bet · G701UU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Den vedertagna och av beslutade basen förenprocentsanslagets beräkning, bruttonationalprodukten (BNP) har ersatts av enlägre bas, brutlonationalintåkten (BNI), Vidare har allehanda andra betalningartill börjat betraktas som bistånd och avräknas mot enprocentsramen.Slutligen har regeringen övergivit enprocentsålagandet över huvud laget genomden beslutade frysningen av bislåndsanslagen. Den påfyllnad med 300milj, kr, som föreslås är visserligen välkommen men ändrar i princip intebilden av en fortgående urholkning av utvecklingssamarbetet. Enligt de beräkningar som utförts i motion 967 skullebiståndsanslagen rätteligen ligga över regeringens förslag -om vedertagna beräkningsmetoder och definitioner använts. Enligt utskottets mening finns det anledning atl nu bryta dengradvisa försämring av biståndet som fått pågå under etl antal år, Utskotletansluter sig till de förslag som framförs i motion 967, yrkandena 1 och 2, somföreslår att beslutar uttala att utvecklingsbistånd under entreårsperiod äter skall nå av BNP och att som bistånd endasl skallräknas sådana betalningar som är förenliga med de vedertagna svenskabiståndsmälen, dels alt utskottets hemställan ipunkt 1, momenl 1, bort ha följande lydelse: I, alt med bifall tillmolion 1983/84:967, yrkandena 1 och 2, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om beräkning av biståndsanslagens storlek. UU 1983/84:15 92 , , Slen SturePalerson och (alla m) anser dels all den del av ulskollets yllrande på s, 13som börjar med "Med del påslag" och slutar med "ansesbesvarad" bort ha följande lydelse: Delär värt lands självklara plikl all genom utvecklingsbistånd söka bidra lill enrättvisare och stabilare världsordning, U-hjälp bedriven med ianspråktagande avandra nationers besparingar är emellertid i längden ingen solidsolidaritetshandling. Grunden för en uthållig svensk u-hjälp åstadkommer vigenom alt föra en sådan ekonomisk politik och budgetpolitik all Sverigesekonomi så fort som möjligt saneras. Detär därför enligl utskottets mening nödvändigt atl med hänsyn lill Sverigesslora budgetunderskott och vår växande utlandsskuld spara också ibislåndsanslagen, Ulskoltetansluter sig därt"ör lill de besparingsförslag som framförs i molion 966,vilka sammantagna leder till en total biståndsvolym nästkommande budgeiår på5965 milj, kr. Till följd av denna uppfattning finner utskottet del inlemotiverat atl tillstyrka del ytleriigare påslag på biståndet som föreslås iproposition 1983/84: 154, Ulskoltet vill emellertid inte motsätta sig Sverigesdellagande i sjunde påfyllnaden av och anser del också rikligt att Sverigelämnar ett extra bidrag till om 20 milj, kr. Några extra medel för dessabåda ändamål behöver enligl utskottets mening emellertid inle föresläs,Utskotlet återkommer till finansieringen av IDA:s påfyllnad och extrabidrageltill under ifrågavarande avsnitt i detta betänkande. Medhänvisning till vad som här anförts tillslyrker utskottet yrkande 6 i motion966 och molion 2775 i motsvarande delar, Budgelproposilionens förslag angåendetotalt biståndsanslag avstyrks liksom del förslag om ytterligare bislåndsmedelsom framförs i proposition 154, I konsekvens med detta ställningstagandeavstyrks också yrkande 2 i molion 534, yrkande 1 i motion 1173, yrkande 1 imolion 2776, motionerna 2773 och 2774 i vad avser bislåndels omfattning saml molion2196 angående planeringsramen för budgelårei 1985/86, dels atl ulskollets hemställan i punkl I. momenten2 och 3. bort ha följande lydelse: 2. all med avslag på motion 1983/84:534,yrkande 2, motion 1983/84:1173, yrkande I, molion 1983/84:2776. yrkande 1, samt motion 1983/84:2773 och molion 198.3/84:2774, båda i vad avser bislåndels omfallning, och med ändring av förslagen i budgetpropositionen och proposition 1983/84:154, bifaller mo lion 1983/84:966, yrkande 6. och som biståndsram för /85 godkänner ell belopp av 5965 milj, kr,, 3, all avslår molion 1983/84:2196angående planerings ram för /86. UU1983/84:15 93 och (båda c) och () anser dels atl den del av utskoltetsyttrande på s, 13 som börjar med "Med det påslag" och slutar med"biståndets omfatining" bort ha följande lydelse: Ulskoilet konstaterar med tillfredsställelse altregeringen genom den i tilläggsproposilionen 1983/84: 154 föreslagna höjningenav biståndet har tagit intryck av den mycket kraftiga opinion som reagerat moiall med regeringens politik lämnar enprocentsnivån, Utskotlet beklagardock all höjningen inle är tillräcklig för all helt kompensera tidigare gjordnedskärning och därmed återföra biståndet lill enprocentsnivån. Utskottet anseratl måsle återgå lill denna, har i decennierbetraktats som elt föregångsland bland den rika världens länder vad gällerbiståndet. Om nu skulle avslå från atl öka sill bistånd i enlighet medtidigare utfästelser skulle del inle bara vara elt svek mot de falliga ländersom förlilar sig på svensk hjälp ulan också kunna las till intäkt av andra länderför atl minska sill bisiånd, Ulskoltet föreslår därför med bifall till yrkande 2 imolion 534, yrkande 6 i molion 966, yrkande 1 i molion 1173 och yrkande I imolion 2776 samt motionerna 2773 och 2774 alt biståndet skall uppgå lill I % avBNI och för /85 därmed utgår med ell belopp som är 150 milj, kr,högre än vad regeringen föreslagit i lilläggspropositionen 1983/84: 154, dels an ulskotiels hemställan ipunkt 1, momenl 2. borl ha följande lydelse: 2, alt med avslag påmolion 1983/84:966, yrkande 6 och molion 1983/84:2776, yrkande I, med ändringav förslagen i budgelproposilionen och proposition 1983/84: 154, med anledningav molion 1983/84:1173, yrkande 1. och motion 1983/ 84:2773 bifallermedelsförslagel i molion 1983/84:534, yrkande 2, och molion 1983/84:2774 ochsom biståndsanslag för /85 godkänner etl belopp av 7045 milj,kr,, (vpk) anser dels all den del av utskottetsyllrande på s. 13 som börjar med "Utskottet konstaterar"" ochsluiar med "anses besvarad" bort ha följande lydelse: Delta är ell steg i rätt riktning. Det är emellertid intetillräckligt för all nå upp lill del vedertagnaenprocentsmål ulskoilet utlalal sig lill förmån för tidigare under deltaavsnitt. Utskottet vill därför med bifall lill molion 2776 föreslå etlytterligare påslag på biståndsanslagen för /85 med 21.4 milj.kr. Fördelningen härav på olika ändamål kommer atl behandlas senare i dettabelänkande. UU 1983/84:15 94 Till följd härav avstyrker utskottet yrkande 2 imotion 534, yrkande 6 i motion 966, yrkande 1 i motion 1173 saml motionerna2773 och 2774 i vad avser biståndets omfattning. Planeringsramen för budgetåret1985/86 bör beräknas så, att biståndsvolymen påföljande budgetår kommer attkunna nå av BNP. Molion 2196 får därmed anses besvarad. dels att utskottets hemställan i punkt 1, moment 2,bort ha följande lydelse: 2. att med avslag på motion 1983/84:534,yrkande 2, motion 1983/84:966, yrkande 6, motion 1983/84:1173, yrkande 1,molion 1983/84:2773 och motion 1983/84:2774, båda i vad avser biståndetsomfattning, och med ändring av förslagen i budgetpropositionen och proposition1983/84:154, bifaller motion 1983/ 84:2776, yrkande 1, och till biståndsanslagför / 85 godkänner ett belopp av 6922,2 milj. 5.EtTektivitet, demokrati och mänskliga rättigheter , , och (alla m) anser dels alt den del av utskottets yttrande som på s.24 börjar med "Även om mål" och på s. 25 slutar med "motion1171" bort ha följande lydelse: Ävenom mål och metod för del svenska utvecklingssamarbetet inte i grunden ändratshar dock biståndets innehåll och form i viss mån påverkats av gjordaerfarenheter. har i samband med behandlingen av deårliga biståndspropositionerna gjort etl antal uttalanden om biståndetsinriktning som vid sidan av de allmänna målen utgör riktmärken förutvecklingssamarbetzt. Nya biståndsformer, såsom u-krediter har tillkommit.Som givariand har vi i någon mån börjat ställa ökade krav på vårasamarbelsparter. Enligt utskottets mening har vi emellertid inte dragittillräcklig lärdom av de gångna årens ofta nedslående erfarenheter. Del harfunnits en benägenhet att gå runt problem och en påträngande verklighet.Utskottet vill i det följande särskilt peka på tre frågor, som måsteuppmärksammas ytterligare om ett fortsatt bistånd skall bli verkligtmeningsfullt och åtnjuta stöd från opinionen, nämligen effektivitet, demokratioch mänskliga rättigheter. Den väsentligaste uppgiften för svenskbiståndspolitik av är alt höja effektiviteten i utvecklingssamarbetet. Dettakan ske bl. a. genom alt vi i större utsträckning engagerar svenskaorganisationer och företag i verksamheten. Vi måste utnyttja hela den svenskaresursbasen och ta till vara den kunskap och den kompetens som finns påuniversitet och högskolor, i näringslivet och i enskilda organisationer. Vimåste få etl flexiblare UU 1983/84:15 95 bistånd,där vi kan bidra till att lösa särskill viktiga problem för världssamfundet,t. ex. miljö- och energifrågor i stället för att vara fastlåsta till vissaländer i ett slags evighetsbistånd, oavsett vad som inträffar i dessa stater. Förutsättningarnaför elt effektivt bisiånd förbättras också om vi söker samarbeta med länder somsträvar efter demokratiska och marknadsekonomiska lösningar påutvecklingsproblemen. Frågan måste ställas om det över huvud taget ärmeningsfullt att bedriva utvecklingssamarbele med länder, varsutvecklingsstrategi inte kan förväntas leda till resultat som motsvarar någotav de fyra målen för svensk biståndspolitik. Omnågon förändring till det bättre inle går att åstadkomma bör biståndet lillländer med en icke fungerande utvecklingsstrategi växlas över till hjälp iandra former, t. ex. genom enskilda organisationer, katastrofbistånd eller genomen satsning på sådana basbehov som utbildning och hälso- och sjukvård. Erfarenheten har visat att ekonomisk utveckling ochdemokrati varit de avgörande faktorerna för att skapa etl drägligtsamhälle. Ett samhälle som ger inflytande åt individen är en förutsällning föralt de uppsatta utvecklingsmålen skall kunna uppfyllas. Del går inle allmoraliskt eller politiskt försvara avsaknaden av demokrati i något land.U-länderna kan inte vara något undanlag. Iländervalet måsle därtor. vid sidan av faliigdomskrileriel, demokrati-måletlyftas fram. Sådana som slår vakt om de mänskliga rättigheterna ochsträvar efler en demokratisk utveckling både för män och kvinnor börprioriteras. Vimåsle i del sammanhanget se en demokratisk samhällsutveckling som en dynamiskprocess. Demokrati uppslår inte över . Del är emellertid uppenbart altdel är möjligt alt avgöra huruvida etl visst land är på väg i demokratiskriktning eller om det fjärmar sig från målei. Inslällningen lill mänskligarälligheler är ofta avgörande för en sådan bedömning. Enligtvår uppfattning måsle biståndssamarbetet omprövas och i sista hand avbrytas medmoltagariänder som bedriver anfallskrig eller har trupper på främmandeterritorier, eller i vilka de grundläggande mänskliga rättigheternasystematiskt kränks. har enligt åtagit sig all verka förfred och mänskliga rälligheler. Delta åtagande bör gälla även vårtbiståndssamarbete. Självfalletmåste hänsyn tas lill långsiklighelen i utvecklingssamarbetet, men ihållandeoch på flera områden fortsatta kränkningar av konventionen om mänskligarättigheter och bör leda lill att biståndet upphör eller ges enutpräglat humanitär karaktär. Med vad som härmed anförts tillstyrker utskottetyrkande 1 i motion 966 i detta avseende samt motion 1171, dels att utskoltets hemställan i punkt 2, moment I. bortha följande lydelse: UU1983/84:15 96 1, alt med bifall lillmotion 1983/84:966, yrkande 1 och molion 1983/84: 1171 och med anledning avmotion 1983/84:534, yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om effektivitet, demokrati och omprövning av bislåndsavtalm,m,. Demokrati och mänskliga rättigheter och (båda c) anser dels all den del av utskottetsyttrande som på s, 24 börjar med "Vår syn" och sluiar med "fyramålen" bort ha följande lydelse; Vår syn på u-landsbislåndels möjligheter och begränsningarhåller emellertid på all förändras. Den ulvecklingssyn som vårt bistånd frånbörjan byggde på och som fortfarande i hög grad präglar det håller inle längre.Allt flera inser det men många kan ha svårt för att tillslå det, då del måsteleda till en omprövning av biståndets användning, inriktning och organisation. Även om några eller grupper inom dem upplever enekonomisk expansion som för in dem i de rika ländernas krets, drabbar djup nödoch fattigdom allt fler. Del blir allt svårare all se hur det skallvara möjligt att leda in hela mänskligheten i en utveckling efter modell frånde rika länderna. fortsäiier dessa en ekonomisk, teknisk och militärexpansion ulan alt la hänsyn till all del råder nöd och fattigdom på annat hålleller lill alt tillgångarna är begränsade och ytterst borde vara mänsklighetensgemensamma. Alt även fattiga länders regeringar vill följa vårutvecklingsmodell är naturligt och legiliml, så länge vi inle erbjuder eltalternativ trots vår ökade kunskap, 1 den tredje världen finns det ell dubbelsidigt sambandmellan fattigdomen och förstöringen av jord och skog, I den rika världen finnsdel elt samband mellan en hänsynslös och okunnig användning av modern teknikoch miljöproblemen. De rika länderna måste lösa sina problem. De falligaländerna orkar inte själva la hand om sina. För de flesta människor där går allkraft ål för atl, ofta förgäves, söka täcka del dagliga behovel av mat, vallenoch bränsle. För all möta sina behov för dagen förstör de därvid ofta sinamöjligheter all långsiktigt överieva, I varje fall kan de inte utan hjälputifrån bota de skador som de åstadkommer eller som redan skett. Genom all öka tillgången på mal, och bränsle kanman motverka nöden i dess mest påtagliga form. Del måsle därför vara enförstahands-uppgifl för biståndet. Del arbetet måste emellertid också varalångsiktigt och inrikta sig på nödens orsaker, Skogsskövling, torka och jordförstöring hotar grunden förmänskligt liv överallt större områden. Vattenkällor sinar, grödan förtvinar ochdjur dör. Människor tvingas lämna sina hem men har ingenstans alt ta vägen, Särskilldramatisk är denna utveckling i , UU 1983/84:15 97 Det finns risk för alt en tredjedel av jordens nuodlade områden görs ofruktbar fram till början av nästa århundrade.Slora arealer förstörs eller utarmas genom erosion, försaltning, förslitningeller ökenutbredning. Ny mark finns knappast atl tillgå. Världen har redantagit i bruk det mesta av den jord som lämpar sig för odling och betesgång.Skogarna har i de faltiga länderna på de flesta håll försvunnit som betes- ochodlingsreserv. Samtidigtväxer jordens befolkning med omkring 90 miljoner och närmar sig 5miljarder. hade den just nått 2 miljarder. När del nyaårtusendet går in torde vi vara 6 miljarder. Människornaströmmar också från landsbygd och byar till slorsläder, I den faltiga världenbor tre människor av tio i storstadsområden, de flesta i slum. Man räknar medatt det är sex av tio. På dessa få år skulle vi få uppemot 2miljarder nya storstadsbor. Ingen förstår hur de skall försörjas med mat, rentvallen, bränsle och enklaste hygien. med direkta åtgärder mot nödenoch slummen, måste vi ha en stark inriktning på landsbygdsutveckling, även föratt motverka folkvandringen mot storstäderna. Det är i medvetande om att krisennu är inpå oss som med stöd av moderata samlingspartiet ochfolkpartiet i motion 1173 föreslår en utredning med uppgift att arbeta framförslag till klarare riktlinjer för användning och inriktning av det svenskabiståndet till de faltiga folken, dels all en text av följande lydelse på s, 25mellan del stycke som slutar med "mänskliga rättigheter" och detstycke som börjar med "Med hänvisning" tillkommer: Genomatt biståndet nu främsl ulgår från mottagande regeringars egna prioriteringar,är det rimligt atl sälla i fråga bisiånd till länder där regeringen inteiakttar grundläggande mänskliga rättigheter eller driver en politik, som utgörett hot mot andra folk. Det kan bli en annan sak, när biståndet blir klarareproblem- och projektorienlerat och särskilt inriktat på att möta de mestbehövande människornas grundläggande behov och på att motverka den pågåendeförstöringen av jordens naturtillgångar och miljö. Då måsle vi söka nå fram medvåra insatser, där de är mest angelägna. Nödlidande människor skall inte behövalida dubbelt därför att de har en omänsklig regering. Vårafyra biståndspolitiska mål är passiva. De formulerades när vår biståndspolitikgick ut på att slödja ett antal länder vilkas regeringar vi hade förtroendeför. behöver formulera en aktiv avsikt med sitt bistånd. För attförverkliga denna avsikt räcker del inte med biståndsadministration. Vibehöver en organisation för det svenska biståndet i vilken även svenskkapacitet inom området för vårt bisiånd tas till vara och utvecklas som enresursbas vi ställer i den fattiga världens tjänst. 7 1983/84. UU1983/84:15 98 Effektivitet, demokrati och mänskliga rättigheter dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 24 börjar med "Även om mål" och på s. 25 slutarmed "samt motion 1171" borl ha följande lydelse: Kravel på effektiviiel får intesättas i elt motsatsförhållande lill biståndsanslagels slorlek. Ulskottelanser att vi svenskar som lever i etl demokratiskt och fritt land med en höglevnadsstandard bör känna del som en bjudande plikt atl hjälpa de fattigastefolken lill en bättre levnadsstandard och de enskilda människorna till etlfriare liv. Utskottet håller fast vid sin tidigare ståndpunkt attbislåndels slorlek skall fastställas lill av BNI. Ulskoltet ställer ocksåkravet atl biståndet skall göras så effektivt som möjligt. Kraven på resurserlill biståndet och en högre effektiviiet måste kunna förenas. Påståendet atlsträvan för ell ökat bisiånd innebär en slapp och likgiltig inställning lilleffekiiviielskravei är lika absurt som bisiändsfieniligi. har signalerat alt del medtillgängliga resurser har svårt all klara en ökad bislåndsvolym. Det är dånödvändigt all göra en översyn av och också invenlera vilkaandra resurser som kan användas i biståndsverksamheten. De ideellaorganisationerna är l.ex, en otillräckligt utnyttjad resurs. Genom delfrivilliga, obetalda arbele som de föreningsanslulna människorna uträttar tillförsvari u-landsbisiånd slora, oftast omälbara resurser som ger vårbiståndsverksamhet en extra styrka. En kanalisering av en ökad andel avbiståndet över enskilda organisationer är därför en riktig väg att gä. Del är också viktigt all ta lill vara den svenskaresursbasen och nyttja den kompetens och kunskap som finns vid våra universitetoch högskolor, i näringslivet och inom den offentliga sektorn, Våri bisiåndmåsle också vara flexibelt så all del kan sättas in där behoven är störst. Enstörre flexibilitet uppnås om värt bistånd mera än tidigare inriktas på förmoltagariandel angelägna projeki. En projeklinriklal bisiånd har slörre möjligheteratt bli effektivt än den skarpa bindning vid s, k, landramar som varilrådande. Den långvariga låsning av insalserna lill ett enda land som sysiemelmed huvudmoltagariänder innebär fär till följd att del svenska biståndet rullarpå med alltför små möjligheter lill anpassning lill under hand ändradeförhållanden. En demokratisk samhällsiilveckling och värnandet ommänskliga rättigheter En alltför dominerandeuppfattning har varit atl demokrati - eller åtminstone fröet lill demokrati -inle kunnat förenas med en social UU1983/84:15 99 och ekonomisk utveckling som kommit del slora flertaletmänniskor lill del. Endast en planerad utveckling och en stark stal, som kunnatskapa nödvändig disciplin, har kunnat åstadkomma en industriell utveckling. Manhar troll att endasl socialistiskt styrda slaler kunnat klara en utvecklingsom lar hänsyn också lill de fattigaste människornas behov av mat, sjukvård ochutbildning. Kravet på frihet har fått stå tillbaka för andra "högre"samhällsmål, har visat sig i grunden fel. Möjligheten att göra sin stämma hörd - och ha en avvikandeuppfattning, eller atl kräva sin rätt atl utse nya ledare om de gamlamissköter sig -kan aldrig betecknas som "lyx". Särskill för defattigaste grupperna som inte kan få sina krav uppmärksammade genom ekonomiskmakt eller speciella kontakter är frihel en central fråga. För en fredligutveckUng i världen är det väsentligt atl idéerna om folkstyre, allmän rösträttoch föreningsfrihet ges en chans. Demokratins genombrott kan inle komma sammadag som den lanserats. Alt bygga upp en demokratisk stat är ettlålamodskrävande och mödosamt arbete. Förutsätlningarna för demokrati är inte alltid de mestgynnsamma i länder som kanske med vapenmakt - skaffat sig ettpolitiskt oberoende, där större delen av befolkningen inte är läs- ellerskrivkunnig eller där den sköra statsapparatens huvuduppgift är att klaramatförsörjningen lill hungrande människor. Sådana yttre omständigheter överbetonasdock ofta av dem som inom och utom landet inte vill att en demokratisksamhällsutveckling skall äga rum. En demokratisk samhällsutveckling är en dynamisk processoch fortgår . Del är dock möjligt att relativt snart seom ett land går en demokratisk utveckling till mötes eller om det utvecklar sigmot förtryck och/eller fåtalsvälde. Inställningen lill de grundläggande mänskligarättigheterna ger goda indikationer till en sådan bedömning. I fråga omländervalet måste i första hand samarbete sökas med sådana somrespekterar de grundläggande mänskliga rättigheterna och strävar mot demokrati. En orsak till avbrytande av biståndet eller en omprövningav biståndets inriktning bör vara om ett mottagarland bedriver anfallskrigeller ockuperar främmande lands territorium. I sådana fall bör biståndetavbrytas eller ges en rent humanitär inriktning. tillhör den krets avnationer som i FN verkar för fred och mänskliga rälligheler och då är detnaturligt att vi också bör söka påverka de länder med vilka vi har ett närasamarbete. Till sådana länder hör naturligt nog de som är mottagare av detsvenska biståndet. Vid en övergång lill mera projeklinriklal bistånd kvarstårbehovet av långsiktighel i det svenska biståndsarbetet. Denna långsiktigainställning får dock inle förleda oss att behålla en samarbetspartner påbiståndsområdet som trampar ned de mänskliga rättigheterna och bryter mot deviktigaste punkterna i . UU1983/84:15 100 Med vad som här anförts tillslyrker ulskottel yrkande 1 imotion 534, Yrkande 1 i molion 966 och motion 1171 får anses besvarade med delanförda, dels att ulskollets hemställan ipunkl 2, momenl 1, borl ha följande lydelse: 1, all med bifall lillmolion 198.3/84:534. yrkande I. ochmed anledning av molion 1983/84:966. yrkande 1. och motion 1983/84: 1171 somsin mening ger regeringen lill känna vad ulskoilet anfört om effektiviiet.demokrati och omprövning av bislåndsavial m.m,, (), ().Gunnel (c). (), (m). IvarVirgin (m) och () anser dels all den del av utskottelsyttrande som på s, 26 böljar "Nuvarande metod" och på s, 27 sluiar"och projeklbislånd" borl ha följande lydelse: För atl bibehålla den svenska allmänhetens breda stöd tillde svenska biståndsinsatserna måste ökade ansträngningar göras för att höjabiståndets effektivitet. Insatser för atl åstadkomma della måste göras avsåväl givare som mottagare. Den nuvarande principen med landprogrammering ulgördärvidlag delvis elt hinder, Systemel med huvudmottagarländer har visat sig innehållabrister. Låsningen av insatserna till etl enda land har inneburii alt bådegivare och mottagare har fåll svärigheier all anpassa sig till nyaomständigheter. En omprövning av biståndet från givarlandeis sida i syfte atlbåttre utnyttja tillgängliga resurser blir myckel svår alt genomföra,Biståndsgivningen tvingas fortsätta även efler del atlmottagarländerna visat uppenbar oförmåga att sköta ekonomin eller där ändradepolitiska förutsättningar borde motivera all avbryta biståndet.Samtidigt tenderar mottagarlandet atl bli biståndsberoende och i stället förall försöka utveckla sin egen ekonomi går ländernas ansträngningar ål lill allfördela mottaget bistånd. De uppenbara nackdelar som del nuvarande sysiemel medlandprogrammering visar motiverar att övergår lill mera ämnes-eller projeklinriklal slöd.