bet · G701KrU17 · 1983-12-31 00:00:00 — KrU1983/84:17 20 Som redovisats i det föregåendeinnebär medelsberäkningarna i proposidonen att ett belopp av 1 705,3 milj. kr.bör ställas till förfogande för den avgiftsfinansierade verksamheten inomSveriges . kostnader för rundradioverksamhetenberäknas dll 364,4 milj. kr. och till 108 milj. kr. Desamlade kostnaderna för rundradiofonden för rundradioverksamheten uppgår till2 179,35milj. Ipropositio-nen föreslås en förändring beträffandeprinciperna för beräkning av kompensation för kostnadsökningar. Enligtstatsmakternas beslut (prop. 1983/84:40 bil. 6, KrU 1983/84:8, rskr1983/84:90) skall för den kompensation för kostnadsökningarsom tidigare beräknades enligt basbeloppsindex komma att följa en justeradkonsumentprisindex , varefter medelstilldelningen låses på dennanivå för resten av budgetåret. Om den faktiska kostnadsökningen överstiger 4 %skall ingen ytterligare kompensation utgå. Skulle prisökningen understiga 4%för perioden skall koncernen kompenseras för den faktiska ökningen. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen attbesluta om ny indexkonstruktion för beräkning av kompensation förkostnadsökningar för andra delen av /85. I övrigt gäller samma principer för medelsberäkningen somtidigare år, dvs. ett reformtillskott på 2,och ett rationaliseringskrav på2%. En höjning av mottagaravgiften för /85 med28 kr. föreslås för att kompensera kostnadsökningar. Den föreslagna höjningenmotsvarar av den nuvarande totala avgiften. I modon 2453 (vpk) yrkas att skall besluta att,i avvaktan på massmediekommitténs förslag, medge ett extraanslag ur rundradiofonden om 45 milj. kr. Ett alternativ härtill för att stärkaSveriges ställning som föreslås i motionen är att riksdagenskall besluta om en höjning av mottagaravgiften med totalt . 20 kr.utöver regeringens förslag. Som skäl för sina förslag anför motionärerna attSveriges inte får ytterligare försvagas utan måste bibehållaoch successivt förstärka sin uppgift som public service-företag. De menar attnuvarande hårda rationahseringskrav driver fram en kommersiell inställning somstrider mot målsättningen för som företag iallmänhetens tjänst. Med anledning av det först nämnda yrkandet vill utskottetpåpeka att behållningen i rundradiofonden med den i proposidonen föreslagnahöjningen av mottagaravgiften vid budgetårets slut beräknas uppgå till ca 60milj. Ett genomförande av motionärernas förslag skulle medföra en kraftigurholkning av fonden vilket utskottet inte anser lämpligt. Motionen i denna del(yrkande 4 a) avstyrks alltså. En höjning av mottagaravgiften enligt detalternativa förslaget i motion 2453 skulle innebära att rundradiofonden skulletillföras ca 153 milj. kr. Motionärerna synes avse att Radio-koncernenskulle tilldelas hela detta tillskott. En sådan kraftig ökning KrU1983/84:17 21 av medelstilldelningen skulle medföra en radikalförändring av de principer i fråga om reformtillskott och rationaliseringskravsom statsmakterna fastlagt för koncernens verksamhet. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motion 2453 yrkande 4 b. Utskottet tillstyrker alltså den höjning avmottagaravgiften som föreslås i propositionen liksom förslagen tillmedelsberäkningar för den avgiftsfinansierade verksamheten inom . Utskottet har i det föregående redovisat de förslag iövrigt som lagts fram i propositionen under rubriken television.Utskottet tillstyrker dessa förslag. Förslag som syftar till att införa reklamfinansieringav rundradioverksamheten läggs fram i två motioner, 637 (m) och 1361 (m). Enligt den sistnämnda motionen bör uttala sigför att reklamförbudet i etermedierna upphävs. Motionärerna anser att såvälSveriges som från koncernen fristående radio- och TV-företagbör kunna finansieras genom reklaminslag. De anför att reklamen bör skyddas avtryckfrihetsförordningen och av en ny yttrandefrihetsgrundlag. Frågan om reklam i TV har utskottet behandlat varje årsedan år 1980 (KrU 1979/80:24,1980/81:22,1981/82:18,1982/83:21). Förslagominförande av reklam i TV har utskottet avstyrkt med hänvisning bl. a. till attriksdagen beslöt att kommersiell reklam mot vederlag i TV- ochradioprogram inte skulle få förekomma (prop. 1975:13, KrU 1975:6, rskr1975:82). Utskottet vill även erinra om att det i massmediekommitténs direktivframhålls att kommersiell reklam som riktar sig till allmänheten inte skallförekomma vare sig i radio och TV eller i program som förmedlas genom nyadistributionsformer. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna 637 och 1361 yrkande 4. I motion 2453 (vpk) begärs enutredning om en alternativ finansieringsform nämhgen att skattevägenfinansiera . Motionärerna vill behålla den nuvarandefinansieringsformen med mottagaravgift men anser att vissa delar av koncernensverksamhet t. ex. radionämnden borde skattefinansieras hksom även televerketskostnader för rundradioverksamheten. Vid sin behandling av motionsyrkanden med ihuvudsak samma syfte erinrade utskottet om massmedieutredningens direktivenligt vilka finansieringsfrågorna har starkt samband med vilka ambitioner somskall prägla verksamhet . Det kan därför varamotiverat, sägs det, att diskutera finansieringsalternativen med KrU1983/84:17 22 uppgifter under en ny avtalsperiod. I detta sammanhang bör nämnas att formerna för attfinansiera verksamhet debatterats i riksdagen.Statsrådet uttalade då (RD 1983/84:88) bl. a. att det nuvarandesystemet med TV-avgifter var ett för verksamheten fördelaktigtfinansieringssätt. Han sade vidare att i samband med förberedelserna för ettnytt radioavtal bör naturligtvis finansieringsfrågorna belysas ingående.Statsrådet har sedermera aviserat att förberedelserna för ett nytt avtalkommer att ske i en parlamentarisk beredning. Finansieringsfrågorna behandlasäven i interna arbete inför den nya avtalsperioden. Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet attfinansieringsformerna för verksamhet kommer att övervägas inför den nya avtalsperioden. Med hänsyn till vad som anförts avstyrker utskottetyrkande 3 i motion 2453. Förslag som rör utformning ochinriktning av program i radio och TV läggs fram i fyra motioner. När det gällerprogramfrågor har utskottet . års riksdagsbeslut om radio ochtelevision vid upprepade tillfällen erinrat om att detta beslut byggde pågrundprincipen att radio- och TV-verksamheten i i fortsättningen liksomdittills skulle vara anförtrodd åt ett företag i allmänhetens tjänst som inomramen för allmänna riktlinjer arbetade fritt och självständigt. Vidare harutskottet framhållit att detta system med en fri och i publicistiskt avseendeoberoende radio och television innebär att det ankommer på programföretagenensamma att utforma programverksamheten inom de gränser som följer avradiolagen och avtalen med staten. En följd härav är att regering och riksdaginte bör kunna anlägga synpunkter på t. ex. enskildheter i programutbudet. Somkontrollinstans i systemet finns radionämnden vars uppgift är att övervaka atträtten till radio- och TV-sändningar utövas enligt bestämmelserna i 6§radiolagen och i gällande avtal. anfört äger alltjämt giltighet. I motion 2533 (c) påpekas att sändningarpå minoritetsspråk har utökats väsentligt . I stortsett har det dock inte skett någon utökning av antalet språk som sändningarnaomfattar. Med hänsyn bl. a. till det besparingskrav som ålagts Radioanser motionärerna att det finns risk att programverksamheten på minoritetsspråkkommer att dras ned. De menar att en sådan utveckling vore olycklig dåetermedierna har stor betydelse för den sociala och kulturella kontakten inomminoritetsgrupperna. Hemställan i motionen syftar till att i enframställning till regeringen skall ställa sig bakom vad som där anförts omprogramverksamheten på minoritetsspråk i . Utskottethar uttalat att en förstärkning i frågor KrU1983/84:17 23 om program för invandrare och andra minoritetsgrupper isamhället är angelägen. Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet påpekaatt frågan om minoritetsspråkens ställning har utretts inom Radiokoncernen.Resultatet av denna utredning har presenterats i skriftenMinoritetsspråksverksamheten i . Där föreslås bl. a. att dennaverksamhet ytterligare byggs ut. Utredningsförslaget behandlas f. n. inomkoncernen. Med hänsyn till att frågan behandlas inom Radiooch till vad utskottet i övrigt anfört i det föregående anser utskottet attmotionen inte bör föranleda någon åtgärd. En internationell pressöversikt skulle enligt motion 1227(m) vara mycket intresseväckande och ha ett stort nyhetsvärde. Motionärenförespråkar att en sådan pressöversikt med ett urval från de ledandetidningarna i världen skulle ingå som ett regelbundet program i Riksradion. Honyrkar att skall göra en framställning till regeringen av dennainnebörd. Enligt vad utskottet under hand har inhämtat har man inomRiksradion haft planer på att införa ett program av det slag som motionärenefterlyser. På grund av de krav på besparingar som ålagts Riksradion har dessaplaner inte kunnat förverkligas. Utskottet avstyrker motionen. I motion 354 (c) hemställs att skall uttala sigför att nationalsången bör avsluta kvällsprogrammet i radio och TV. I Som skälför sitt förslag anför motionären att "om vi finge höra nationalsångenlitet oftare skulle det skapa den känsla av fosterlandskärlek, som så välbehövs, men som vi har så litet av i dagens samhälle." Radion upphörde att spela nationalsången somavslutning på dagssändningarna. Eftersom det ankommer på resp. bolag attutforma programverksamheten anser utskottet inte att bör göra den avmotionären önskade framställningen till regeringen. Enligt hemställan i motion 1655 (c) skall riksdagenbesluta att inom anslaget för ljudradiosändningar till lyssnare i utlandet äveninrymma medel till nyhetssändningar pä engelska, tyska och franska i svenskradio. Motionä-rena påpekar att det finns ett stort antal utländska besökare iSverige om. Inte minst den säkerhetspolitiska konferens som pågår iStockholm ökar enligt motionärerna behovet av flerspråkiga nyhetsprogram. Riksradions programverksamhet för utlandet finansieras viaett särskilt anslag på huvudtitel. Programmen skallfrämst ge i utlandet bosatta svenskar möjlighet att få information om ochupprätthålla kontakt med hemlandet. Vidare skall programmen sprida kunskap omSverige hos utiändsk publik. Sändningarna sker på sju olika språk och riktarsig till alla världsdelar. Utlandsradion har svarat för sändningar iriksprogrammet på engelska och tyska avsedda för turister i . k. turistprogram som endast förekom erhöll utlandsprogrammetett bidrag från Riksradion. Sändningarna upphörde för ca fyra år KrU1983/84:17 24 Enligt vad utskottet inhämtat har det förekommitdiskussioner inom koncernen om att dessa turistprogram åter skulle upptas.Dessa planer har dock inte kunnat förverkligas bl. a. på grund av brist påmedel. Med hänsyntill vad som anförts avstyrker utskottet motionen. I detta sammanhang tar utskottet även upp önskemålet imotion 2453 att skall uttala att försöken med kabel-TV bör ske ienlighet med de kulturpolitiska målen. Som utskottet har redovisat i detföregående anges uttryckligen i direktiven till massmedieutredningen att en avkommitténs huvuduppgifter är att lägga fram förslag om de krav som frånmassmediepolitiska och kulturpohtiska utgångspunkter bör ställas vid utbyggnadav kabelsystem. Vid den kulturpolitiska prövningen bör, sägs det, olikaanvändningar av ny teknik relateras till de mål som gäller för den statligakulturpolitiken. Det försök med kabel-TV som pågår i syftar bl. a. tillatt ge massmediekommittén ett mera realistiskt underlag för kommandebedömningar. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet yrkande 1i motion 2453. Enligt motion 2268 (c) bör ettnärmare samarbete mellan kulturinstitutioner och massmedierna komma tillstånd. Motionärerna anför att det borde föreligga större möjligheter att låtasvenska folket få del av det redan kraftigt statsunderstödda kulturutbudet vidvåra stora kulturinstitutioner via sändningar i radio och TV. Inför en nymediesituation är det ytterst angeläget att eventuella hinder härför kanundanröjas säger de. Härmed synes de avse bl. a. frågor rörande upphovsrätt. Det önskvärda i att en stor publik runt om i landet fårmöjlighet att genom TV ta del av de statliga teatrarnas verksamhet har vidflera tillfällen framhållits av regering och riksdag (KrU1977/78:24,1979/80:24,1980/81:22, 1981/82:18). radioproposition(1977/78:91) framhölls att scenframställningar på teatrarna i ökadutsträckning bör sändas i TV, s.k. transmissioner. Departementschefenbetecknade det som naturligt att transmissioner i första hand sker från Operanoch . betonades att samarbete också bör kunna ske medregionala teatrar, riksteaterensemblen och fria teatergrupper. och teatrarna regleras bäst genom avtal, anfördes detvidare. Det angavs som en möjlighet att om det visar sig finnas behov häravinitiativ till överläggningar tas från regeringshåll. Utskottet menade att detär värdefullt att transmissioner ordnas i ökad omfattning. Utskottet framhölldock att transmissionerna kan vara förknippade med problem av främstkonstnärlig art. har TV-överföring av scenteater kommit längst närdet gäller lyrisk teater, där samarbetet underlättas av det avtal förTV-överföring av lyrisk teater som slöts mellan Teatrarnas riksförbundoch . KrU1983/84:17 25 Utnyttjande avteaterföreställningar för TV-utsändningar hänger nära samman med detupphovsrättsliga regelsystemet. Detta har bl. a. till syfte att stärkakonstnärernas och kulturarbetarnas ställning. Enligt lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärliga verk har den som skapat ett sådantverk både en rätt att utnyttja det ekonomiskt och ett ideellt betonatinflytande över hur och i vilket sammanhang det används. Också vissa andragrupper än upphovsmän skyddas enligt lagen, bl. a. skådespelare. En översyn avden upphovsrättsliga lagstiftningen sker f. n. inom upphovsrättsutredningen(Ju 1976:02). Utskottet vill ånyo understryka att det är viktigt att publik ute i landet får tillfälle att via TV ta del av de statligateatrarnas föreställningar. Med hänsyn till vad här anförts anser utskottet attnågon särskild hänvändelse från till regeringen inte är erforderligi denna fråga. Regionala och lokala radio- och TV-sändningar m. m. Synpunkter på förs fram i motion 2280 (s, m, c, fp). Motionärernaönskar att skall uttala sig för att ett regional-TV-område inte skallomfatta delar av län. De åberopar en arbetspromemoria som utarbetats inom SVTenligt vilken skulle komma att delas mellan det mellansvenska distriktet () och det östra distriktet (). Motionärernaerinrar om att det radioproposition beträffande distriktsindelningenuttalades att det borde undvikas att län delades. Enligt statsmakternas beslutår (prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr 1977/78:337) skall bestå av elva distrikt. Det senast inrättade distriktetär det mellansvenska där sändningarna från skall börja under år 1986.Distriktet omfattar , , och . I den nuvarande organisationen för TV-sändaranläggningarsvarar sändaren för södra kommunerna i medan denorra kommunerna täcks av Örebrosändaren. Enligt vad utskottet under hand harinhämtat utreds f. n. inom SVT om distriktsgränsen mellan östra och mellerstadistrikten skall ändras när sändningarna från startar. Resultatet avdenna utredning kommer att redovisas i SVT:s anslagsframställning /86. Med hänsyn härtill anser utskottet inte att det finnsanledning för att göra en framställning till regeringen enligt motion2280. Med anledning av motionen vill utskottet dock understrykaföredragande statsrådets uttalande radioproposition att med hänsyntill regional-TV:s inriktning och syfte - särskilda regionala nyhetsprogram -ett regional-TV-område i princip bör bestå av ett eller flera hela län.Gränserna mellan regionala TV-områden bör således endast undantagsvis brytanågon länsgräns. Förslageni motionerna 1233 (m, s, c, fp, vpk) och 1663 (s) syftar till att KrU1983/84:17 26 åstadkomma bättre arbetslokaler i förtelevisionen och lokalradion. Enligt den först nämnda motionen bör riksdagenuttala sig för att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att förbättralokalsituationen för televisionen i Värmlandsdistriktet genom omprioriteringarinom 90-miljonersramen. Motionärerna hävdar att TV-lokalerna i utgören dålig arbetsmiljö och kritiserar ställningstagandet i budgetpropositionenatt större investeringar i () och () f. n.bör få anstå till /90 eller . Värmlandsdistriktet bör,sägs det, tillförsäkras rimliga förutsättningar för sin verksamhet. Liknande synpunkter förs fram i motion 1663. Motionärernaanför att såväl som Riksradion och Lokalradion i ärsynnerligen trångbodda. De anser att lokalfrågan skulle kunna lösas genom attRiksradion och Lokalradion i fick gemensamma nya lokaler. Härigenomskulle visst lokalutrymme kunna ställas till TV:s förfogande. Inom SVT utreds f. n., enligt vad utskottet inhämtat,olika möjligheter för att åstadkomma bättre arbetslokaler i såväl förTV som för de båda radiobolagens distriktskontor. Med anledning av förslaget i motion 1233 om omprioriteringarvill utskottet påpeka att fastställde en planeringsram om 90milj. för investeringar i byggnader och utrustning för TV i de åtta mindredistrikten. Denna planeringsram gäller t.o.m. /89. Med hänsyntill redan genomförda åtgärder och sådana som genomförs finns det enligt vadutskottet inhämtat inte utrymme för så stora omprioriteringar som motionärernasförslag skulle innebära. Utskottet förutsätter att man inom TV- och radiobolagensöker komma till rätta med de problem som tagits upp i motionerna. Med hänsynhärtill och till vad som anförts i övrigt avstyrker utskottet motionerna. Frågan om investeringar i kan motbakgrund av de diskussioner som förs om en vinterolympiad i år 1992komma i ett nytt läge. I två motioner önskas en utbyggnad av televerketsdistributionsnät för regionala TV-sändningar och lokalradiosändningar. Enligtmotion 636 (s) bör begära att regeringen verkställer tidigare fattatbeslut öm en FM-sändarstation i som sänder Radio . I sammamotion hemställs om åtgärder som gör det möjligt att se även i devästra delarna av . Motionärerna förordar att medel för dessaåtgärder skall tas ur anslag för utbyggnad av sändarstationer förFM och TV. I motion 2265 (c) hemställs att skall beslutaatt en mindre TV 2-sändare skall byggas och placeras på lämplig plats inordöstra delen av . Som skäl för förslagen anges i de båda motionerna dåligamottagningsförhållanden. Frågan omen utbyggnad av distributionsnät i KrU1983/84:17 27 har, som framgår av redovisningen i det föregående,debatterats i . Statsrådet påpekade bl. a.att fastställde en investeringsplan för sändarnätet enligtvilken utbyggnaden av särskilda sändare för regional-TV under femårsperiodenslopas utöver nödvändiga kompletteringar i förbindelsen som kan föranledas avtillkomsten av nya regioner. Han ansåg att det f. n. torde vara en ordning sommåste accepteras. Med hänsyn till den allmänna återhållsamhet som krävs på allasamhällsområden är det, menade statsrådet, knappast försvarbart att satsa storabelopp på detta ändamål. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna 636 och 2265. I motion 984 (c) föreslås att Radio skiljs frånRadio och att en ministation upprättas i med sombevakningsområde. Enligt hemställan i motion 1665 (m) bör som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om somett självständigt lokalradioområde. Motionärerna anser det uppenbart att deuppgifter som Lokalradion har enligt avtalet med staten inte kan utföras på etttillfredsställande sätt inom ett så stort område som Radio / Sjuhärad.De anger en rad skäl för att Radio bör få bli en självständiglokalradiostation. Uppbyggnaden bör ske successivt och bör, sägs det, kunna skeutan ökade ekonomiska åtaganden totalt sett. Utskottet har i det föregående lämnat en ingåenderedovisning för Lokalradions utbyggnadsplaner i vilka inrättandet av RadioSjuhärad som självständig lokalradiostation ingått.Härav framgår också att Lokalradion inte ändrat sin inställning i denna frågamen anser att det inte är möjligt att nu göra utfästelser vid vilken tidpunktdetta kan ske. Det blir helt beroende av medelstilldelningen . LRABanser dock att det bör vara möjligt att åstadkomma en mer begränsad ökning avRadio egna sändningar och för detta behövs ett visst resurstillskottunder planeringsperioden. Av redovisningen framgår även att påförslag av utskottet avvisat motsvarande yrkanden. Vidbehandlingen av förslag om Radio erinrade utskottet bl. a.om tidigare uttalanden om att lokalradiosituationen i är kompliceradoch att en helhetssyn borde läggas på lokalradions utveckling i län samt . I detta sammanhang vill utskottet också erinra ompågående planering för ett ökat samarbete mellan Riksradion och Lokalradion. Med hänsyn till vad som anförts anser utskottet attmotionerna 984 (yrkande 1) och 1665 inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. För Utbildningsradions verksamhetföreslås i propositionen ett anslag av , och när det gällerkompensation för prisökningar förordas KrU1983/84:17 28 att samma regler som föreslagits gälla för Radioäven skall tillämpas på Utbildningsradion. Vidare förutsätts attUtbildningsradion genom rationaliseringar skall åstadkomma en besparingmotsvarande av medlen till programverksamhet eller . Utskottettillstyrker förslagen i propositionen. I motion 466 (vpk) hemställs om att särskilda medel skallställas till Utbildningsradions förfogande för att insatserna för invandrarkvinnorskall kunna utvidgas och rikta sig till kvinnor med olika social och kulturellbakgrund. Dessa sändningar bör enligt motionärerna ske på tider då kvinnor harmöjlighet att ta del av dem. Utbildningsradion startade ett projekt medsamhällsinformation på lätt svenska för invandrare. Programmen i TV och radiotar upp aktuella samhälls- och kulturfrågor. Syftet är att ge invandrarna enaktuell informationskanal samt en möjlighet till träning i svenska språket.Projektet vänder sig inte explicit till invandrarkvinnorna men enligt vadutskottet inhämtat innehåller programmen inslag som är speciellt utformade fördenna grupp. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. Enligt 10 § närradiolagen fårkommersiell reklam inte sändas i närradio. Det är inte heller tillåtet attsända ett visst program eller programinslag som bekostas av medel som harställts till den sändande sammanslutningens förfogande under förutsättning attprogrammet eller inslaget sänds. I motion 790 (m) yrkas att skall besluta upphävadenna paragraf. Motionären hävdar att många organisationer inte kan anordnanärradiosänd-ningar då denna verksamhet är kostsam. Om man tillät reklam inärradion skulle många nya föreningar kunna delta i denna verksamhet. Reklam inärradion skulle innebära ökad konkurrens och därmed bättre program, säger han.Ytterligare ett skäl som anförs är att de föreningar som är engagerade inärradioverksamheten inte skulle vara beroende av statsbidrag. Då utskottet behandlade ett motionsförslag medsamma syfte och motivering som det nu aktuella erinrade utskottet om att det inärradiopropositionen (prop. 1981/82:127 s. 18-21) har lämnats en utförligmotivering till denna bestämmelse. Utskottet erinrade även om att närradionsverksamhet skall bekostas av de lokala föreningar som ansöker om och fårsändningstillstånd. Utskottet avstyrkte därmed motionen som avslogs avriksdagen. Utskottet finner inte anledning att ändra sin tidigareinställning. Motionen avstyrks alltså. KrU1983/84:17 29 1. beträffande riktlinjer för SverigesRadios framtida verksamhet att avslår motion 1983/84:2278 iifrågavarande del, 2. beträffande förberedelsearbetetinför nytt avtal attriksdagen avslår motion 1983/84:2278 i ifrågavarande del, 3. beträffandeSveriges Radios framtida organisation attriksdagen avslår motionerna 1983/84:984 yrkande 2, 1983/ 84:1229, 1983/84:1658,1983/84:2264 och 1983/84:2278 i ifiågava-rande del, 4. beträffandeandelen egenproduktion i TV attriksdagen avslår motion 1983/84:2453 yrkande 2, 5. beträffandemedelsberäkningen för