bet · G701FiU25 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet kan för sin del inte tolka detta på annal sätt änall molionärerna accepterar en högre arbelslöshet, ålminsione på kort sikt; enkonsekvens som utskottet inle kan acceptera. Till skillnad frän vad som sägs i motion 2031 (m)understryks i motion 2524 (c) viklen av all utnyttja närings- och regionalpoliliskamedel som komplement lill de generella stabiliseringspolitiska insatserna.Vidare kan konstateras atl kraven på en långtgiiende privatisering av denoffentliga sektorns tjänsteproduktion, som väckts i främst motion 2031 (m) menäven i motion 2088 (fp), inle har någon motsvarighet i motion 2524 (c).Samtidigt har den fördelningspoliliska profilen i motion 2524 (c) inte detutmanande drag som karaktäriserar inriktningen av fördelningspolitiken som denpresenteras i motion 2031 (m). De i motionen angivna selektiva åtgärderna kompenserar medstor sannolikhet inte de alltför kraftiga, negativa effekterna på ekonomin somde i motionen angivna besparingseffekterna åstadkommer. Ulskottel kan mol denbakgrunden inle ställa sig bakom den inriklning av den ekonomiska politiken somföresläs i motion 2524 (c). Utskottetavstyrker yrkande I i motion 2524 (c). 1 motion 2455 (vpk) ges en myckelmörk bild av den kommande ekonomiska utvecklingen. Mycket talar för, menarmolionärerna, all den nedgång som kan väntas ta sin böljan är 1985 kominer allfördjupa de långsikliga ekonomiska problemen, som b), a. kommer attkaraktäriseras av en allt slörre andel kvardröjande kronisk arbetslöshet. Dennuvarande ekonomiska politiken - den s. k. tredje vägen - kritiseras starkt imotionen och sägs i stort överensstämma med den som företräds av den borgertigaoppositionen. Alternativet lill denna politik är enligt molionärerna "enökad planmiissighet i ekonomin", vilket bl. a. innebär upprältande av ellnationellt induslriprogram i samhällelig regi och en planmässig utbyggnad avden offentliga sektorn. Utskottet delar den oro för hur den ekonomiska situationenkan komma all utvecklas om den pågående konjunkiurlörbättringen åter sviktaroch tenderar atl ånyo övergå i en recession. Utskottet har tidigare ibetänkan-del pekat på riskerna att en relativt god internationell utvecklingkan innebära en fortsall hög arbetslöshet. Ulskottel kan emelleriid inle godta den beskrivning somges i motionen av hur en ekonomi av svensk typ fungerar, I motionen hävdasnämligen all någol samband mellan löner och priser knappast exislerar och altdella därför inle kan utgöra en ceniral förklaringsgrund till inflationsutvecklingen.I stället utgör, sägs del i motionen, förekomsten av sådana faklorer som olikaformer av konkurrensbegränsningar, stark kapitalkoncentration, tilltagandespekulation och knapphet på vissa råvaror viktiga förklarings- 3 Rik.\dagen 1983/84. FiU1983/84:25 34 grunder- lill en luig inllationsiaki. Med en sädanbeskrivning av verkligheten blir del självfallel inte nödvirridigl all inuvarande läge ellei slr-;iva en återhållsam lönerörelse med rn;itilig;ikostnadsslegringar sorn följd lör- atl värna om konkurrenskriiflen geniemoivåra inländska konkurrenler. Inie heller finns del enligl molionärer-naanledning all låta den konkuriensirt-salta sektorns relativa lönsamhetstabiliseras pä en hog iiiva lör- all uppnå en stabil tillviixt och mcijliggörafull sysselsättning. Ulskoltet ansluter- sig inle lill den i motionen angivnaförklaringsmodellen av hirr ekonomin fungerar, varav tViljer all de medel somforeshis av molioniii-erna för all riilta lill obalanserna i den svenskaekonomin inle heller- kan vara ell alternativ lill den nu förda ekonomiskapolitiken. De föreslagna älgarder-na framstår sorn orealistiska i en ekonomi avsvensk lyp. Även fördelningspolitiken behandlasi motion 2455 (vpk). fiarnhåller alt det under- de senaste iirensken en enasläende förrnögenheis-koncenlration som gynnat storaförmögenhelsägaie. Diirlör- kravs "r-;ifsi och reduktion" genom enengångsskatt pä stora törmögenheler och en höjning av bolagsskatten,reavinslbeskallningen och omsiitiningsskaiten pä aklier, I en särskild motion, motion 1436,behandlar kornrmrnis-lerna mer ingiiende de loidelningspoliliskafiägorria. Moiioniuerna begäran regeringen utformar- en förslag lill en"ny r-;iiivis fördelningspolilik". Därvid skall beaktas attskattepolitiken och bidragss>sicmei måste läggas om, arbelsiidsför konningövervägas och ell förslag lill en omfördelning av kapiial och lörmögenhelergenom bl. a. naiionaliseringar av banker och försäkringsbolag uiarbeias. 1 såväl motion 2455 (vpk) som 1436 (vpk) riktas en siarkkritik rnoi den förda fördelningspolitiken. Ulskottel vill med anledning avdella anföra följande. Det är riktigt som fiamhålls i motionerna all lönsamheienefter regeringsskiftet kraftigt har förbättrats i industrin. Del är nödvändigtalt en högt vinsiläge bevaras om vi, efter etl decennium av svag löns;rmhet ochdärav föranledd ulslagning av svensk industri, skall kunna befästa vår nuuppnådda konkurrenssituation och därmed expandera den koiikuricnsui-saltasektorn. En politik som kräver ett högi vinsiläge och samiidigiefterstriivar måttliga löneökningar för att hålla tillbaka kostnadsstegringarinrymmer i sig givelvis en svår fördelningspolitisk konflikt. Men uiskollelvill undersiry-ka all del just är mot denna bakgrund man skall se införandet avlönlagarfonder och den förda fördelningspolitiken. En rad fördelningspoliliskaåtgärder har följaktligen vidtagits. Förmögenhetsskatten har' höjts i två omgångar,omsättningsskatt på aktier har införts och reavinst- saml vinst-beskattningenhar skärpts. Enligl utskollels mening är i nuvarande svära FiU1983/84:25 35 situation denna fördelningspolitik väl avvägd. Ulskottelavvisar därmed iK förslag inom del fördelningspoliliska området som löresliis ihär aktuella motioner. Mot bakgrund av vad som här anlbrts avstyrker utskottetmotion yrkande I (vpk) och molion 1436 (vpk). I partimotionerna 2031 (m), 2088(fp) och 2524 (c) väcks yrkanden med innebörd att kollektiva löntagarfonder,som infördes enligt förslaget i proposition 1983/84:50, bör avskaffas.Yrkanden med samma innebörd återfinns även i motionerna 299 av ()och 1423 av m. fl. (c, m, fp). 1 motiveringarna till yrkandena upprepas de inviindningarmot införandet av löntagarfonder som framfördes i anslulning till riksdagensbehandling av proposition 1983/84:50. Molioniirerna framhåller all kollektivalöntagarfonder utgör ell hot mol vårt nuvarande ekonomiska systern. Vidareunderstryks alt fonderna innebär alt viljan och förmågan till investeringar,risktagande och nyetableringar minskar hos både små och stora företag. I motion 1066 av m. (m) omåterinförande av akliefondsparandei krävs alt vinstdelningsskalten skall slopasfr, o. m. Vid ställningslagande för införandel avlöntagarfonder framhöll utskottet (FiU 1983/84:20) bl. a. atlfonderna oberoende av kortsiktiga fluktuationer på börsen kommer all försenäringslivet med etl stabilt utbud av riskvilligt kapital, som kan användas ide produktiva och utvecklingsbara delarna av svenskt näringsliv. Ulskoltetbetonade alt lönlagarfondernas påverkan på ekonomin ulgör en viktigförutsättning för en höjning av investeringsnivån, en högre produktionstillväxtoch därigenom en tillfredsställande sysselsättningsutveckling för resten av1980-lalct. Ulskottel framhöll även all den kraftiga ökningen avförelagens vinster kan utgöra ett hinder för en effektiv stabiliseringspolilik.Stora vinstökningar kan nämligen lätt skapa instabila förhållanden förlönebildningen och påfrestningar på solidariteten mellan olika löntagargrupper.Äigärder för atl göra löntagarna delaktiga i företagens samlade vinster ikombination med ett ökat inflyiande i förelagen spelar därför, underströkutskottet, en ceniral roll i strävandena att överbrygga moisåitiningarna ochdärigenom skapa förulsättningar för en återhållsam kostnadsutveckling. Utskottet finner ingi;n anledning att ändra sittställningstagande till införandet av lönlagarfbnder. Utskottet avstyrkermotionerna 2031 (rn) yrkande 6, 2088 (fp) yrkande 3, 2524 (c) yrkande 3,molion 299 (m), molion 1423 (c, m, fp) samt molion 1066 (m) yrkande 6. FiU1983/84:25 36 I motion 1429 av Per- ssonrn, 11. (m, fp) föreslås all en ulrcdning om olika vinsiandetssysiem genomlörs.Speciellt bör de sysleni uppm;ir ksarn-mas som berör de rniiulre ochrnedelslora löielagen. Syftet ined inredningen ;ir alt stimulera lillfrivilliga överenskommelser- om intbrandei ;iv sådana syslem. Hur olika former av vinstandelssyslem fungerar har belysisi anslulning lill debalien om införandet av lonlag.rr fonder. Den senaste kanläggningen av sädana syslem och hur de fungerar i företagen har redovisats i enrapport frän Svenska arbcisgivaielöreningen (Resultatlöner, vinstdelning ochiigandespridning - 17 prakiikfall. SAl" ), Mot denna bakgrund föreligger enligl utskollels meninginle niiyoi behov av en utredning med den iiiiikining som föreslås i motionen,Ulskottel avstyrker- därför- motion 1429, I motionerna 520 av m, fl. (s), 1427 avHagar () och () samt motion 1431 av Sven-GöstaSignell m.fl. (s) föresliis en lokalisering av löniagarlbiidskanslier lillÖrnsköldsvik, och . 1 proposition 1983/84:50 framhölls all fiägan omlöntagarlbiulskanslier-nas geografiska lokalisering far- avgöras av respektivefondslyrelse mol bakgrund av vad som kan bedömas som prakiiski möjligt och iövrigi liimpligl. Det betonades också all del är önskviiri alt irppn;i endecenirali-serad förvaltning. Ulskoltet hade vid behandlingen av proposilionen ingel allerinra rnoi förskrgen i denna del. Några skiil sorn motiverar uiskollel all nuomprö\a sin inställning redovisas inle i rnoiionerria. Ulskottel ;ivsiyrkerdärlöi-rnolionerna 520, 1427 och 1431, Underskottet i den svenskaslalsbudgeien har vuxit kraftigt sedan rnrlien av 1970-lalel, Budgeläiei1982/83 uppgick underskonei till . I slalsbudgeien lördella är upptogs saldol till . men det visade sig vara enkraftig irnderskalining. Flera kiinda iiigiltsök-ningar hade inle beaktats ibudgeten. Under innevarande budgetar- väntas enligt finansplanen underskottetminska lill ca 84,9 miljarder- kronor. Del framlagda budgetförslaget innebäratt underskonei kommer all minsk;i ylterligare under /85 lill ca80,. Därmed har de tidigare årens utveckling rnot ständigtslörre budgetunderskott brutits. Den skisserade utvecklingen innebär att underskottet,miiii som andel av BNP, minskar avsevärt och all finanspolitiken lär enätsiiarnande effekt på samhällsekonomin under konjunkturuppgången. Åtstramningen i regeringens förslag lill statsbudget /85 uppnås genom en rad samverkande ålgiirder. FiU1983/84:25 37 gram har redan stiilll sig bakom i sambanti mcilhiistens behandling av pr-oposition 1983/84:40, Denna innefiiltade förslag avtre slag. direkta iitgiftsbegriinsningar samlåtgärder för atl begränsa automatiken i statsutgifternas ökning. De i det sanmianhangct framlagda lorslagen lillinkomstförstärkningar beräknas för biiilgelårel I9S4/S5 totalt inbringa ca 2miljarder kronor, lill detla kan läggas besparingar- på ca 0.8 miljarder kronorsom uppnås genom alt kostnaderna för inkomstsk;iltereformen begriinsas.Utgifterna på statsbudgeten väntas under budgetårel l')84/85 minska med drygt5 miljarder kronor med anledning av förslagen i proposition 40. Ibiidgelpr-oposilioncn läggs nir fram ftirslag om vissa ytterlig;ireutgiftsbegränsningar. Åtgärdern.i Ibr att beg|-;rnsa utgiftsaulomatiken syftar ilor sta hand till all bryta inflalionsfi>rv;intningarna. De ger emellertidockså ett Ibibättrat budgetsaido eftersom den tidigare hiiga inflationstaktenförhinilras alt kinkas över till budgetens utgiftssida. Ett inslag av denna artiir att man. när basbelopp fiistställdes. inte riiknade uppbasbeloppet med tlevalvering-ens prishiijande effekt. Utgifterna inomsocialfiirsäkringen kommer tliirige-nom att under /85 begränsasmed ca . Ett annal inslag i regeringens biidgelfiirslag iir atl mangenom neddragningar av utgifter på anilra områden, och i några firll genominkomstför-sliirkningar. har skapat utrymme för vissa angelägna reformer.Sålunda föreslår regeringen en ökad satsning på fiirskning och ålgiirder fiirinduslri-cll fiirnyelse. en sliirre tilldelning av resurser för att vidmakthållaviignälct. stärkt stöd till de handikappade samt en ökad satsning på kultur ochidtott. Den strama budgetpi-övningcn har för det stora flertaletmyndigheter inneburit aft det s.k. huvitdfiirslagel tillämpats, dvs. anslagenhar efter uppräkning för pris- och liineökningar retluccrats . För vissa,framför allt n-iindre myndigheter samt lor vissa rnyndighetsgrupper. har dockmodifierade huvudförslag kommit att tillämpas. Betydande besparingscflckter uppnås också ibudgelförslagel genom olika typer av extraortliniira åtgärder av ftämslengångsnatur. Eftersom sådana åtgärder ftirespråkats och även har kommit lillökad användning kan del enligt utskottets mening finnas skiilatt något uppehålla sig vid denna typ av åtgärder. De extraordiniira budgcllbrsliirkningarna skulle kunnaindelas i tre hu-vuilgruppcr niimligen - k;issahållningsåtg;irder. De extraordinära besparing.arna har det gemensamt alt deminskar det kassamässiga tmderskoltct i slatshiidgcten. i ett något vidareperspektiv skiljer de sig budgetmässigl och realekonomiskl åt. En budgetavlastning ger en bestående minskning av detstatliga btidget-undcrskottet men omfördelar endast långivningen och lederdärmed inte FiU1983/84:25 .38 till någon realekonomisk besparing. I hudgetpropositionenföreslås all finansieringen av Icleverkeis investeringar lyfts ut frånstatsbudgeten till all finansieras på kredilmarknaden. Finansieringen avinvesteringarna kommer alltjämt att ta samma utrymme på kredilmarknaden. menupplåningen sker i regi i stället fiir av riksgäklskontorel.Budgelav-laslningar kan i vissa sammanhang vara kredilpoliliskl motiverade. Ursamhällsekonomisk synvinkel och med bortseende iVån styrningsproble-met är deemellertid närmast alt betrakta som en boklbringsteknisk omläggning, varsfrämsta viirde ligger i atl budgelunderskollel blir mer rättvisande vidinternationella jämförelser. 1 andra liinder iir det nämligen inte vanligt allredovisa långivning över slalsbudgeien. Ett annat exempel på en biidgetavlaslning är regeringensförslag till ändrade former för finansiering av bostadslån (proposition1983/84:90). Förslaget innebär att den statliga boslailslänegivningen skallföras över från stalsbudgetcn till kredilmarknaden. Eftersom denna ornliiggningär avsedd atl Iriida i kraft först påverkar den emellertid intedet kassamässiga biidgclutfallet förrän under /86. Arbetet med all förbäilra den statliga kassahållningen harbl. a. resiil-leral i all kredittiden för en rad punktskatter förkortats. Ettannat exempel härpå är den föreslående omliiggningen av skatleuppbörden som fåren engångseffckt på statsbudgeten /85 eftersom skatt inflyter för meriin delta budgetår. Den likvidiletsindragning som därvid uppnås ärav engångsnatur och leder inle till någon varaktig besparing. Staten gör docken räntevinsl som är av reell och beslående natur. Den tredje gruppen av extraordinära åtgärder är de renaengång.sför-stärkningarna vilka kan vara av vilt skilda slag. Under senare århar statsbudgeten tillförts engångsförstärkningar genom inleveranser utöversedvanliga avkastningskrav från affärsverken. Den tillfälligaförmögen-hetsskalten vid taxering iir etl annal exempel på enengångsför-slärkning. Ålgiirder av della slag är visserligen av övergåendenatur men ger en realekonomisk besparingseffekt, .lämsides medbesptiringsinsalser av mer beslående natur kan således de renacngångsförstiirkningarna och kassahållningsåtgärderna rät! tiliiimpade utgöraell värdefullt komplement i strävandena att begriinsa budgeiunderskoitet. Om de extraordiniira budgetförstärkningarna läggs till delkassamässiga budgetunderskottet framkommer vad som i propositionen kallas delunderliggande budgctunderskoltcl. Detta återspeglar den långsiktiga underliggandebudgetutvccklingen. FiU19X3/84:25 39 Hndgetsaldo för budgetåren 1982/83-1984/85Miljarder- kr-onor. 1982/83 I98.VS4 1984/85 -86,6 -84,9 -80,8 -92,5 Uipitler-exkl, r-;inlor l-ittaordiniirabudpcllör stärkningar llndcrliggande budgetsaido Utskottet har vid upprepadetillfällen och senasi i hiislas framhållit all etl oeftergivligt krav måstevara att budgeiunderskotiet minskar- i jämförelse med vad som framkommer ilångtidsbiidgelen, Ulskottel har också krävt atl budgctimderskottcts andel avBNP måsle minska iiniler åren framöver. Del kassamässiga butlgeUinderskotlct minskar påtagligt iregeringens birdgelallernaliv. vilket ;rr en markant förbättring i jämförelsemed lorra rnels långtidsbudget. Som framgår av tabellen bibehålls iletimtleiliggarule budgetsaldot mätt i löpande priser på i stort oförändrad nivå.vilket även Jet är en klart förbältrad utveckling i jämförelse mediringtidsbiidgeten. Män som andel av BNP väntas budgelunderskollel minska från14% btrdgelårel 1982/83 fill budgetåiet 1984/85. Utskottet övergår nu till attbehandla de Ibrslag till riktlinjer för hudgetpolitiken som har lagts fram iolika partimotioner. De tre borgerliga partierna anser att regeringensålslramningsprogram är otillräckligt och förordar var för sig mer långtgåendeåtgärder för att begränsa budgetunderskottet. kommunisternasbudgetalternativ ger enligt den sammanställning som återfinns i motionen ettförsiimrat budgetsaido på . Utskottet har gjort en översiktlig analys av debesparingsprogram som redtivisas i de tre borgerliga partimotionerna.Åtskillnad har därvid gjorts mellan budgetavlaslning, engångsförstiirkningaroch mer varaktiga åtstramningar. Den bedömning som gjorts av yrkadeanslagsförändringar är friimst av formell natur, dvs. bedömningar av om de medhänsyn till formella regler är möjliga att genomföra och hur stora de i så fallberäknas kunna bli. Hänsyn har sålunda inte lagils lill om det iiradministrativt miijiigt att uppnå de eftersträvade kassamässiga föriindringarnaav budgeiunderskoitet under /85, Hänsyn har inle heller tagitsfill de indirekta ålerverkningar som en ytterligare åtstramning avstatsfinanserna får i form av öka! behov av arbelsmarknadspolitiska insalser,minskade skatteinkomster osv. J den mån förslag direkt påverkar skatteinkomsterna- såsom t.ex. förslaget om införande av karensdagar i sjukförsäkringen -harskatteeffekten hiirav beaktats. Diskuterade förslag om ökad satsning på detmilitära försvaret och finansieringen diirav har inte beaktats. FiU1983/84:25 40 En med dessa begränsningar gjordanalys utvisar följande besparingar under budgetårel 1984/85 av de borgerligapartiernas budgelallernaliv. Besparingar /85 av de borgerligapartiernas budgetalternativ I motion 2031 (m) redovisas ettbiidgetalternativ /85 som i jämförelse med regeringens innebär atlmycket långtgående utgiflsbegränsningar kombineras med betydandeskattesänkningar. Enligt motiimärerna iir ett underliggande budgetsaido på 92miljarder kronor, som regeringen redovisar för kommande budgetår, oacceptabelthögt. De nedskärningar som förordas i motionen berör praktiskttagel samtliga huvudtitlar, dock ej försvarsdepartementets, och inriktas bl. på sjuk- och föriildraförsäkringen. påvuxenutbildningen, på livsmedelsstödet, på arbelsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska stödformer samt på olika statsbidrag lill kommunalverksamhet såsom bidraget fill driften av kliniker för psykiskt sjuka. Budgetförstärkningar på inemot /85 förulsätls i molionen kunna uppnås genom tilförsiiljning avslalliga bolag och delar av trflärsverken. Moiionärernas mycket långtgående krav på besparingar börenligt utskottets mening ses mot bakgrunden av alt regeringensbudgetalternativ redan i sig väntas ha en åtstiamande effekt på samhällsekonominmotsvarande av BNP. Att såsom molioniirerna förespråkar, i ett sådantläge ytteriigare dämpa efterfrågan genom kraftiga budgetnedskärningar, kommerenligt utskollels bedömning och som iitskotlct redovisal att få mycketlångtgående negalivtr återverkningar på sysselsättning och produktion. Ensådan politik tar utskottet bestiimt avstånd ifrån. Siirskill utmanande finnerulskoltet förslagen vara när krav på nedskiirningar av denna omfattningkombineras med skattesänkningar som i stor utsträckning gynnar de grupper isamhällel som fått en betydande fiirmö-genhelsökning. Utskottet ställer sig också avvisande fill metoden altgenoin omfattande utförsäljning av statliga förelag förbättra biidgelsaldol.Sjiilvfirllet bör statliga företag kunna avyttras om del i det enskilda falletbedöms motiverat. FiU1983/84:25 41 Men sådana affärer bör sällas in i etl näringspolitisktsammanhang och inle primärt utnyttjas för all uppnå kortsiktiga budgetpoliliskaförbättringar. Mot varje sådan kortsiktig förstärkning av budgeten svarar enlika stor minskning av den statliga förmögenheten. Det torde också kunnaifrågasättas om inte en utförsäljning av denna omfattning skulle få avsevärdaeffekter på näringslivets kapitalförsörjning och kunna leda till betydandekursfall. Del finns därför risk för alt den avsedda budgetförstärkningen skullekunna utebli. Med det anförda avstyrker utskottet de i motion 2031 (m)uppdragna riktlinjerna för budgetregleringen. I motion 2524 (c) anförs att det äranmärkningsvärt att regeringen med årets budgetförslag inte har tillgodosett dekrav pä budgetåtstramning som ställde upp . Ett minimum ärenligt motionärerna att beslut nu fattas om bestående besparingar som för helårger en varaktig nedskärning av budgetunderskottet med nettoutöver Vad regeringen föreslagil. Motionärernas eget budgetalternativ uppgesleda lill en sådan förstärkning. Det innefattar bl. a. besparingar inom sjukförsäkringen,pensionssystemet och bostadssektorn samt minskade statsbidrag tillarbetslöshetskassor och barnomsorg liksom indragen . kommunalbeskattningsrätt av juridiska personer. Vidare förordas att skatteredukfionenför fackföreningsavgifter slopas. föresläs vissa skattesänkningar,ett återställande av I %-målet för u-landsbislåndet och ökad satsning på bl. a.stödet till barnfamiljer. Man föieslär också att hostadslånesyslemet ochsystemet med lokaliseringslån lyfts ut från statsbudgeten samt att statligaföretag säljs ul till ett värde motsvarande ca . Däremot förmotionärerna inte nu fram något förslag om atl omsättningsskatten påaktiehandel skall tas bort eller att skattesparandet skall återinföras. Av utskottels tidigare lämnade redogörelse framgår atlregeringens budgetförslag innebär att budgetunderskottet mätt som andel av BNPväntas minska mellan budgetåren 1982/83 och 1984/85.vilket jämfört med förra årets långtidsbudget är en markant förbättring. Ävenom problemet med del stora underskottet i statsfinanserna alltjämt kvarstår,kan utskottet inte finna annal än alt budgetförslaget därmed väl tillgodoser debåda krav som utskottet har ställt på budgetpolitiken. De besparingar som motionärerna tillgodoräknar sig i sittbudgetalternativ är enligt utskottets beräkningar kraftigt överdrivna. Denvaraktiga nettoeffekten av budgetalternativet anges av motionärerna själva till6.9 miljarder kronor för /85. Enligl utskottets bedömning avförslaget inskränker sig emellertid den varaktiga besparingen till 2.9 miljarderkronor detta budgetår. Beaktas även motionärernas förslag om s. k. privatainvesteringskonton reduceras beloppet ytterligare. FiU1983/84:25 42 fall som skulle bli följden av etl införande av sådanakonton skulle sannolikt förta hela besparingseffekten. har motionärernainte tagit hänsyn lill. Av motionärernas förslag utgör ca 4.5 miljarder enbudgetavlaslning som enligl vad ulskoltet redovisat tidigare visserligen gerett minskal budgetsaido men inte åstadkommer några reala förändringar iekonomin på t. ex. produktion, sysselsättning eller resursfördelning. Molionärerna kritiserar den förda sysselsättningspolitikenoch framhåller att deras egen politik för fler jobb bl. a. innebär enförstärkt näringspolitik och en utbyggd regionalpolitik. Satsningen påregionalpolitik inskränker sig emellertid till en mer begränsad omfördelningav medelsramarna för vissa regionalpoliliska stödformer, medan tonvikten pånäringspolitiken läggs på småföretagsamhel som skall främjas genom bl.