bet · G701SkU50 · 1983-12-31 00:00:00 — I motion1127 slutligen begär () utredning och förslag i syfte attmöjliggöra en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Motionären anser en lösning påproblemet kunna vara all medge någon form av indelning av familjeinkomst underen övergångstid när båda makarna inte kan beredas arbete. Vid sin under senare årofta återkommande behandUng av motioner om SkU 1983/84:50 33 slopandeav sambeskatlning av B-inkomster har utskottet genomgående intagit denståndpunkten att, även om principiella skäl talar för en sådan åtgärd, enändring bör anstå i avvaktan på det slutliga resultatet avfamiljelagssakkunnigas arbete. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Dessförinnansaknas också anledning att la upp frågan om särbeskallning av makarsförmögenhet. Vad särskilt angår frågan om sambeskatlning av fosterföräldrarsoch fosterbarns förmögenhet vill utskottet erinra om att fosterbarn genomgåendelikställs med egna bam i beskattningshänseende. Tillräckliga skäl för att göraavsteg från denna princip enbart i fråga om förmögenhetsskatten anser utskottetinte föreligga. Medhänvisning till det anförda och då utskottet inte är berett medverka till enåtergång till sambeskattning av arbetsinkomster, vilket ett bifall tillyrkandet i motion 1127 skulle innebära, avstyrker utskottet samtliga i dettaavsnitt behandlade motionsyrkanden. 1 samband med behandling av proposition1983/84:69 om basenheten beslutade attbasenheten för , dvs. vid taxering, skulle utgöra . i stället för av tidigare beslutade . och vid 1986års taxering . i stället för . Enligt övergångsbestämmelsernaskulle, för det fall att skattskyldig - eller i fråga om makar - någon av demskulle taxeras för beskattningsår som börjat före , äldrebestämmelser tillämpas. Ipropositionen föreslås ändring av skatteskalan för (1986 årstaxering). Ändringen skall enligt förslaget inte tillämpas om beskattningsåretför den skaitskyldige och hans make börjar före den 1 maj 1984.1 sammanhangetföreslås en ändring i lagen om basenhet som innebär att angivna tidpunkt -- ändras till . Dennaändring har uppenbarligen varit avsedd att gälla endast ,men den har kommit att utformas så att den omfattar även taxering. Utskottetföreslår att lagtexten ändras så att tidpunkten kvarstår ifråga om 1985 års taxering. 1. beträffande'barnavdrag m. m. att i vad avserförvärvsavdrag, barnavdrag, skattereduktion och makereduktion o. d. samlskatteskalan deb bifaller proposition 1983/84:150 samt motionerna 1983/84:1456 yrkande 3 och 1983/84:2079 yrkande 2 i vad avser förvärvsavdraget, deb avslår motionerna1983/84:747 yrkande 1 och yrkande 2 (delvis), 1983/84:1456 yrkandena 1 och2,1983/84:2079 yrkande 1, SkU 1983/84:50 34 yrkande2 i övrigt och yrkande 3, 1983/84:2168, 1983/84:2941 yrkande 11,1983/84:2951yrkandena 1-3 samt 1983/84:2956 yrkandena 5-9, 2, beträffande underhållsbidrag att avslårmotionerna 1983/84:2446 yrkande 3, 1983/ 84:2951 yrkande 5 och 1983/84:943,s 3. beträffande barntilisynskostnader att avslårmotionerna 1983/84:2446 yrkande 1, 1983/ 84:2951 yrkande 4 och 1983/84:1136, alt medanledning av motionerna 1983/84:2446 yrkande 2 och 1983/84:1456 yrkande 4 gerregeringen tiU känna vad utskottet anfört om en allsidig översyn avexistensminimireglerna, 5. bettaffatidefosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet att avslårmotionerna 1983/84:940 och 1983/84:1495, 6. beträffande individuell beskattning i övrigt avinkomst och förmö genhet m. m. all avslårmotionerna 1983/84:1102,1983/84:1127,1983/ 84:1141, 1983/84:1444 och1983/84:1503, att medanledning av vad utskottet ovan anfört och hemställt antar de vid propositionenfogade förslagen till a) lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), b) lag om ändring i lagen(1947:576) om slatUg inkomstskatt, c) lag om ändring i lagen(1977:1071) om basenhet med den ändringen alt de i lagen angivnaikraftträdande- och övergångsbestämmelserna erhåller följande som utskottetsförslag betecknade lydelse: Dennalag träder i kraft den 1 Denna lag träder i kraft den 1 Skall skattskyldig eller i fråga om makar någon av dem i fråga om makar någon av dem taxeras för beskattningsår som har taxeras för beskattningsår som har börjat före tillämpas börjat, såvitt avser taxering, äldre bestämmelser. Med makar av- före och, såvitt ses de som taxeras med tillämpning avser taxering, före den 1 av 11 § 1 mom, lagen (1947:576) om tillämpas äldre bestämmel- statlig inkomstskatt. Med makar avses de som taxeras med tillämpning av 11 § 1mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. d) lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, e) lag omändring i uppbördslagen (1953:272), SkU 1983/84:50 35 f) lagom ändring i taxeringslagen (1956:623), g) lag omändring i lagen (1960:63) om förlustavdrag. Närvarande:Rune Caristein (s), (). (), förste vicetalmannen ()*. (), (), IngemarHallenius (c), (), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), Bmno Poromaa (s) och ErkkiTammenoksa (s). 'Ej närvarande vid justeringen. (mom. 1 och 7) 1.Knut , förste vice talmannen , ochKarl Björzén (alla m) anser deb att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 28 med "De förslag" och slutar på s. 29 med "motion2168" bort ha följande lydelse: Dekraftiga skattehöjningarna har tillsammans meddevalveringens prishöjande effekter allvarligt försämrat barnfamiljernasekonomi. Enligt beräkningar ökade levnadskostnaderna för entvåbarnsfamilj med . under 1983.1 år beräknas koslnadema stiga medytterligare . Mångafamiljer har mot denna bakgmnd tvingats använda sina besparingar för denlöpande konsumtionen. Flera har också tvingats låna av släktingar och vänner.Den kraftiga ökningen av barnfamiljer som söker socialbidrag visar attsmärtgränsen i många fall nåtts. Barnfamiljernas utsatta situation ärsäkerligen också en väsentlig anledning till att hushållens sparkvot i Sverigeförra året gick ned till noll, något som är internationellt unikt. Barnfamiljernas svårasituation har orsakats av följande omständigheter: Vidbeskattningen tas ingen hänsyn till hur många som skall leva på enhushållsinkomst. Familjer med samma inkomst betalar lika mycket i skatt oavsetthur många barn de har. Skattenblir högre ju mera ojämt inkomsterna är fördelade mellan föräldrarna.Skillnaden i skattebelastning kan uppgå till . blir kortdellid eller hemarbete på heltid allt vanligare ju fler bamen blir. SkU 1983/84:50 36 Skatten på en viss hushållsinkomst blir såledesnormalt högre ju fler barn som finns i familjen tvärtemot målsättningen om"skatt efter bärkraft". Itakt med att skatterna har höjts kraftigt har de orättvisa skattereglerna gettallt svårare effekter för de enskilda familjerna. Utformningenav bostadsbidragen förstärker effekten av den orättvisa beskattningen.Bostadsbidragen prövas nämligen mot familjens bruttoinkomst, inte mol vad dendisponerar efter skatt. Delta missgynnar ytterligare de hushåll som ärhänvisade till i stort sett en enda inkomst. Ordnarfamiljen själv sin barnomsorg kan ,deras ekonomi försämras ytterligare,eftersom barntillsynen måste betalas med redan beskattade pengar. En familj meden hyra på /mån. och inkomster på . hamnarsåledes under socialbidragsnivån om barntillsynen kostar mer än . ilimmen per barn. Justörre behov en barnfamilj har av en inkomstförstärkning, desto mindre får deni allmänhet behålla. Detta beror främst på de kraftiga marginaleffekter sombostadsbidragens avlrappningsregler för med sig. I en Irebarnsfamilj släpardessa stora marginaleffekter med upp lill hushållsinkomster på tillsammans , för en fembarasfamilj ända upp till . Reglernaom existensminimiavdrag är tänkta att fungera som ett sista skyddsnät motöverbeskattning av flerbarnsfamiljerna. I den mån dessa regler över huvud tagetfungerar - boende i småhus eller elt "frivilligt" val att själv lahand om sina barn diskvalificerar i allmänhet från rätten till sådana avdrag -ger de i princip marginaleffekter på i myckel breda inkomstskikt. För enfembarnsfamilj med en inkomst som medgivils existensminimiavdrag spelar detingen roll om inkomsten är . eller kanske , standardenförbUr densamma. De familjepolitiska förslag som återfinns ikompletleringspropositionen bygger anmärkningsvärt nog inte på någon analys avvad som verkligen orsakat barnfamiljernas ekonomiska problem. Det finns helleringet resonemang om vilka långsiktiga åtgärder som krävs för alt varaktigtskapa rättvisa för barnfamiljema. Mot den bakgmnden är del naturligt att detföreliggande förslaget präglas av socialistisk ideologi snarare än medvetenhetom vilka åtgärder som nödvändigtvis måste vidtas. Regeringenföreslår ökade barn- och bostadsbidrag. Detta finansieras genom höjda skatter,som framför allt drabbar barafamiljerna själva genom att förvärvsavdragetslopas. Barnfamiljernasberoende av generella och inkomstprövade bidrag ökar därmed ytterligare.Möjligheterna att kunna leva på de egna inkomsterna minskar. Redan hårtpressade barnfamiljer som bor i småhus eller med bostadsrätt får dessutom ökadeboendekostnader om den aviserade fastighetsskatten genomförs. SkU 1983/84:50 37 Inkomstbeskattningens nuvarande utformning ledertill orättvisor mellan olika familjer. Genom progressivilelen istalsskalteskalan leder olikheter i fördelningen av inkomster mellan två makartill stora variationer i skatteuttaget. Vid inkomstbeskattningen tas inteheller någon hänsyn lill hur stor försörjningsbördan är. Del drabbar framförallt flerbarnsfamiljerna som mer än andra är hänvisade lill att leva på eninkomst. Problemet kan bara lösas genom en övergång lill en mera proportionellinkomstskatt. bör den statliga inkomstskatten avskaffas helt, utom förde högsta inkomsterna. Deproblem som följer av inkomstbeskattningens utformning har ytterligare skärptsgenom den skattepolitik som förts fram av regeringen sedan valet . Ettantal olika skatter, inte minst inkomstskatten, har skärpts med nominellt 23miljarder kronor. Delta motsvarar i genomsnitt ca . Familjermed olika antal barn har olika förmåga alt betala skall, eftersom de totalakostnaderna beror på antalet bam. Därför måste en reformerad inkomstbeskattningi syfte att skapa rättvisa för barnfamiljer innebära att den beskattningsbarainkomsten skall reduceras med elt belopp som motsvarar kostnadema för barnen. Denfinansiering som i nuvarande budgetläge år nödvändig måste utformas på ettsådant sätt all marginalskatterna inte skärps och strävan att minska de totalamarginaleffekterna inte motverkas. En genomgripande reformering avinkomstbeskattningen bör genomföras enligt den modell föreslår ipartimotionen 2951. Grundavdragför barn med . per hemmavarande barn införs vidden kommunala beskattningen. Avdragsrällen skall också omfatta hemmavarandebarn mellan som uppbär studiestöd. Skattebortfalletför kommunerna motverkas genom all det nu utgående allmänna grundavdragetminskas med . Denstatliga inkomstskatten sänks planmässigt så all flertalet heltidsarbetandekompenseras fullt ut för den kommunala skatteökning som blir följden av ettminskat allmänt grundavdrag. Pensionärermed låg inkomst kompenseras särskilt inom ramen för de regler som gällerpensionärernas beskattning. Studerande som arbetar för all finansiera studierbör kunna kompenseras inom ramen för studiemedelssystemet. Desom har så låga inkomster och/eller så många barn att de inte kan utnyttjagmndavdraget för barn fullt ut kompenseras genom "negaliv skall".Detta innebär att ett belopp motsvarande nettoeffekten av den inte SkU1983/84:50 38 utnyttjade delen av grundavdraget utbetalas kontant.Därigenom kommer alla barnfamiljer, oavsett inkomstförhållanden och antal barn,att kunna utnyttja avdragels effekter fullt ut. Inom ramen för den kommunala skalteuljämningen sker enutjämning av skatteunderlaget mellan kommuner med oUka andel barn. Denna reform bör genomföras i tre steg med början den 1januari 1985 och således vara fullt genomförd . Den statliga inkomstskatten börplanmässigt sänkas. Detta leder till alt även barnlösa, och de vilkas barn intelängre berättigar lill avdrag, kompenseras för den skärpta kommunalskattengenom sänkt statlig inkomstskatt. Utskottet förordar därför den statliga inkomstskalteskalaför 1985 varom förslag läggs fram i motion 2951. Förvärvsavdraget, som är det endaavdrag inom skattesystemet varigenom hänsyn tas tiU barntillsynskostnader, börenligt utskottets mening inte slopas. En sådan åtgärd skulle, förutomskattehöjningar för många familjer, också innebära minskade bostadsbidrag. Mot den angivna bakgrundentillstyrker utskottet m-motionerna 747 och 2951, sistnämnda motion såvitt nu äri fråga. Det av i motion 1456 framställda yrkandet om uppräkningav äktamakereduktionen för inkomsttagare med barn och ensamslåendereduktionensamt begäran i motionerna 2079 och 2956 om en särskildskaltereduktion för varje barn avstyrks. Även om utskottet i hög grad delarcenterns uppfattning att en-inkomstfamiljerna missgynnas av nuvarandeskatteregler skulle en uppräkning av hemmamakereduktionen leda till myckethöga tröskeleffekter om hemmamake tar heltidsarbete, i synnerhet i familjer somdå också mister bostadsbidrag. En mer proportionell skatt skulle tillsammansmed grundavdrag för barn ge större skalterällvisa ulan Iröskeleffekler. Yrkandet i motion 2168 får genom utskottelsställningstagande anses tillgodosett. dels all utskottet under mom. 1 och 7 bort hemställa alt i vad avserförvärvsavdrag, barnavdrag, skallereduktion och makereduktion o. d. samlskatteskalan deb med bifall till motionerna 1983/84:747 yrkande 1 och yrkande SkU 1983/84:50 39 2(delvis) och 1983/84:2951 yrkandena 1-3 deb med anledning av motion1983/84:2168 -och deb med avslag på proposition 1983/84:150 samt motionerna1983/84:1456 yrkandena 1-3, 1983/84:2079 yrkandena 1-3, 1983/ 84:2941 yrkande11 samt 1983/84:2956 yrkandena 5-9 avslår de i propositionen framlagdalagförslagen och begär förslag från regeringen om ändringar i beskattningen av1985 års inkomster i enlighet med vad som anförs i reservationen. 2.Stig Josefson och (båda c) anser deb att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 28 med "De förslag" och slutar på s. 29 med "motion2168" bort ha följande lydelse: Utskottetvill gärna instämma i motionärernas uppfattning all elt rättvist och effektivtskattesystem i möjligaste mån bör utformas med hänsyn lill barnfamiljernasförsörjningsbörda. Frågan hur kostnaderna för barn skall kunna beaktas iskattehänseende och hur sådana regler bör utformas inrymmer emellertid vissaavvägningsproblem. Ett av problemen är hur man inom ramen för vårt nuvarandeskattedebileringssystem, med skatteavdrag vid källan, skall finna utrymme förmer individuella hänsynstaganden. Avde förslag som presenterats i propositionen samt i motionerna 747 och 2951 (m),1456 (c) saml 2079 och 2956 (fp), vill utskottet förorda centerparti-förslaget.Detta innebär att ett särskilt och ökat hänsynslagande las lill barnfamiljerdär det endast finns en inkomst och att försörjningsbehovet tillgodoses genomen för barnfamiljerna successiv höjning av skattereduktionen för hemmamakaroch ensamföräldrar till den reala nivå den hade när den infördes. 1 en förstaetapp bör reduktionen höjas från . Regeringen bör ges iuppdrag att fullgöra en beredning för de fortsatta höjningarna så att dessasamordnas med andra åtgärder på familjepolilikens område. Utskottetkan inte ställa sig bakom de förslag som presenterats i moderatmotionerna. Ettper barn grundat avdrag på inkomsten i den kommunala beskattningen är ettkrångligare sätt all nå samma konsumtions-stöd som man når genom barnbidrag oehflerbarnsstöd. Utskottetkan inte heller acceptera den finansieringsmodell som föreslås imoderatmotionerna. En reducering av grundavdraget till . skulleinnebära en myckel kraftig procentuell skallehöjning för låginkomsttagare.Särskilt feriearbetande, deltidsarbetande, småföretagare med låga inkomsteroch yrkesutövare med konstnärlig inriktning skulle drabbas hårt avmoderatförslaget. Den höjning av kommunalskatten som blir följden av detminskade grundavdraget uppgår lill ca . Denna är beloppsmässigt hkastor för en inkomsttagare med . i inkomst som för den som tjänar . Detta kan från fördelningspolitiska utgångspunkter inte accepteras. SkU 1983/84:50 40 Mol den' angivna bakgrunden och med hänsyn lill debetydande förbättringar av barnfamiljernas situation som föreslagils i motion1983/84:2941 (c) - höjning av barnbidraget med /år för del första barnetsaml med /år för del andra och därefter följande barn - anserutskottet sig inte kunna biträda vare sig del i m- motionerna 747 och 2951framförda kravet på barnavdrag vid den korhmunala beskattningen ellerfolkpartiets begäran i motionerna 2079 och 2956 om en särskild skaltereduktionför varje barn. Genom utskottets ställningslagande har ulredningsyrkandet imotion 2168 lillgodoselts. Ilikhet med finansministern anser skalleutskoltel all stödåtgärderna inte fårleda till ökat budgetunderskott. Utskottet accepterar att förvärvsavdragetslopas. Däremot anser utskottet en finansiering genom skattehöjning - vilketföreslås såväl i propositionen som i m- och fp-molionerna - olämplig. Ettcentralt mål för den ekonomiska politiken under 1980-talel är att avveckla detstrukturella budgetunderskottet genom att kraftigt minska de offentligautgifterna. Skattehöjningar är inte någon framkomlig väg. 1 ekonomiskamotion (1983/84:2941) redovisas ett ekonomiskt alternativ som trots det ökadestödet till barnfamiljerna ändock har ett i förhållande lill regeringensförslag lägre budgetunderskott. Skillnaden uppgår lill 9 miljarder kronor.Enligt utskottets uppfattning är således kravet på en ansvarsfull finansieringtillgodosett. Propositionens finansieringsförslag med höjning av statsskattenavstyrks således. Utskottetvill även i likhet med vad som anförts ovan beträffande moderatmotionen peka pådel fördelningspolitiskt tvivelaktiga i att höja statsskatten med samma beloppför alla inkomsttagare. Detta medför också en kraftig procentuell höjning förde lägsta inkomsttagarna. Medhänvisning till del anförda avstyrker ulskollel moderalmolionerna 747 och 2951såvitt nu är i fråga. Ulskollel avstyrker också fp:s yrkanden i motionerna 2079och 2956 om en höjning av skattesatsen i inkomstskiktel 1-4 basenheter och omslopande av äktamakereduktionen för inkomsttagare med barn ochensamståendereduktionen. debatt utskottet under mom. 1 och 7 bort hemställa att i vad avser förvärvsavdrag,barnavdrag, skattereduktion och makereduklion o. d. samt skalleskalan deb medbifall lill motionerna 1983/84:1456 yrkandena 1-3, 1983/84:2079 yrkande 2 i vadavser förvärvsavdraget, 1983/84:2168 och 1983/84:2941 yrkande 11, deb med avslag på proposition1983/84:150 samt motionerna 1983/84:747 yrkande 1 och yrkande 2 (delvis),1983/84:2951 yrkandena 1-3, 1983/84:2079 yrkande 1, yrkande 2 i övrigt ochyrkande 3 samt 1983/84:2956 yrkandena 5-9 avslår de i propositionen framlagdalagförslagen och begär förslag från regeringen om ändringar i beskattningen av1985 års inkomster i enlighet med vad som anförs i reservationen. SkU1983/84:50 41 deb att det avsnitt av utskottelsyttrande som börjar på s. 28 med "De förslag" och slutar på s. 29 med"motion 2168" bort ha följande lydelse: Tillgängliga utredningar visar alt barnfamiljernassituation är mycket ansträngd. Värdet av den disponibla inkomsten perkonsumlionsenhet har sjunkit mer än vad summan av olika bidrag har kompenserat.Högst disponibel inkomst per konsumlionsenhet har ensamstående samt samboendeulan barn i de yrkesaktiva åldrarna. Bland barnfamiljer ligger endast familjermed elt barn över genomsnittet, medan övriga barnfamiljer undergenomsnittet för samtliga hushåll. Standarden per hushållsmedlem i barnfamiljer är klartlägre än för övriga. Skillnaden ökar kraftigt med stigande barnantal. Enförstärkning av barnfamiljernas konsumtionsstandard i förhållande lill övrigafamiljer är därför motiverad av fördelningspolitiska skäl. Bakom denna utveckling av barnfamiljernas disponiblainkomst ligger elt skattesystem som endast i begränsad utsträckning tar hänsynlill försörjningsbörda. Utskottet anser att det nu är angeläget att inom ramenför skattesystemet göra sådana hänsynstaganden att det sker en omfördelningöver tiden i hushållens skattebelastning. då familjensförsörjningsbörda är stor på gmnd av hemmavarande barn bör därförskattesystemet la hänsyn till delta, dvs. bamfamiljernas skall bör sänkas.Enligt utskottels mening är den skattereduktion för barnfamiljer som föreslås ifp-motionerna 2079 och 2956 ett lämpligt sätt att åstadkomma detta. Enligt utskottels mening måste skattesystemet reformerasså att de totala marginaleffekterna begränsas. Dessa är f.n. speciellt höga förmånga barnfamiljer, vilket innebär att många hushåll med hemmavarande barn harhamnat i den s. k. fattigdomsfällan. Detta innebär att hushållet inte genomegna insatser kan nämnvärt förbättra den egna materiella standarden. Eninkomstökning motverkas av höga marginalskatter, progressivabamom-sorgsavgifter och bortfallande bostadsbidrag, så att den disponiblainkomsten inte ökar trots att bruttoinkomsterna gör del. Elt sådantförhållande kan enligt utskottets mening inte accepteras, utan ambitionen måstevara att ytterligare sänka marginalskatterna och mildra övrigarharginaleffekter. Utskottet anser därför alt det är angeläget all ett förstasteg i en reformerad beskattning för barnfamiljema kan tas så snart sommöjligt. Förändringen måste göras så att ingen skärpning sker av de totalainarginalef-fektema. Utskottet anser således att en skattereduktion med ettvisst belopp per barn bör införas . Det belopp som föreslås ipartimotionerna från anser utskottet väl avvägt. Skattereduktionenbör således utgå med . per bam i ett första steg. anför att införandet av en sådan skattereduktion SkU 1983/84:50 42 skulleinnebära att skattesystemet blir krångligare. Utskottet finner för sin del inteatt de administrativa nackdelama med en skattereduktion efter antalet barn ärsådana all de bör tillmätas någon avgörande betydelse. omfördelning mellan barnfamiljer och icke-barnfamiljer som utskottet ansernödvändig ingår också en omedelbar höjning av barnbidraget och det särskildaflerbarnstillägget. Dessa förslag har behandlats i socialutskottets betänkandeSoU 1983/84:35. Utskottetanser att den förbättring av barnfamiljernas standard som förordas måstefinansieras genom omfördelningar av skatter och andra utgifter. Totalt settförordar utskottet en finansiering enligt motion 2078 (fp) enligt följande: Höjda barnbidrag m. m. Utskottet förordar således att skattereduktionenfinansieras delvis genom en skattehöjning i skiktet 1-4basenheter i inkomstskatteskalan. Dessutom bör förvärvsavdraget avskaffasliksom makereduktionen för de familjer som har barn och således får den nyaskaltereduktionen. Däremot anser utskottet att makereduktionen för familjerutan barn måste behåUas, bl. a. med hänsyn tiU svårigheterna påarbetsmarknaden. Omfördelningenenligt de principer utskottet har förordat innebär störst förbättring förflerbarnsfamiljerna. För familjer med ett barn innebär förslaget i stort settoförändrad ekonomi. För en tvåbarnsfamilj betyder reformen en nettoförbättringpå ca , för en trebamsfamilj en netloförbältring på drygt 6 000 kr.per år. Reformeninnebär totalt sett en omfördelning mellan familjer med resp. utan bam påmellan 1,5 och . Den största åtstramningen får bäras avfamiljer med två förvärvsarbetande utan bam. Den maximala förändringen för demuppgår till ca . och kan jämföras med en förbättring för enfyrabarnsfamilj på . Utskottetkan inte tillstyrka de förslag som förordas i propositionen i -denna del.Förslagen innebär en höjning av skattetrycket för att finansiera ökade bidrag,vilket utskottet anser vara en felaktig princip. Utskottetkan inte heller tillstyrka förslagen vare sig i motionerna 747 och 2951 (m)eller i motion 1446 (c), som visserligen har fördelen att de innebärförändringar i skattesystemet till förmån för bamfamiljerna men förändringarsom utskottet bedömer som mindre lämpliga. SkU 1983/84:50 43 Sammanfattningsvis anser utskottet att förslagen imotion 2079 (fp) som upprepas i motion 2956 (fp) är väl avvägda. Dessa förslagtillstyrks således.