bet · G701SfU16 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:16 om studiesocialt stöd(prop. 1983/84:100) Utskottet behandlar i detta betänkande de iproposition 1983/84:100 under , bilaga 10, litt. E.Studiestöd m. m. upptagna anslagen E1-2 och E 4-8. Anslaget E3 kommer aftbehandlas i betänkande SfU 1983/84:26. Regeringensförslag under anslagen El. Anslag till vissamyndigheter för deras handläggning av studiesocialt stöd och E7. Kostnader föravskrivning av vissa studielån med statlig kreditgaranti har inte föranlettnågra motionsyrkanden. I anslutning till anslaget E4. Studiemedel (s. 6)behandlar utskottet följande motioner. 1983/84:515(fp) om en höjning av studiemedlen och en översyn av inkomstprövningsreglerna. 1983/84:441 (vpk) omändringar i inkomstprövningsreglerna. 1983/84:1583(c) om en översyn av studiemedlen ur skatte-, bidrags- ochsocialförsäkringssynpunkt. 1983/84:1594 (s) om enöversyn av studiebidragets konstruktion m. m. 1983/84:1612(vpk) om höjningar av studiemedlen och andra förbättringar inomstudiemedelssystemet. 1983/84:2017 (m) om ettnytt studiefinansieringssystem. I anslutning till anslaget E5. Vuxenstudiestöd (s.10) behandlar utskottet följande motioner. 1983/84:779 (s) omfördelningen av vuxenstudiestödsmedel m. m. 1983/84:1584 (s) om användningen avtimstudiestöd. 1983/84:1606 (s) om fördelningen av vuxenstudiestödsmedel.1983/84:1607 (s) om en samordning av olika studiestöd. 1983/84:2098 (m)yrkandena 2-10 om anslag till vuxenstudiestöd m. m. I anslutning till anslaget E 6. Timersättning vidgrundutbildning för vuxna (s. 14) behandlar utskottet motion 1983/84:2098 (m)yrkandena 11-13 om medelsanvisning till anslaget. I anslutning till anslaget E 8. Bidrag till vissastudiesociala ändamål (s. 14) behandlar utskottet motion 1983/84:1595 (s) omlitteraturförsörjningen till synskadade högskolestuderande. Utskottet tillstyrker bifall till propositionensförslag och avstyrker bifall till samtliga motioner. Tre reservationer (m) harlämnats till förmån för SfU 1983/84:16 2 motionerna2017 och 2098. En reservation (vpk) har avlämnats till förmån för motionerna441 och 1612. Vidare har ett särskilt yttrande (vpk) avlämnats. Regeringen har i proposition 1983/84:100, bil. 10() under litt E. Studiestöd m. m. föreslagit riksdagenatt (El)godkänna vad som förordats om en ändrad byråindelning vid centralastudiestödsnämnden, (E1)bemyndiga regeringen att vid centrala inrätta engeneraldirektörstjänst med beteckningen cp, (E1)godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /85 används för att delvisfinansiera anslaget m. m., (El)till m.m. för /85 anvisa ettförslagsanslag av , (E2) godkänna att . av de medel som fillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /85 används för att delvisfinansiera anslaget Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggningav studiesocialt stöd, (E2)till Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialtstöd för /85 anvisa ett förslagsanslag av , (E4)aft till studiemedel m.m. för /85 anvisa ett förslagsanslag av , (E5) anta ett inom upprättat förslag till lag om ändringi studiestödslagen (1973:349), (E5)godkänna att 627,3 milj. kr. av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /85 används för att finansieraanslaget Vuxenstudiestöd m. m., (E5)till Vuxenstudiestöd m. m. för /85 anvisa ett reserva-fionsanslagav , (E6) godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /85 används för att finansieradelar av anslaget Timersättning vid grundutbildning för vuxna, (E6) fill Timersättning vid grundutbildning för vuxna för /85anvisa eft förslagsanslag om , (E7) till Kostnader för avskrivning av vissa studielån med statlig kreditgarantiför /85 anvisa ett förslagsanslag av , (E8) godkänna de rikflinjer för produkfion av studielitteratur för synskadadehögskolestuderande som förordats i propositionen, (E8) medge att regeringen lämnar talboks- och detbeställningsbemyndigande om . för /86 som förordatsi proposifionen, SfU 1983/84:16 3 (E8) till Bidrag till vissa studiesociala ändamålför /85 anvisa ett förslagsanslag av . Det i propositionen framlagda författningsförslagetfinns intaget som bilaga till betänkandet. Imotion 1983/84:441 av (vpk) föreslås 1. att beslutar anta deni motionen föreslagna ändringen av studiestödslagens 4 kap. 16 § samt att dennaändring skall träda i kraft den 1 juU 1984, 2. att hemställer hosregeringen att återkomma med förslag till medelsanvisning på tilläggsbudget /85. I motion 1983/84:515 (mofivering i 1983/84:514) avJan-Erik m.fl. (fp) hemställs 1. att beslutar attunder anslaget Studiemedel anvisa 45 milj. kr. utöver regeringens förslag föratt därigenom höja studiemedlen till av basbeloppet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av vissa regleri studiemedelssystemet. I motion 1983/84:779 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om vuxenstudiestödet. I motion 1983/84:1583 av () och JanHyttring (c) hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa omen skyndsam översyn av studiemedlen ur skatte-, bidrags- ochsocialförsäkringssynpunkt i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1983/84:1584 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna atttimstudiestöd bör kunna utgå för samtliga utbildningar som leder fram tillgrund- och/eller gymnasiekompetens samt facklig utbildning och särskiltyrkesinriktade kurser (SY-kurser) inom komvux. I motion 1983/84:1594 av () och HansGöran () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts angående studiemedel. I motion 1983/84:1595 av ()hemställs att uttalar sig för att litteraturförsörjningen tillsynskadade högskolestuderande utformas så att den synskadade som antas till enhögskoleutbildning också får ekonomiskt stöd till sin punktskrifts- ochtalbokslitteratur. SfU 1983/84:16 4 I motion 1983/84:1606 av () ochMargareta () hemställs att hos regeringen anhåller omförslag till åtgärder syftande till att vuxenutbildningsnämnderna erhåller"klumpanslag" för egen fördelning på de olika studiestödsformerna. I motion 1983/84:1607 av () ochMargareta () hemställs att hos regeringen anhåller omåtgärder för att samordna de olika studiestöden. Imotion 1983/84:1612 av m.fl. (vpk) föreslås 1. attriksdagen beslutar att studiemedlens totalbelopp fr. o. m. /85 skall höjas till av basbeloppet och antar följande som motionärernas förslag betecknade Förslagtill ändring i studiestödslagen (1973:349) 13 § Studiemedel utgår av Studiemedel utgår av basbeloppet för varje hel,samman- basbeloppet för varje hel, samman hängande tidsperiod för vilken den hängande tidsperiod för vilken den studerande har rätt till studiemedel. studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall omfatta för hel- Tidsperioden skall omfatta för hel tidsstuderande 15 och för deltidsstu- tidsstuderande 15 och för deltidsstu derande . 2. att uttalar attstudiemedlens totalbelopp bör höjas till av basbeloppet och hemställerhos regeringen att /förelägga förslaghärom, 3. att uttalar att studiemedlensbidragsdel bör utgöra av totalbeloppet samt att återbetalningsgränsenkraftigt uppjusteras och hemställer hos regeringen att föreläggariksdagen förslag härom, 4. att uttalar attstudiemedel bör kunna utgå för mer än 9 mån/år i vissa fall och hemställer hosregeringen att /förelägga förslag härom, 5. att med ändring iproposition 1983/84:100 bil. Studiemedel m.m. anvisar ett i förhållandetill regeringens förslag med . I motion 1983/84:2017 (motivering i 1983/84:2016)av m. fl. (m) hemställs att hos regeringen anhåller omen översyn av studiefinansieringen. I motion 1983/84:2098 (motivering i 1983/84:2097)av Per m. fl. (m) hemställs SfU 1983/84:16 5 2. att beslutar att desärskilda anslagsposterna uppsökande verksamhet på arbetsplatser och planeringav uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer samt informationom vuxenstudiestöden bestäms till sammanlagt , 3. att beslutar attfastställa timstudiestödet till . 4. att beslutar attfastställa antalet timstudiestöd till 15 000, 5. att beslutar attfastställa dagstudiestödets inkomstbidrag till , 6. att beslutar attfastställa dagstudiestödets internatbidrag till , 7. att beslutar attfastställa antalet dagstudiestöd till 13 000, 8. att beslutar attfastställa antalet vuxenstudiestöd till 14 200, 9.att beslutaratt godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /85 används för att finansieraanslaget Vuxenstudiestöd m. m. 10.att beslutar att tillVuxenstudiestöd m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslag av468 , 11.att beslutar ättfastställa timersättningen vid gmndutbild-ningen för vuxna studerande som harinkomstbortfall till , 12.att beslutar att godkänna att . av de medel somtillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /85används för att finansiera delar av anslaget till Timersättning vid grundutbildningför vuxna, 13.att beslutar att tillTimersättning för grundutbildning för vuxna för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Det studiesociala stödet omfattar förlängtbarnbidrag till elever i gmndskolan, studiehjälp till elever under20 år på gymnasieskolnivå, studiemedel till äldre elever på gymnasieskol- ochhögskolnivå, vuxenstudiestöd och timersättning vid gmndutbildning för vuxna.Med hänsyn till en väntad proposition i ämnet kommer utskottet att behandlafrågor om förlängt barnbidrag och studiehjälp i ett senare betänkande. Nedanbehandlas förslagen i budgetpropositionen och i motioner från den allmännamotionstiden beträffande studiestödets administration, studiemedel,vuxenstudiestöd, timersättning vid gmndutbildning för vuxna och bidrag tillvissa studiesociala ändamål. () är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om studiesocial verksamhet. CSN ärchefsmyndighet för sex studiemedelsnämnder som handlägger ärenden omstudiemedel och för 24 SfU 1983/84:16 6 vuxenutbildningsnämndersom har hand om ärenden om vuxenstudiestöd och bidrag till uppsökande verksamhetpå arbetsplatser. Medelsbehovetför CSN:s, studiemedelsnämndernas och vuxenutbildningsnämndernas verksamhetberäknas till . avse kostnader förvuxénutbildningsnämndernas verksamhet och CSN:s administration av vuxenstudiestödetoch för information om vuxenstudiestödet. Dessa kostnader finansieras med medelfrån vuxenutbildningsavgiften. I propositionen begärs godkännande av att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /85 används för att delvisfinansiera anslaget. I beloppet har inräknats . som skall utgöraersättning till för detta verks administration avvuxenstudiestöden. Den senare ersättningen ingår emellertid i de beräknadekostnaderna under anslaget E2. Godkännandet av användningen avvuxenutbildningsmedel under anslaget E1 bör följaktligen avse endast ett beloppav . Ipropositionen begärs godkännande av att CSN omorganiseras så att återbetalningsenhetenvid studiestödsbyrån blir en självständig byrå. Vidare begärs ett bemyndigandeför regeringen att inrätta en generaldirektörstjänst med beteckningen cp vidCSN. Utskottethar, med den av utskottet förordade ändringen, ingen erinran mot propositionensförslag under punken E1. E2.Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialt stöd Från anslaget bestrids kostnaderna förportoavgifter, och de allmänna försäkringskassornashandläggning av vuxenstudiestöd samt avgifter till kronofogdemyndigheter ochtingsrätter för viss kravverksamhet. Ipropositionen föreslås att ett belopp motsvarande kostnaderna förriksförsäkringsverkets och de allmänna försäkringskassornas handläggning avvuxenstudiestödet, , tillförs anslaget genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. Till anslaget föreslås anvisat ett förslagsanslag av16 . Utskottet biträderpropositionen i nämnda delar. Studiemedel består av studiebidrag och återbetalningspliktigastudiemedel. För ett normalår uppgår studiemedlen för heltidsstuderande till145 % av basbeloppet. Den övervägande delen av studiemedlen äråterbetalningsplik-tig. för en heltidsstuderandeper normalläsår. Har den studerande bara, kan ett återbetalningspliktigtbarntillägg utgå av basbeloppet per barn och läsår. Studiemedel utgår efter enprövning mot den studerandes inkomst och SfU 1983/84:16 7 förmögenhet.Prövningen för den som studerar heltid per kalenderhalvårmedför reduktion av studiemedlen när inkomsten under kalenderhalvåretöverstiger av basbeloppet. Vid heltidsstudier och viddeltidsstudier är reduktionsreglerna gynnsammare. Studiemedelsskuldenlöper utan ränta men justeras upp enligt det s. k. garantitalet som är1,042. Studiemedlenåterbetalas genom årliga avgifter, jämnt fördelade över återbetalningstiden.Uppskov med återbetalningen kan beviljas om det s. k. avgiftsunderlagetunderstiger tre och ett halvt basbelopp. framlagda propositionen 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder föreslog regeringen att det dåvarande tilläggsbeloppetom . till basbeloppet skulle slopas fr. o. m. och attstudiemedlens totalbelopp skulle höjas till av basbeloppet.Vidare föreslogs att studiemedlens totalbelopp fr. o. m. den 1 juU 1984 skullehöjas till av basbeloppet och att ett ekonomiskt utrymme härför skulleskapas genom att bidragsdelen skulle omvandlas tillåterbetalningspliktiga studiemedel och behovet av studiemedel skulle prövasäven mot makes ekonomi i viss utsträckning. Utskottet (SfU 1983/84:11) godtogemellertid inte förslaget utan ansåg att det fanns anledning att närmareundersöka vilka andra finansieringsmetoder som stod till buds för en höjning avstudiemedlen. Utskottet erinrade om att regeringen i proposition 1982/83:150 omen reviderad finansplan anmält att det beträffande studiemedlen finns anledningatt pröva möjligheten till en omfördelning av de totala studiemedlen tillförmån för dem som bäst behöver stöd. Utskottet ansåg att en översyn med denaviserade inriktningen var av stor vikt och att därigenom en merfömtsättningslös prövning kunde ske av vilka omprioriteringar som är möjligaför att få utrymme för att höja studiemedelsbeloppet för sådana studerande somär i störst behov av medel för att kunna bedriva sina studier. I anslutningtill översynen fömtsattes att vissa motionsledes framförda förslag tillåtgärder inom studiemedelssystemet också skulle övervägas. Riksdagensförenämnda beslut innebar också att studiemedlens totalbelopp höjdes till sinnuvarande nivå, av basbeloppet. Ettflertal motioner tar upp frågor om tilldelning och återbetalning avstudiemedel. I motion 515 av m.fl. föreslås att studiemedlenstotalbelopp skall höjas till av totalbeloppet fr. o. m. den 1 januari 1985och att anslaget till studiemedel m. m. för /85 skall höjas med45 milj. kr. Motionärerna begär också att reglerna för inkomstprövning vidstudiemedelstilldelningen skyndsamt skall ses över och ifrågasätter i dettasammanhang om ferieinkomster över huvud taget skall räknas in iinkomstunderlaget. Även m. fl. anser i motion 1612 attstudiemedlens totalbelopp bör höjas. Motionärerna begär beslut av omen höjning till av basbeloppet fr. o. m. den 1 juh 1984 och att tillföljd härav ytterligare 135 milj. kr. skall anvisas under anslaget. SfU 1983/84:16 8 Vidarebegär motionärerna förslag från regeringen till nästa om enytterligare höjning av studiemedlen till av basbeloppet. Regeringen börockså för att den studerandes skuldsättning skall minska lägga framförslag som innebär att bidragsdelen utgör av studiemedlens totalbelopp ochatt inkomstgränsen för den årliga återbetalningsskyldigheten justeras uppkraftigt. Slutligen begär motionärerna förslag till nästa om attstudiemedel skall kunna utgå under mer än nio månader i de fall några veckorsuppehåll sker i undervisningen under terminerna därför att en del avundervisningen är förlagd till sommarmånaderna. ÄvenAnna och anser i motion 1594 att det finns starka skälför att höja studiemedlens belopp och att se över återbetalningsreglerna föratt minska skuldsättningen. Motionärerna anser vidare att studiemedlens bidragsdelbör finnas kvar och höjas när det statsfinansiella läget så tillåter. Däremotfinns det, anför motionärerna, anledning att se över bidragsdelens konstmktionför att skapa ekonomiskt utrymme för en ökning av totalbeloppet. Enligtmotionärerna kan bidragsdelen konstmeras så att antingen av lånesummanutgör bidrag eller att bidrag endast utgår till den som kvitterar ut störredelen av studiemedlens lånedel. Motionärerna begär ett tillkännagivande om attfrågan bör utredas så att en höjning av studiemedlens totalbelopp kanske fr. o. m. . Prövningenav rätten till studiemedel mot den studerandes ekonomi berörs i ytterligare tvåmotioner. I motion 441 begär beslut av om attinkomster upp till ett basbelopp inte skall reducera studiemedlen vid längretids heltidsstudier än per termin. Medel härför bör enligtmotionären anvisas på tilläggsbudget. Motionärema i motion 1583, , anser i likhet med motionärerna i motion 515 ovan att detkan ifrågasättas om ferieinkomstema skall påverka studiemedelstilldelningen ochde begär att en översyn sker av bestämmelserna i fråga. Utskottet har såsominledningsvis nämnts förordat att en förutsättningslös översyn sker aymöjligheterna till omprioriteringar inom studiemedelssystemet i syfte attåstadkomma en höjning av studiemedlen för sådana studerande som är i störstbehov av medel för att kunna bedriva sina studier. I denna översyn kommer medhänsynstagande till tillgängligt ekonomiskt utrymme att prövas frågor omstudiemedlens totalnivå, bidragsdelens utformning, ferieinkomsters och andrainkomsters inverkan vid studiemedelstilldelningen samt skuldsättning ochåterbetalning av studiemedlen (se SfU 1983/84:11). De förslag tillförbättringar och omprioriteringar inom studiemedelssystemet som förts fram ide förenämnda motionerna kan därför fömtsättas bli närmare prövade i denpågående översynen. Utskottet anser med hänsyn härtill att motionerna inte börföranleda några åtgärder från sida. SfU1983/84:16 9 I motion 2017 av m.fl.framhålls bl. a. att studiemedlens totalbelopp inte följt den allmännastandardutvecklingen och att effekterna härav har bHvit att rekryteringen tillheltidsstudier som kräver lång studietid försvagats och förvärvsarbete vidsidan om studierna har blivit vanligare. Motionärerna anser det uppenbart attnågon lösning på studiemedelsproblemen inte står att finna inom nuvarandestudiemedelssystem inom överskådlig tid och de föreslår att ett nyttfinansieringssystem införs. Enligt motionärerna kan starka skäl anföras mot attfinansiera de studerandes lån via statsbudgeten och man bör utredaformerna för ett övertagande av delar av eller hela ansvaret förstudiefinansieringen så att ett nytt studiefinansieringssystem kan träda ikraft . Även om motionen inte lämnar någon upplysning om vem som istället för staten skall ha ansvaret för studiefinansieringen syftar motionenuppenbarli-. gen till att banker och eventuellt andra kreditinstitut skallöverta detta ansvar, varvid vissa statliga förpUktelser skall kunna finnas.Motionsförslaget innebär således en genomgripande förändring av sättet att finansierafrämst högskolestudier. Utskottet saknar anledning att ställa sig bakom ettsådant förslag och avstyrker bifall till motionen. Mot bakgrund av att beslöt att hälftenav studiemedlen skall räknas som inkomst vid prövningen av rätten tillbostadsbidrag (prop. 1980/81:100, CU 1980/81:29, rskr 244) begärs i denförenämnda motionen 1583 av och att en utvärderingskall ske av konsekvenserna av detta beslut. Motionärerna påpekar att flerakommuner numera beslutat att räkna hälften av studiemedlen som inkomst vidfastställande av förälders kostnad för barnomsorg. Däremot, framhållermotionärerna, räknas inte studiemedel som inkomst när det gäller t. exsocialförsäkringsförmåner. Motionärerna anser att en översyn skyndsamt bör skeav studiemedlens karaktär ur skatte-, bidrags- och socialförsäkringssynpunktså att de ekonomiska konsekvenserna för de studerande bUr rimliga. Utskottet har tidigare framhållit angelägenheten av får ett enhetligt inkomstbegrepp inom hela det socialpolitiska fältet (SfU1982/83:14). Enligt utskottets uppfattning är det lämpligt att man i denpågående förutsättningslösa översynen av studiemedelssystemet också prövar deekonomiska konsekvenserna för de studerande av att studiemedlen i vissa fallingår i underlaget för bidrag och avgifter, och utskottet förutsätter att såsker utan vidare åtgärd från sida. Utskottet vill också erinra omatt en proposition om ett förbättrat försäkringsskydd för studerande aviseratstill innevarande . Med det anförda får syftet med motion 1583 i dennadel anses tillgodosett. Vad utskottet anfört under förevarande avsnitt innebär attutskottet inte har någon erinran mot den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen till studiemedel m.m. för /85. 1 * 1983/84.11 saml. SfU1983/84:16 10 Vuxenstudiestöd m. m. Under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. bestrids, förutom utgifter för särskilt vuxenstudiestöd, dagstudiestöd ochtimstudiestöd, även bidrag som utgår för uppsökande verksamhet påarbetsplatser, planering av uppsökande verksamhet, utbildning avstudieorganisatörer och information om vuxenstudiestödet. Anslaget finansieras genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. Tillgängligt utrymme under anslaget för budgetåret1984/85 beräknas i propositionen till 627,3 milj. kr. Vuxenstudiestöd kan utgå vid såväl längre som kortarestudier. Det särskilda vuxenstudiestödet vid längre studier är avsett främstför studerande på grundskol- och gymnasieskolnivå. Stödet utgår under kurstidendels som ett skattepliktigt bidrag motsvarande av det utbildningsbidragsom den studerande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning, dels i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. De senare kan utgå med så stort belopp attvuxenstudiestödet för den studerande når samma nivå som ett beskattatutbildningsbidrag. Dagstudiestödet, som främst är avsett för deltagare ikortare ämneskurser vid folkhögskolor, utgår i form av inkomstbidrag med 216 kr.per dygn och internatbidrag med . Timstudiestödet är främst avsett för deltagare istudiecirklar. Stödet utgår med 36kr. För att skapa utrymme för en höjd ersättning tillstuderande, främst familjeförsörjare, som avstår från inkomst för att börjastudera föreslås i propositionen att ett differentierat vuxenstudiestöd skallinföras fr. o. m. nästa budgetår. Endast sådana sökande som är berättigade tillersättning från erkänd arbetslöshetskassa eller har uppburit ersättning frånsådan kassa under den längsta tid ersättning kan utbetalas skall kunna fåvuxenstudiebidrag enhgt den nuvarande ersättningsnivån, av motsvarandeutbildningsbidrag. Övriga sökande skall erhålla 32,av motsvarandeutbildningsbidrag. De som får det högre vuxenstudiebidraget skall också varaberättigade till bidrag i form av barntillägg om de har vårdnaden om barn under16 år eller barn som går i grundskola eller motsvarande skolform.Barntillägget utgör av basbeloppet per dag. I propositionen föreslåssamtidigt förbättrade möjligheter att få behålla vuxenstudiestödet . Med de föreslagna ändringarna av vuxenstudiebidragets nivåberäknar departementschefen att utrymme skall finnas för 17 500 särskildavuxenstudiestöd (helårsstöd). Såvitt gäller tim- och dagstudiestöden föreslås ipropositionen att dessa höjs beloppsmässigt, timstudiestöden till . pertimme, dagstudiestödens inkomstbidrag till . ochdagstudiestödens internatbidrag till . Finansiellt utrymmeberäknas finnas för 18 000 timstudiestöd och 15 000 dagstudiestöd. SfU1983/84:16 11 Kostnaderna för bidragtill.uppsökande verksamhet på arbetsplatser har i propositionen beräknats till30 milj. kr. och kostnader för planering m. m. av uppsökande verksamhet ochutbildning av fackliga studieorganisatörer till 11 milj. kr. eller till sammabelopp som för innevarande budgetår. I motion 2098 av Per m. fl. föreslås att dettillgängliga finansiella utrymmet under anslaget beräknas till 468,3 milj. kr.eller till ett 159 milj. kr. lägre belopp än som föreslagits i propositionen.Besparingen bör enligt motionärerna tillföras anslaget C 5.