bet · G701FiU40 · 1983-12-31 00:00:00 — 10. lag om upphävande av lagen (1983: 1095) om ändring ilagen (1979:648) om procentsatser för uttag av avgift lillförsäkringen för tilläggspension. De allmänna riktlinjerna för budgelregleringen , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 31 börjar med "Budgetutvccklingen /84" och pä s. 41slutar med "grundläggande budgetberedningen" bort ha följande lydelse: I komplelteringspropositionen görsett stort nummer av att del kassamässiga budgetunderskottet /85 nuberäknas till i stället för över 80 miljarder kronori januari och atl det underliggande underskottet minskar från 92 miljarderkronor till 82 miljarder. Utskotlet får för sin del anföra följande. Det är riktigtsom framhälls i mofion 2933 (m) a» bakom denna tillfälliga förbättring döljersig en utveckling som med all sannolikhet kommer att göra lägel än merbesvärligt . Huvudförklaringen är nämligen en bättre tillväxt avskatteunderlaget lill följd av alt lönenivåerna och löneökningarnaför 1984 har skrivits upp. Till en mindre del beror förbättringen på attlönesumman ökar som följd av all sysselsättningen mätt i antal timmar jusleratsupp något. Den genomsnittliga arbetstiden har ökat. Ökade löner innebär atlinkomstskatt, moms, arbetsgivaravgifter m.m. ger större skatteintäkter. Denna förbättring har enligt utskottet samma karaktär soni1976, då de myckel höga löneavtalen tillfälligt minskade budgelunderskollel.Det strukturella budgetunderskottet fanns dä kvar men doldes tillfälligtav de ökade skatteinkomster som följde pä de alltför höga löneavtalen underåren . Den löneökningstakl som visade sig så förödandeför ekonomin fick således först lill effekt att krisen i statsfinansernaskyldes över. Rent teoretiskt skulle det vara möjligt att helt avvecklabudgetunderskottet pä mycket kort sikt om lönerna höjdes . Mendärefter skulle budgetunderskottet öka lill svindlande nivåer som en följd avatt tillväxten kraftigt skulle avta. En andra orsak till att budgetsaldot minskar är avtillfällig natur. De extraordinära budgetförstärkningarna räknas upp med 3,1miljarder till hela 14.4 miljarder /85. För det tredje ökar statsinkomsterna från juridiskapersoner till följd av den högre lönsamheten i förelagen. FiU 1983/84:40 54 En Qärde orsak är att prognosen förstatsskuldräntorna minskas med . Regeringen hoppas på ensänkt dollarkurs och att den inträffade nedgången i räntenivån skall blibestående. På båda dessa punkter går dock utvecklingen i raktmotsatt riktning. Detär i detta sammanhang centralt att skilja meflan en minskning avbudgetunderskottet genom ulgiftsnedskärningar och en minskning genom storalöneökningar, engångsförstärkningar m. m. Det är i det första fallet man fårdämpande effekter på pris- och lönestegringslakten och bestående effekter påbudgetunderskottet. Den underskottsminskning som kan registreras äremellertid ett exempel på det senare fallet. Iett längre perspektiv är endast det underliggande underskottet intressant.Effekterna av engångsförstärkningärna faller bort. För innevarande budgetårredovisas ett underliggande budgetsaido på attjämföras med för det kommande budgetåret. Att detverkliga budgetsaldot minskar med endast ca 3 miljarder i en uppåtgåendekonjunktur visar enligt utskottets mening atl underskottet är stmkturelltbetingat. Utskottetanser alt det är utomordentligt farligt atl gå in i en kommandekonjunkturnedgång med ett underliggande underskott pä drygt 80 miljarderkronor. I en konjunkturnedgång ökar underskottet automatiskt. Därför är det säviktigt att vi minskar utgifterna . Långtidsbudgeten arbetar med tvåalternativ. Del första, "lågalternativet", innebär en lönestegringoch infiationslakt på resp. åriigen fr. o. m. Räntenivån sjunker idelta fall successivt för atl slutäret uppgå fill . Trots all dettaalternativ innebär en reallöneökning pä och därmed en snabbt växandeskattebas, ligger det kassamässiga budgetsaldot kvar på 75 miljarder /89. Det underliggande saldol stannar på en i stort settoförändrad nominell nivå om . Det betyder att inte ens viden mycket gynnsam ekonomisk utveckling försvinner budgetunderskottet,av sigsjälvt. Idet andra alternativet, "högallernativet", stiger lönerna ochinflationen åriigen. Räntenivån antas ligga på . 1 detta alternativförsämras budgetsaldot successivt för att slutåret uppgå till över 136 miljarderkronor. I kompletteringspropositionen konstateras helt riktigt altlöneutvecklingen i stort sett ligger i nivå med högalternativet. Medanledning av detta sägs i propositionen; "Om den fortsatta utvecklingenskulle leda till att pris- och löneutvecklingen även ligger på enlångsiktigt alltför hög nivå, skärps kraven på finanspolitiken väsentligt.Kraftfulla budgetpolitiska åtgärder blir i en sädan situationoundvikliga." Utskottetmenar att kraftiga besparingar redan nu är nödvändiga för att pris- ochkostnadsutvecklingen skall kunna kontrolleras. Långtidsbudgeten visar alldel inle bara av konjunkturpoliliska skäl är FiU1983/84:40 55 väsentligt att spara i statsutgifterna. Även avstrukturella skäl är det nödvändigt att det stalsfinansiella saneringsarbetetomedelbart inleds, om vi skall kunna komma in i en god ekonomiskuivecklingsbana. Årets långtidsbudget visar som tidigare långtidsbudgetaratt budgetproblemen inte löser sig av sig själva ens vid en mycket godekonomisk utveckling. Inte ens i "lägaliernativet" minskarunderskottet . Statsskuldräntornas andel avstatsinkomsterna ökar i detta alternativ till trots attbudgetunderskottet exklusive stalsskuldräntor fömtses bli ersatt av ettöverskott. Utskottet vill dessutom understryka föredragandensuppfattning att ett lägre budgetunderskott i sig utövar en dämpande inverkan päpris- och kostnadsutvecklingen. Ett högre underskott leder däremot till högreinflationstakt. Utskottet finner det anmärkningsvärt atl regeringen inte drarnågra slutsatser av dessa samband vad gäller inflationsbekämpningen. Avsaknaden av utgiftsnedskämingarär enligt utskottets mening en mycket allvariig brist i regeringensbudgetpolitik. Den mycket höga offentliga ulgiftsandeien och budgetunderskottetinnebär en fara, både för de offentliga finanserna och för hela den svenskaekonomin. Som framgår av långtidsbudgeten följer en sanering av statsfinansernaingalunda automafiskt pä en återställd ekonomisk tillväxt. Underskottet kommeratt fortsätta att stiga när de tillfälliga budgetförstärkningarna ebbar ut.Utskottet anser därför att utgiftsnedskärningar måste genomföras även avstrukturella skäl. Det nuvarande konjunkturläget innebär att besparingar kangenomföras utan att efterfrågan blir alltför låg. En minskning av utgiftsnivånär nödvändig för att trygga sysselsättningen pä sikt. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 2933(m) att besparingar pä nästan bör genomföras för budgetåret1984/85. Av dessa är ca av tillfällig natur. För heläruppgår dessa besparingsförslag till nästan . Storleken på de föreslagna utgiflsnedskärningarna innebärinte bara att budgetunderskottet kan krympa utan även alt ett utrymme förskattesänkningar skapas. De skattesänkningar som föresläs i motion 2933 (m) på5,för budgetåret och ca pä helär ärenligt utskottets mening angelägna att genomföra. Det skulle innebära att detunderliggande underskottet blir ca lägre än det somregeringen redovisat. För det kassamässiga budgetunderskottet blir effekten ca18 miljarder kronor. Utskottet beklagar att den budgetpolitik som sammanfattasi följande tabeller inte kunnat genomföras tidigare. I det nuvarandekonjunkturläget är en minskning av budgetunderskottet väl motiverad. Utskottetförordar därför atl de utgiftsnedskärningar och skattesänkningar som föreslås imotion 2933 genomförs. FiU 1983/84:40 Besparingar enligt moderata samlingspartiets färslag Budgetåret84/85 milj. kr. Kommunsektorn Minskade statsbidragtill kommunerna Sänkning av kommunernas skatteunderlag från juridiska personertill Minskadeskatteintäkter till följd av ändringar i vissa försäkringssystem Minskadestalsskuldräntor () Nettobesparingar ' Av beloppet utgör 1 180 milj. kr. - Avbeloppet ulgör 400 milj. kr. 285 milj. kr. statligaåtaganden på det skogspolitiska området till följd av föreslagen sänkning av skogsvårdsavgiftenmed motsvarande belopp. ' Avbeloppet utgör 650 milj. kr. '' Av beloppet utgör 3 355 milj. kr. Skattesänkningarenligt moderata samlingspartiets förslag Inkomslskatteskala,slopad skattereduktion för fackavg. m. m. Borllagande avhyreshusavgifl och videoskatt Sänktlöneskatt () Sänkt förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt (nivå) Borttagandeav tillfällig förmögenhetsskatt Återinfört skatlefondssparande Ålerinfördlindring av dubbelbeskattning av aktieutdelning Borllagandeav omsällningsskalt på aklier Reavinslbeskallningen på aktier sänks tillursprunglig nivå Skogsvårdsavgiftsänks lill Avskaffad förmögenhetsskall på arbelande kapital i småföretagÅterinfört FOU-avdrag 100 - 1000 285 FiU1983/84:40 57 Utskottets uppfattning är alt storaulgiftsnedskärningar är fördelnings-politiskt riktiga. Sparar vi, kan vi sänkaskatterna, vilket ökar hushällens möjligheter att leva pä sina inkomsler. Pä såvis kan bidragsberoendet minska. mellan privat ochoffentlig sektor - mellan löneökningar och offentliga utgifter förtransfereringar och konsumtion tycks regeringen omedveten om. Utgiftsnedskärningar innebär ocksä att vi lånar mindrefrän vara barn och barnbarn. Ett budgetunderskott pä 80 miljarder kronorinnebär att statsskulden utslagen på en fyrapersonersfamilj ökar med 40000kronor vaije är. Det största hotet mot vårt trygghetssystem och vår välfärdutgörs av det stora offentliga utgiftsöverskottet. Det höga skattetryck somföljt av ut-giftsexpanisonen har medfört alt hushållens ekonomi undergrävts.Fömt-sättningen för välfärd och social trygghet är därför att vi dels minskarde offentliga utgifterna, dels sänker det totala skattetrycket. I mofion 2941 (c) och mofion 2956 (fp) redovisas budgetalternativsom delvis överensstämmer med förslagen i mofion 2933 (m). Den förordadeneddragningen av det underliggande budgetunderskottet är av samma storleksordning.I motionerna förordas också en i långa stycken gemensam inriktning avbesparingsarbetet. Sålunda förordas utgiftsnedskärningar inom bl. a.sjukförsäkringen, statsbidragen till kommunerna, subventio-nema tillbostadssektorn och statsbidragssystemet för arbetslöshetskassorna. Dessutomfinns en rad gemensamma skattesänkningsförslag. Enligt utskottets meninginnebär emellertid inte de föreslagna utgiftsnedskärningarna i motion 2941 och2956 att tillräckligt omfattande skattesänkningar kan genomföras. I motion 2957 (vpk) förordas en budgetpolitik medtyngdpunkten lagd på skärpt beskaUning av aktier och förmögenheter. Trots dettaökar budgetunderskottet. En sädan budgetpolitik kan utskottet inte acceptera. Med det anförda avstyrker utskottet de förslag tillbudgetpoliliska riktlinjer som föreslås i proposition 150 bilaga 1 moment 2,motion 2941 (c) yrkande 2, mofion 2956 (fp) yrkande 2 och motion 2957 (vpk)yrkande 2 samt tillstyrker de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somanges i motion 2933 (m) yrkande 2. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande de allmännariktlinjerna för budgetregleringen att med avslag pä regeringensförslag i proposition 1983/84:150 bilaga I moment 2 och motionema 1983/84:2941yrkande 2, 1983/84:2956 yrkande 2 och 1983/84:2957 yrkande 2 godkänner vad somförordats i motion 1983/84:2933 yrkande 2 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 5 1983/84. FiU 1983/84:40 58 5.De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen NilsÅsling (c) och (c) anser all dels den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Budgetutvecktingen /84" och på s. 41 slutar med"grundläggande budgetberedningen" bort ha följande lydelse: Budgetutvecklingen1981/82. 1982/83, 1983/84 och 1984/85 Under mittenregeringens /82 blevbudgelunderskollel . Socialdemokraternas första regeringsår1982/83 gav ell budgelunderskoll pä . Trots sloraskallehöjningar ökade alltså underskottet med nästan . Förklaringen var all man drev upp utgifterna med . Denutgiftsökningen var större än hela den statliga inkomstskatten för såvälfysiska som juridiska personer. Förinnevarande budgetår 1983/84 pekar den senaste prognosen pä ellbudgetunderskott pä ca . Minskningen jämfört med /83 berorfördel första pä alt budgelunderskollel tilläts öka så dramatiskt förrabudgetåret, för det andra pä alt högkonjunkturen gör all industrislödel kunnatskäras ned radikalt och för del tredje på alt löneantagandena skrivits upp för1984. Några mera omfattande ulgiftsbegränsningar har inte skett annat än påpensionsområdel. Industristödets nedskärning har kunnat ske som en följd avdel positiva utfallet av tidigare genomförda strukturförändringar i svenskindustri. Statenskassamässiga budgetunderskott /85 bedöms enligl komplelteringspropositionenbli . Sänkningen jämfört med budgetpropositionen haråstadkommits främst genom kraftigt ökade skatteinkomster bl. a. på grund av allavtalsrörelsen givit större löneökningar än vänlat. Däremoi har antagandena omsysselsättningens utveckling inte reviderats upp och därförknappast kunnat läggas till grund för mer optimistiska inkomstberäkningar.Tvärtom har i den reviderade nationalbudgeten (tabell 5:8, sid. 80) antagits ennågot lägre ökning av antalet sysselsatta jämfört med vad som antogsi den preliminära nationalbudgeten (s. 88). Desenaste sysselsätlningssiffrorna avseende april månad 1984 visar etl i stortsett oförändrat antal sysselsatta som trots den markantakonjunkturförbättringen. Regeringens sysselsättningspolitik har alltsåmisslyckats. Detminskade kassamässiga budgetunderskottet förklaras också delvis av ökadeengångsförstärkningar i budgeten. Budgetförbättringenberor således helt på ökade inkomster. Några utgiftsminskningar i form avbesparingar har ej föreslagils. Den av regeringen så omtalade avindexeringenav statens ulgiftsprogram har tyvärr inte avsatt några betydanderesultat. Tvärtom återinförs full indexering av FiU1983/84:40 59 pensionerna fr. o. m. Dessutom har på denstatliga arbetsmarknaden fler följsamhetsklausuler tillkommit i åretsavtalsrörelse jämfört med . Utgifterna för statsskuldräntor har skrivits ned ikompletteringspropositionen med . Den senaste tidensulveckling av dollarn och den amerikanska räntan hotar att dennautgiftsminskning inte kan förverkligas. Ökar dollarns värde ökar ocksåkoslnaderna för kursförluster vid inlösen av utländska lån. Stiger denamerikanska räntan kan della driva upp hela det internationella räntelägetinklusive det svenska. Sammantaget måste man således konstalera alt degrundläggande problemen kvarstår även pä budgetomrädet. (LU 84) som långtidsbudgetens högalternativ visar att dennuvarande löne- och prisstegringstakten visserligen kan komma att ge en temporärminskning av budgetunderskottet, men efter några är medför ett drastisktstegrat underskott. Regeringen medger själv i den reviderade finansplanen atllöneutvecklingen i stort sett ligger i nivå med långtidsbudgetenshögalternativ. Desto mer anmärkningsvärt är del därför att regeringen i sammaandetag drar slutsatsen att de nuvarande beräkningarna /85 intemotiverar några omedelbara budgetpolitiska åtgärder. Det stora budgetunderskottet är detallvarligaste hotet mot den svenska ekonomin. Budgetunderskottet ökarinflationsrisken, driver upp räntenivån och minskar utrymmet påkapitalmarknaden för industrins investeringar. Del sistnämnda kan bli ett akutproblem när den nuvarande högkonjunkturen nu synes leda till atlindustriinvesteringarna börjar öka. Trovärdigheten hos regeringens budgetalternativ minskar avatt inflationen ligger kvar på fortsatt hög nivå (). Dettatrots att de nya avtalen ännu inte slagit igenom i inflationssiffrorna. Målsättningen för en långsiktig budgelpolifik bör vara attstatsskulden inle längre ökar i reella tal. Därför måste det strukturellabudgetunderskottet avvecklas genom att kraftigt minska de offentligautgifterna. Skattehöjningar är inte någon framkomlig väg för att sanerastatsfinanserna. Besparingar i de offentliga utgifterna har ofta i denpolitiska debatten satts i motsatsställning till en rättvis fördelningspolitik.Man har då jämfört effekterna av utgiftsnedskärningar med etl läge däringenting alls görs åt budgetproblemen. Delta är självfallet en heltorealistisk jämförelse om man förenar ett kort- och ett långsiktigt perspektiv.På skulle en politik utan begränsningar av de offentliga utgifternafördjupa de ekonomiska problemen och därför innebära ett direkt hot motvälfärden. Självfallet måste fördelningspolitiska synpunkter tillmätas storvikt vid valet mellan olika besparingsåtgärder, men besparingspolitiken i sigstår inte i strid med en rättvis fördelningspolitik, utan är istället enförutsältning för att en sådan uthålligt skall kunna bedrivas. FiU1983/84:40 60 utarbetades ide dåvarande regeringarna en strategi för hur samhällsekonomiskt ansvar kan förenasmed en rättvis fördelningspolilik. Sparåtgärder som riktade sig mot meragenerellt utgående bidrag kombinerades därför med särskilda insatser förutsatta grupper. Det är , när har draghjälp av en internationellkonjunkluruppgång, som de offentliga utgifterna måste dras ner radikall. Skerdet kan räntenivån pressas ner sä alt investeringar blir mer lönsamma. Därmedökar möjligheterna att trygga exporlframgångar och sysselsättning även i nästakonjunkturavmatlning. En kraftfull besparingspolilik blir av sysselsättnings-och slabiliseringsskäl betydligt svårare atl föra när konjunkturen vänder nedåtigen. Då ökar också oundvikligen statens utgifter för sysselsättningspolitiken. Enligt långtidsutredningen bör budgelbesparingar ske med igenomsnitt . I den nuvarandehögkonjunkturen bör följaktligen besparingarna vara betydligt slörre än 6miljarder kr. Utskottet vill därför tillstyrka den utformning avbudgetpolitiken som framgår av tabell 5 i motion 1983/84:2524 (c) med deförändringar som skett (bl. a. militära försvaret och u-hjälpen)och som framlagts i motion 2941 (familje- och arbetsmarknadspolitiken).Sammantaget innebär utskottets förslag räknat pä helär ett bestående bättrebudgetsaido på . jämfört med regeringens budgetförslag. (Beräkningarna i motion 2524 är då korrigerade vad gäller kostnaden förbibehållande av marginalskatlereformens målsättning.) Därutöver föreslårutskottet i enlighet med tabell 5 i motion 2524 betydandeengångsförstärkningar och utflyttningar ur statsbudgeten. I motion 2933 (m) föreslås delsnedskärningar av bl. a. u-hjälpen, livsmedelssubventionerna och delregionalpoliliska stödet, dels långtgående skattesänkningar. I motion 2956 (fp) föresläs bl. a. slopadelivsmedelssubventioner pä mjölk. Dessa inslag gör atl ulskoltet inte kan acceptera deallmänna riktlinjerna för budgetpolitiken i motionerna 2933 och 2956. I motion 2957 (vpk) föreslås kraftiga ökningar av de offentligautgifterna. Trots stora skattehöjningar skulle motionens förslag leda till etlväsentligt försämrat budgetsaido. Utskottet kan inte acceptera den inriktningav budgelregleringen som förordas i motion 2957. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande de allmännariktlinjerna för budgetregleringen att med avslag på regeringensförslag i proposition 1983/ 84:150 bilaga 1 moment 2 och motionerna1983/84:2933 yrkande 2, 1983/84:2956 yrkande 2 och 1983/84:2957 yrkande 2godkänner vad som förordats i motion 1983/84:2941 yrkande 2 och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. FiU 1983/84:40 61 6.De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen BjörnMolin (fp) anser alt dels den del av utskottets yttrande som pä s. 31börjar med "Beräkningarna av" och pä s. 41 slutar med"grundläggande budgetberedningen" bort ha följande lydelse: Regeringen redovisar i komplelteringspropositionensiffror på budgetunderskottet både för innevarande och nästkommande budgetärsom är lägre . För /85 uppges nu atl det kassamässigaunderskottet blir . Det s. k. underliggande underskottetligger avsevärt högre, eller på . Budgelkalkylenhar förändrats pä följande sätt (miljarder kronor); Inkomster 224.1 243.3 -t-19.2 Utgifter .304,9 310,5 + 5.6 (kassamässigt) -80.8 -67,2 4-13,6 1 budgetpropositionen fanns emellertid i postenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto ca 6 miljarder, som bör läggas tillbåde inkomster och utgifter i den första kolumnen i tablån. Den egentligaskillnaden mellan budget- och komplelteringspropositionen är därför enuppräkning av inkomstsidan med ca . Dennauppräkning av statsinkomsterna beror i stor utsträckning på alt antagandet omlönesummans ökning har juslerals upp i inle oväsentlig grad. En del avuppjusteringen beror pä anlagande om högre limlöner och en del på antagande omhögre sysselsätlning. Uiskollelvill påminna om atl det högre lönesummeantagande som tigger till grund för dennu aktuella budgetprognosen visseriigen på kort sikt har de positivainkomstförstärkande effekter som redovisas, men atl de långsikliga effekternabåde på samhällsekonomin i stort och på statsbudgeten kan bli starkt negativa.Erfarenheterna i detta avseende frän utvecklingen under mitten av 1970-talelförskräcker. Dä ökade statsinkomsterna kraftigt på grund av höga löneökningar,medan de negativa effekterna på konkurrenskraft och inflation visade sig förstefter några är, men dä med stor skärpa. Utskotlet anser det sannolikt att denförbättring som kan avläsas i fråga om statsinkomsterna i stor ulsiräckningberor på att in-komstunderiagel växer alltför snabbt. UtskoUetvill av det ovanstående dra slutsatsen att större delen av den uppvisadekassamässiga saidoförbättringen är av kortsiktig natur och inte i längdenpåverkar budgetunderskottet i positiv riktning. Utskottetvill ocksä peka pä de beräkningar som gjorts i långtidsbudgeten, där riskernamed nuvarande utveckling tydligt illustreras. FiU 1983/84:40 62 budgetenredovisar två alternativ, ett lågalternativ och ett högallernativ. Inte ens ilågalternativet sker någon markant förbättring av budgetunderskott, tillväxtoch sysselsättning, trots att antagandena om infiation och lönekostnadsstegringär myckel optimistiska. I komplelteringspropositionen dras följande slutsats:"Slutsatsen av långtidsbudgetberäkningarna är att budgetproblemen intelöses av sig själva ens vid en god allmänekonomisk utveckling. Även ilägalternativet, med dess mycket positiva ekonomiska ulveckling, liggerbudgetunderskottet kvar på en nivå som långsiktigl inte är förenlig med kravetpå samhällsekonomisk balans" (prop. 150, bil. 1. sid. 41). Ihögalternativet ökar budgetunderskottet till ca om någraär. De antaganden om priser och löner som ligger bakom detta alternativansluter nära till vad den nuvarande utvecklingen pekar på. Utskottetanser att det är oansvarigt att underlåta atl utnyttja nuvarandeinternationella konjunktumppgäng till aU sanera den svenska ekonomin. Detlagäller i särskill hög grad statens finanser. Utskottetavvisar tanken på skattehöjningar. Tvärtom anser utskottet attmarginalskatterna ytterligare måste sänkas för att stimulera till arbete ochsparande. De låga nominella lönehöjningar som krävs för att bevara och helst stärkanäringslivets konkurrenskraft kan resultera i reallöneförbäll-ringar enbart omskaltehöjningar undviks och inflationen dämpas. Utskottetförespråkar sålunda att den i förhållande till regeringens förslag nödvändiga,stramare finanspolitiken genomförs genom besparingar. Utskottetdelar den uppfattning som framförs i molion 2956 (fp) atl besparingar päungefär bör genomföras i de permanenta uigiftsprogrammen.Därtill kommer vissa engångsbesparingar genom att statlig låneverksamhet flyttasut frän statsbudgeten och genom att vissa statliga företag säljs ut tillprivata intressenter. Tillsammans med övriga utgiftsförändringar ochskattesänkningar innebär moiionärernas krav ett budgetunderskott som är ca 10miljarder kronor lägre än regeringens, räknat pä helär. Utskottet anser alldetta är en väl avvägd budgelpolifik.