutet 'fill EG:sfusionsforskningsprogram. Detta innefattar det s. k. (JET = ) med försöksanläggning i . har Sverigesbidrag - genomsnittligt 45 milj. kr. - redovisats överindustridepartementets anslag för energiforskning. föreslås att bidragetskall utgå från ett nytt anslag under huvudtitel,benämnt Forskningssamarbete med Europeiska gemenskaperna och för budgetåret1984/85 beräknat till 44 milj. kr. Efteren sådan utbrytning ur energiforskningsprogrammet kvarstår inom detta sådanfusionsforskning som är av grundforskningskaraktär och drivs i Sverige.Statsrådet diskuterar i propositionen grunderna för fortsattasvenska insatser på fusionsområdet. Fusionsenergin kan enligt statsrådet tänkaskomma att bidra till energiförsörjningen. Eftersom tidpunkten för detta liggerlångt fram i tiden rör det sig nu snarare om en grundforskningsuppgift än omforskning som bedrivs i energipolitiskt syfte. Fusionsforskningen och framförallt EG-samarbetet bör bedömas med hänsyn fill sin betydelse för denvetenskapUga nivån i landet. Den kan också få betydelse för teknikutvecklingen.Hittills bedöms dock denna betydelse ha varit ringa. Slutligen kan deltagandeti fusionsarbetet ha betydelse för vårt lands internationella relationer genomatt markera ett medansvar i arbetet på att lösa problem som har betydelse förden långsiktiga energiförsörjningen. Centerpartiethävdar i motion 1983/84:2615 att det inte finns några skäl för attdelta i det europeiska fusionsforskningssamarbetet. Kärnkraften skall ju,framhålls det, endast övergångsvis utnyttjas för vår energiförsörjning.Riksdagen föreslås därför uttala att förhandlingar bör upptas med EG om enavveckling av forskningssamarbetet kring fusionsfrågorna. Denfusionsforskning som skulle bibehållas inom energiforskningsprogrammet hänförsfill programmet Övrig långsiktig forskning och grundforskning. Kostnadernaberäknas vara av storleksordningen 50 milj. kr. NU 1983/84:45 35 Vänsterpartietkommunisterna yrkar i motion 1983/84:2628 att inga medel skall anvisas förfusionsforskning utöver vad som föreslås inom område. Närdet gäller det europeiska fusionsforskningssamarbetet noterar utskottet attstatsrådet i propositionen anmäler att vid stundande internationelladiskussioner skall föreslås en förutsättningslös utvärdering av dethittillsvarande fusionsforskningssamarbetet mellan , Euratom ochSchweiz. Utgångspunkten från svensk sida måste, anför han, vara att våratillgängliga resurser för ett europeiskt forskningsengagemang skall fördelas påbästa sätt i ett forsknings-, handels- och industripolitiskt perspektiv. Utskottetanser att även de som har en kritisk inställning till deltagande i detinternationella fusionsforskningssamarbetet borde kunna vara till freds med detbesked om en stundande utvärdering som sålunda har lämnats från regeringenssida. Motion 1983/84:2615 (c) avstyrks i nu aktuell del med vad här sagts. Regeringensförslag rörande anslag till forskningssamarbetet med EG fillstyrks avutskottet. Denåterstående del av fusionsforskningen som kvarstår inom energiforskningsprogrammetrepresenterar enligt utskottets mening en grundforskningsinsats som börfortsätta. Även dess betydelse torde delvis komma att prövas genom denaviserade utvärderingen. Utskottet avstyrker således avslagsyrkandet i motion1983/84:2628 (vpk). Inomdelprogrammet Teknikbevakning urskiljs som ett teknikbevakningsområde Nykärnteknik, ett område som omfattar andra reaktortyper och bränslesystem än dekommersiella reaktorsystem som är i bruk. Målet anges för framtiden vara attdels bevara en begränsad inhemsk kompetens som möjliggör en effekfiv bevakningav det internafionella utvecklingsläget, dels utveckla en kompetens som kananvändas vid svenskt internationellt arbete med nedrustnings-, strålskydds- ochsäkerhetsfrågor. kommunisterna vänder sig i mofion 1983/84:2628även mot denna del av energiforskningsprogrammet. Eftersom det finns en så gottsom enig politisk uppfattning att kärnkraften i skall avvecklas finnsingen anledning till fortsatt forskning om kärnteknik, säger motionärerna. Denforskning som behöver genomföras på avfallsområdet och på kärnsäkerhetensområde bör inte kopplas ihop med annan kärnteknisk forskning, menar de också. Utskottetfinner de insatser som redovisas under begreppet Ny kärnteknik befogade ochavstyrker motionsyrkandet. I detta avsnitt tar utskottet upp den del avbudgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 14 s. 67 f.) genom vilkenregeringen bereder tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet, industriminister . NU 1983/84:45 36 ,har anfört om verksamheten i , dvs. vid i Skövdekommun. Avindustriministerns anförande framgår bl. a. att de intressenter som driververksamheten vid har förklarat att förutsättningar förkommersiell verksamhet inte längre föreligger. Fortsatt statUg finansieringfrån berörda forskningsprogram inom Huvudprogram Energiforskning kan enligtregeringen inte - vare sig för ett mineralinriktat utvecklingsarbete eller förutvinning av fossilt bränsle - påräknas i sådan omfatting att verksamheten vidRanstad kan drivas vidare. Därför saknas förutsättningar att föreslå ett nyttforsknings- och utvecklingsprogram för verksamheten i . Iproposifion 1983/84:107 (bil. 9 s. 68) erinras om vad i budgetpropositionenhar anförts om forsknings- och utvecklingsverksamheten i . (NU 1982/83:32 s. 29) behandlade mofionsyrkanden omverksamheten vid anförde utskottet - med instämmande i vad somhade uttalats i en av motionerna - att de befintliga anläggningarna i Ranstadborde utnyttjas för fortsatta forsknings- och utveckUngsinsatser. Utskotteterinrade om att energikommitté (I 1981:08), EK 81, fill hösten 1983skulle presentera en delutredning som bl. a. gällde den fortsatta verksamhetenvid . Föratt verksamheten vid skall säkerställas är det, anfördeutskottet, av avgörande betydelse att statsmakterna på ett tidigt stadiumlägger fast riktlinjer för ett mer långsiktigt forsknings- och utvecklingsprogramän som har förekommit. Det var enligt utskottets uppfattning angelägetatt regeringen förelade förslag till sådana riktlinjer. Riksdagenföreslogs göra ett uttalande av denna innebörd. Mot utskottets förslagreserverade sig och kommunisternas företrädare iutskottet. 1981års energikommitté har med eget yttrande fill regeringen överlämnaten rapport (Ds 11983:20) benämnd "Möjligheterna att utnyttja svenskalunskiffer". Rapporten har utarbetats av en arbetsgrupp, den s. k.skiffergruppen. Kommitténanser att staten inom ramen för tillgängliga energiforskningsmedel bör stödjaett fortsatt utvecklingsarbete när det gäller s. k. slaggande förgasning förutvinniiig av fossilt bränsle och att staten inom ramen för tillgängligamineralforskningsmedel bör stödja fortsatta rekultiveringsförsök i . Närdet gäller statens särskilda stöd till det utvecklingsarbete som avserutvinning av uran, andra metaller och industrimineral ur alunskiffer anförkommittén att denna fråga ligger utnför kommitténs kompetensområde. Avrapporten framgår att skiffergruppen anser att det särskilda stödet börupphöra. Yrkandenom verksamheten vid framförs i tre mofioner, alla från allmännamofionsfiden. I motion 1983/84:1885 (s)begärs förslag som skall syfta till åtgärder för att NU 1983/84:45 37 vidframtida forsknings- och utveckUngsinsatser ta till vara de resurser ochmöjligheter som finns vid . Det är, anför mofionärerna, ytterstangeläget att arbetet med slaggande förgasning drivs vidare med Ranstadsverketspilotanläggning som bas och att staten vid utredningar om framtida behov avforskning och utveckling kring hydrometallurgi beaktar resurserinom området våtkemisk metallutvinning. Motionärerna framhåller vidare attlakverket i ger möjlighet till storskaliga pilotförsök inom områdethavsresursverksamhet.