bet · G701UbU27 · 1983-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionerna 1983/ 84:2666 i denna del och 1983/84: 2672 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd, varför de avstyrks. Som villkor för att statsbidragskall utgå ställer staten upp regler för de frislående skolornas verksamhet.Reglerna varierar mellan olika skolor. Att bidragel används på avsett sätt ochatl villkoren i övrigt följs kan kontrolleras genom statlig tillsyn. Tillsynenhar härigenom karaktär av villkor för statsbidraget. Fristående skolor slår i vissa fall under statlig tillsynäven om slalsbidrag inte utgår. Del gäller skolor som genom särskilda beslut avregeringen har ställts under statlig tillsyn pä framställning därom frånhuvudmannen. Statlig tillsyn är som regel en förutsättning för all skolansutbildning skall tillerkännas ett visst kompetensvärde. Av störst betydelse ärdock alt statlig tillsyn är ett villkor för att eleverna vid skolan skall kunnafä studiestöd. Enligt föredragande statsrådets mening bör regeringen,liksom , i varje enskilt fall pröva frågan om att ställa nyautbildningar under statlig tillsyn i syfte alt ge eleverna tillgång tillstatligt studiestöd. Regeringen bereder tillfälle alt ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om statlig tillsyn och studiestödbeträffande frislående skolor på gymnasial nivå. 1 motion 1983/84; 2677 (i denna del) förordas en generöshållning i fråga om statlig tillsyn. Motionärerna anser att det ärbetydelsefullt alt eleverna inte utan starkt vägande skäl undanhållsmöjligheten till studiestöd, vilket år knutet till den statliga tillsynen. Utskottet anser att vissa insyns- och kontrollmöjlighetermåste finnas för all en utbildning skall kunna ge rätt lill studiestöd föreleverna. Kravet på att utbildningen skall vara statsunderstödd eller ställdunder statlig tillsyn bör därför kvarstå. Utskoitet delar föredragande statsrådets uppfattning alldel inte generellt kan sägas atl de icke statsunderstödda friståendeutbildningarna har sådan betydelse alt de i fråga om rätt till studiestöd föreleverna bör jämställas med utbildningar inom det allmänna utbildningsväsendet.Utskottet utgår från att fristående skola som ger en utbildning som är likvärdigmed gymnasieskolans eller som ur allmän synvinkel framstår som angelägen eftervederbörlig prövning normall ställs under statlig tillsyn. Något särskiltuttalande av om generositet i nu berört hänseende anser utskottetinte påkallat. Därmed avslyrker utskottet motion 1983/ 84:2677 i denna del ochföreslår atl utan erinran lägger till handlingarna vad föredragandestatsrådet har anfört i fråga om statlig tillsyn och studiestöd beträffandefristående skolor på gymnasial nivå. UbU1983/84:27 20 LItskottet har inget alt erinra motvad föredragande statsrådet har anfört om behörighets- och urvalsfrågorbeträffande de fristående skolornas utbildningar på gymnasial nivå. Föredragande statsrådet anför ifråga om läroplaner för de fristående skolornas utbildningar pä gymnasial nivåatl det, i de fall skolan får statsbidrag eller år ställd under statligtillsyn, är angeläget att innehållet i skolans utbildning anges i en läroplanfastställd av SÖ. Härigenom kan den som avser alt söka sig till utbildningenskaffa sig en någoriunda säker uppfattning om framför allt utbildningensinnehåll, tidsmässiga omfattning och kompetensvärde. I fråga om betyg och kompetens anser föredragandestatsrådet atl det är angeläget att en utbildning i frislående skola kandokumenteras och i möjligaste mån jämföras med en likartad utbildning inom gymnasieskolan.Ett sådant dokument skall enligt statsrådet utfärdas även utan elevenssärskilda begäran. Det finns enligt statsrådet skäl all kräva att utbildningsdokumentetskall utformas enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer. I överensstämmelse med vad som gäller förgymnasieskolan bör enligt föredragande statsrådets mening en genomgång av enminst tvåårig fristående skola för yrkesutbildning principiellt ge allmänbehörighet till grundläggande högskoleutbildning, under förutsättning att denomfattar sådan undervisning i engelska och svenska som motsvarar två årskurserpå någon linje i gymnasieskolan eller att den sökande har kompletterat sinutbildning med sådana kunskaper i engelska och svenska. 1 motion 1983/84:2665 (yrkande 1 i denna del) framhållsatt del som i proposition 1983/84: 118 anförs i fråga om läroplan och principerför betyg-sältning beträffande fristående skolor pä gymnasial nivå inte skallbehöva föranleda skolor med egen pedagogisk inriktning atl som förutsättningför statsbidrag lägga om sitt arbetssätt. Motionärerna motsätter sig en detaljeradanpassning av de fristående skolorna till de allmänna skolornas kursplaner ochbelygsättningsregler. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet framhållaatt den fristående skolans egenart klart skall komma lill uttryck iläroplanen. Timplaner motsvarande gymnasieskolans år i flertalet fall intenödvändiga för en fristående skola. Samma syfte bör som regel kunna nås medandra medel, t. ex. vissa tidsramar för utbildningen. När det gällerbetygsälining-en, vill utskottet peka pä den praxis som f n. tillämpas i dehögsta årskurserna vid , nämligen atl skolan utfärdarstudieomdömen ål elever som avgår frän skolan efter lolfte året. om så erfordras, kompletteras med sifferbetyg i femgradig skala. ser det är önskemålen i motion 1983/84: 2665 i nu berört hånseendetillgodosedda, vårtor motionens yrkande I i denna del avstyrks. Utskottetföreslår att utan erinran lägger lill handlingarna vad i proposition UbU1983/84:27 21 1983/84: 118 har anförts om läroplansfrågor samt betygs-och kompetensfrågor beträffande de fristående skolornas utbildningar pågymnasial nivå. Utskottet föreslår atl riksdagengodkänner vad i proposition 1983/84: 118 har förordats om huvudmannaskap förVackstanässkolan i och Apelrydsskolan i . Ej heller harutskottet något alt erinra mot regeringens förslag beträffande särskiltstatsbidrag till Svenska Hemslöjdsföreningarnas riksförbunds riksomfattandekursverksamhet. I några motioner tas frågan omkommunalt stöd till fristående skolor upp. I motion 1983/84:2677 (i denna del) hävdasatl kommunerna har ett ansvar för alt erbjuda de frislående skolorna godaarbetsmöjligheter. Kommunerna bör enligt motionärerna behandla de friståendeskolorna på ett med den allmänna skolan likvärdigt sätt. Enligt motion1983/84:2016 (yrkande 27) bör kommunerna åläggas att bidra till de friståendeskolorna med etl stöd motsvarande den "rörliga kommunalaelevkoslnaden". I motion 1983/84:496 krävs en lagstiftning som åläggerkommunerna att åt elever i fristående skolor tillhandahälla service i vad avserläromedel, skolmåltider samt hälso- och sjukvård. När utskottet under /83 behandladeproposition /84:1 om fristående skolor för skolpliktiga elever m. m.,avstyrkte utskottet ett par motionsyrkanden av likartat innehåll. Utskottet anfördealt del inte var berett atl medverka till en lagstiftning i enlighet med syfteti de då aktuella motionerna (UbU 1982/83: 10 s. 17). Utskottet, som hänvisar lill vad utskottet i övrigt anförde iärendet i sill betänkande 1982/83: 10, år inte heller nu berett atl föreslåriksdagen lagstiftningsåtgärder i enlighet med det som förordas i motionerna1983/ 84:496, 1983/84:2016 yrkande 27 och 1983/84: 2677 i denna del. Med dettaavstyrks motionerna. Beträffande ikraftträdande avförslagen erinrar föredragande statsrådel om atl beslut omfristående skolor för skolpliktiga elever m. m. 1982/83: 1, UbU 1982/83:10. rskr 1982/83:63) föranledde vissa ändringar fr. o. m. . Delnya systemet för statsbidrag till frislående skolor för skolpliktiga elevertillämpas bl.a. för undervisningen pä grundskolenivå vid fyra av de skolor somberörs av de nu aktuella förslagen (Humanistiska ,Franska skolan, högre samskola och Lundsbergs skola). En samordningmåste göras med bidragssystemet för skolornas undervisning på gymnasial nivå.Av betydelse l.ex. statsbidraget för lön till skolledare. Ommöjligt bör enligt föredragande statsrådet bestämmelserna avseende bådegrundskola och gymnasieskola sammanföras i en förordning. Ulskottel utgår frånatl regeringen härvid i sakligt och förfaltningstekniskt hänseende reviderarförordningen (1964: 137) om statsbidrag till vissa privatskolor ochprivatskolförordningen (1967:270). UbU1983/84:27 22 De nya reglerna förstatsbidragssystem för fristående skolor utan statligt reglerade tjänster börenligt proposition 1983/84: 118 träda i kraft den . Det föranlederenligt föredragande statsrådet att en ny förordning bör utfärdas om friståendeskolor på gymnasial nivå. Den i del föregående (s. 15 f) nämnda förordningen(SFS 1971:342) om enskilda yrkesskolor kan därmed upphävas. Anslagsberäkning för budgetåret 19:4/85 I proposition 1983/84:118 föreslåsatl medelsanvisningen för driflbidrag till de fristående skolorna pä gymnasialnivå för liden efter förs samman lill ett nytt anslag benämntBidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. Föredragande statsrådel har för fristående skolor pågymnasial nivå med statligt reglerade tjänster för /85 beräknatsammanlagt 43,2 milj. kr. I besparingssyfte föresläs atl frän budgetåret1984/85 inte längre något statsbidrag beräknas till avlönande av föreståndarevid elevhem för elever vid enskild läroanstalt (- . För frislående skolor pä gymnasial nivå ulan statligtreglerade tjänster beräknar föredragande statsrådet sammanlagt 27,5 milj. kr.Totalt begär regeringen att under förevarande anslag för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av . 1 etl antal motioner anförs avvikande uppfattningar om huranslaget bör beräknas. Enligt motion 1983/84:2657 (yrkande 3) bör riksdagenbesluta att bidragel om 27,5 milj. kr. för skolor som ej har statligtreglerade tjänster bör fördelas lika mellan de berörda skolorna. I motion1983/84:2661 (yrkande I) framhållsatt den av föredragande statsrådet förordade besparingen om . avseendeavlönande av l! "öreståndare vid elevhem för elever vid enskild läroanstaltlill största delen drabbar Lundsbergs skola. Enligt motionärerna sker härigenomen minskning av bidragel lill skolan med . Beträffande verksamhetenvid Sätergläntan, Hemslöjdens Gård hävdas i motion 1983/84:2666 (i denna del)atl beräkningen av statsbidraget inte stämmer överens med den av statsmakternamedgivna omfattningen av verksamheten, varför den bör justeras sä alt ettstörre bidrag möjliggörs. 1 motion 1983/84:2668 slutligen yrkas att Inslilutetför optometri erhåller ett med . Yrkandet motiveras medatt institutet bl. a. har landets enda utbildningslinje i kontaktlinsteknik förlegitimerade optiker. Enligt motionären utgår f n. ett bidrag med ca 30000 kr.per år. Ökningen bör rymmas inom det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet,menar motionären. Utskottetvill med anledning av motionema anföra följande. Utskoitet har i det föregående framhållit att bidraget perelev i princip bör vara lika stort för likartade utbildningar när det gällerfristående skolor UbU1983/84:27 23 utan statligt reglerade tjänster men atl dennabidragsomläggning får genomföras successivt. Del år av praktiska skäl intemöjligt all inom ramen för det föreslagna beloppet genomföra en sådan åtgärdredan nästa budgetår. Utskottet finner inte skäl atl tillstyrka det i motion1983/84:2661 föreslagna bibehållandet av bidraget för avlönande avelevhemsföreståndare. Utskoitet vill i sammanhanget erinra om atl den avregeringen föreslagna besparingen inte avser motsvarande verksamhet vidriksinlernatskola. Når del gäller verksamheten vid Sätergläntan. HemslöjdensGärd, vill utskottet erinra om alt del ankommer pä SÖ och regeringen att vidberäkningen av statsbidraget utgå från vad som gäller avseende verksamhetensomfattning. Utskottet har i del föregående inie haft.något att erinramot vad föredragande statsrådet har anfört om fortsatt statsbidrag . Utskoitet är emellertid inte berett att tillstyrkaen höjning av bidragel i enlighet med förslaget i motion 1983/84:2668. Med hånvisning till vad utskottet har anfört och dåulskottel ej heller i övrigt har något all erinra mot den i proposition1983/84: 118 redovisade medelsberäkningen, föreslår utskottet alt medbifall lill propositionen för /85 lill Bidrag till driften avfristående skolor på gymnasial nivå anvisar ett förslagsanslag av 70690000 kr.Riksdagen bör därjämte avslå motionema 1983/84: 2657 yrkande 3, 1983/84: 2661yrkande I. 1983/84; 2666 i denna del och1983/84: 2668. Åberopande vad utskollei har anfört hemställer utskoitet 1. att riksdagenmed bifall lill proposition 1983/84:118 och med avslag på motionema1983/84:2665 yrkande I i denna del och 1983/84:2677 i denna del godkänner allregeringen enligt de grunder som har förordats i propositionen skall kunnaförklara fristående skolor på gymnasial nivå berättigade till statsbidrag, 2. atl riksdagenbelråffande statsbidrag lill högre samskola med bifall lill motion1983/84:2662 yrkande 2 i denna del och med avslag pä motionerna 1983/84:2658 idenna del, 1983/ 84: 2659 yrkande 1, 1983/84: 2660 och 1983/84:2665 yrkandena 1och 2 i motsvarande delar, 1983/84:2669 saml 1983/84:2675 och 1983/84:2678 imotsvarande delar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört, 1 3. att beträffandestatsbidrag till gymnasium i med bifall till motion1983/84: 2662 yrkande 2 i denna del och med avslag på motionerna 1983/84:2658 idenna del, 1983/84:2659 yrkande 2 samt 1983/84:2660, 1983/84:2665 yrkandena 1och 2. 1983/84:2675 och 1983/84:2678 i motsvaran- UbU 1983/84:27 24 dedelar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 4. atl beträffandeslalsbidrag lill Baletiakademien med bifall lill motionerna 1983/84:2659yrkande 4, 1983/84:2663, 1983/84:2664, 1983/84:2665 yrkandena 1 och 2, de bådasistnämnda yrkandena i motsvarande delar, 1983/84:2674, 1983/ 84: 2676 samt1983/84:2678 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört, 5. alt beträffandeStockholms med bifall till motion 1983/84:2662 yrkande 3 ochmed anledning av motionerna 1983/84:2659 yrkande 3, 1983/84:2665 yrkandena 1och 2, de båda sistnämnda yrkandena i motsvarande delar, 1983/ 84:2670 och1983/84:2678 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, 6. alt beträffandestatsbidrag till Köpmannainslitutel i avslår motion 1983/84:2667, 7. alt beträffandeLundsbergs skola avslår motion 1983/ 84:2661 yrkande 2, 8. atl beträffandenytillkommande frislående skolor på gymnasial nivå med bifall lill proposition1983/84:118 och med avslag på motionerna 1983/84:2662 yrkande I och1983/84:2677 i denna del godkänner alt regeringen enligt de grunder som harförordals i propositionen skall kunna förklara dem berättigade tillslalsbidrag, 9. atl beträffandeuttalande om statsbidrag lill vissa nytillkommande frislående skolor avslårmotionerna 1983/84:2665 yrkande I i denna del och 1983/84:2671, 10. all beträffandestatsbidrag till fristående skolor med undervisning på finska avslår motion1983/84; 2673, 11. all all riksdagenbeträffande utformningen av ett nytt statsbidragssystem för fristående skolorulan statligt reglerade tjänster med bifall lill proposition 1983/84; 118 ochmed avslag på motionerna 1983/84:2657 yrkandena 1 och 2 samt 1983/84:2677 idenna del godkänner del som har förordats i propositionen, 12. att beträffandeavveckling av slalsbidrag lill undervisningsmateriel vid fristående skolor pägymnasial nivå godkänner del som har förordals i proposition 1983/84: 118, 13. all beträffande ensärskild ärselevplalsram för fristående skolor på gymnasial nivå med bifalllill proposition 1983/ 84: 118 och med avslag på motionerna 1983/84:2677 idenna del och 1983/84:2745 yrkande 13 godkänner del som harförordats ipropositionen, 14. att beträffandegränsdragning mellan gymnasial utbildning och högskoleutbildning avslårmotionerna 1983/84:2666 i denna del och 1983/84:2672, UbU1983/84:27 25 15. all beträffande statligtillsyn och studiestöd avseende de fristående skolornas utbildningar pågymnasial nivå med avslag på motion 1983/84:2677 i denna del ulan erinran läggertill handlingarna det som har anförts i proposition 1983/84: 118, 16. att beträffandebehörighels- och urvalsfrågor avseende de fristående skolornas utbildningar pägymnasial nivå ulan erinran lägger till handlingarna det som har anförts iproposition 1983/84; 118, 17. alt beträffandeläroplansfrågor samt betygs- och kompetensfrågor avseende de friståendeskolornas utbildningar på gymnasial nivå med avslag på motion 1983/84:2665yrkande I i denna del utan erinran lägger till handlingarna det som har anförtsi proposition 1983/84: 118, 18. atl beträffandehuvudmannaskap för Vackstanässkolan och Apelrydsskolan godkänner det som harförordats i proposition 1983/84: 118. 19. att beträffande särskiltstatsbidrag till Svenska Hemslöjdsföreningarnas riksförbunds riksomfattandekursverksamhet godkänner det som har förordats i proposition 1983/84: 118, 20. atl beträffande kommunaltstöd till fristående skolor avslår motionerna 1983/84:496, 1983/84:2016 yrkande27 och 1983/84: 2677 i denna del, 21. atl till Bidrag tilldriften av fristående skolor på gymnasial nivå med bifall lill proposition1983/84: 118 och med avslag på motionerna I98.V84:2657 yrkande 3. 1983/84:2661yrkande I, 1983/84:2666 i denna del och 1983/84:2668 för / 85anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (). (),(). (), (), (),(). (), (vpk), (), i (s) och (). UbU 1983/84:27 26 Grunder för statsbidragtill fristående skolor på gymnasial nivå (mom. 1) Per , , och (alla m) anser dels alt den del av utskottets yllrande som på s. 7börjar "Del myckel" och pä s. 8 slutar "denna del" borl haföljande lydelse: Tillskillnad från vad som år faillel i regeringens förslag till villkor förslalsbidrag lill frislående skolor anser utskottet atl del som principiellutgångspunkt bör gälla all fristående skolor är en viktig del av utbildningssystemetoch oumbäriiga i etl fritt samhälle. Del är principiellt viktigt all det finnsalternativ till de av stal och kommun erbjudna utbildningarna. Utskottet delardärmed inte regeringens grundläggande synsätt enligt vilket de frislåendeskolornas existensberättigande relateras till det värde eller den nytta de kanha för den allmänna skolan. För den enskilde eleven innebär fristående skoloren möjlighet atl välja en skolform och en studieinriktning som bäst passar denegna begåvningsprofilen. Fristående skolor bidrar också till en förnyelse avskolväsendel. Riksdagenbör som principiell riktlinje i nu berört hänseende slå fast atl elever - såvälpä grundskole- som gymnasienivå - skall tillförsäkras rätt och möjlighet attvälja skola. För all inte ekonomiska begränsningar skall hindra den enskildesval, krävs andra riktlinjer för stalsbidragsgivningen än de som regeringenförordar. För atl kunna bli berättigad lill slalsbidrag skall en friståendeskola i enlighet med vad som anförs i motion 1983/ 84: 2677 kunna visa en sådanstabilitet i fråga om personal, lokaler m. m. som är nödvändig för allundervisningen skall kunna bedrivas på ett sätt som uppfyller rimliga krav päkvalitet. För gymnasieskolans del bör härutöver för statsbidrag krävas enverksamhet som är jämförbar med den som bedrivs inom den allmännagymnasieskolan. Några inskränkningar i övrigt bör enligt utskottets uppfattninginte anges. bör även klart uttala sig för all del är regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer som har alt besluta om slalsbidrag tillfristående skolor, även sådana som kombinerar utbildning medinternatverksamhel. Sådana beslut skall fattas utifrån de riktlinjer somutskottet ovan har angivit. Vad utskottet har anfört om grunder för statsbidraglill frislående skolor pä gymnasial nivå bör med bifall till motion1983/84:2677 i denna del och med avslag på proposition 1983/84: 118 och motion1983/84:2665 yrkande 1 i denna del som sin mening ge regeringen lill känna. delsall utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att beträffande grunder förregeringens beslut om statsbidrag lill fristående skolor på gymnasial nivå medbifall till motion 1983/84:2677 i denna del och med avslag på proposition1983/84: 118 och motion 1983/84:2665 yrkande 1 i denna del som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet har anfört. UbU1983/84:27 27 Grunder för statsbidrag till fristående skolor pågymnasial nivå (mom. 1) dels atl den del av utskottelsyttrande som på s. 7 börjar "Det mycket" och på s. 8 slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser alt som en grundläggande principbeträffande statsbidrag lill fristående skola skall slå fast atl det i vissutsträckning skall finnas alternativ till det allmänna skolväsendel. Del ärenligt utskottets uppfattning angelägel att det i större utsträckning än vadsom är fallet finns möjligheter för människor - som av olika anledningarvill del - alt påverka sina barns utbildning utöver vad som är möjligt inom delallmänna skolväsendet. Etl sådant principiellt synsätt som utskottet härförordar leder till ett ställningstagande i fråga om grunder för statsbidragsom är mer generöst än regeringens förslag. Statsmakten bör ha en generös ochvälvillig syn på förekomsten av frislående skolor. Vid prövning av statsbidraglill fristående skola bör också ett allmänt intresse för dess verksamhetbeaktas. Utskottet vill därvid stryka under atl det i sig måste betraktas somett allmänt intresse att tillgodose välgrundade önskemål från enskildaindivider. Bedömningen av frågan huruvida statsbidrag skall utgå till enfristående skola skall alltså inte, vilkel regeringen menar, inskränkas tillatt endast avse vad skolan tillför del allmänna skolsystemet. Vad utskottet haranfört om grunder för statsbidrag lill fristående skolor på gymnasial nivå börriksdagen med bifall lill motion 1983/84:2665 yrkande 1 i denna del och medavslag pä proposition 1983/84:118 och motion 1983/84:2677 som sin mening geregeringen lill känna. dels alt utskottels hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att beträffandegrunder för regeringens beslut om statsbidrag till frislående skolor pågymnasial nivå med bifall lill motion 1983/84:2665 yrkande 1 i denna del ochmed avslag på proposition 1983/84:118 och motion 1983/84:2677 i denna del somsin mening ger regeringen lill känna vad utskottet har anfört, Statsbidrag till högre samskola (mom. 2) (), Per (), (), (), (), ()och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar "När det" och slular "motsvarandedelar" borl ha följande lydelse: I likhet med vad som sägs i motionerna konstaterarutskottet atl högre samskola är en väl fungerande skolenhet. Skolanomfattar fömtom det gymnasiala stadiet alla stadier. Dennavertikalitet är, vad utskottet har kunnat finna, i det närmaste unik ochinnebär enligt utskottets mening enastående möjligheter till studier ochjämförelser UbU1983/84:27 28 med den allmänna skolan i vad avser såväl pedagogik somelevernas sätt all fungera i en speciell skolmiljö och deras möjligheter tillkontakter med kamrater i skilda åldrar. Härtill kommer de lägre stadiernasundervisning enligt Monlessoripedagogiken, vilket enligt vad utskottet harkunnat erfara medför speciella förutsättningar för vissa särskilda pedagogiskainslag i verksamheten på det gymnasiala stadiet. Sammanlaget innebär utskottetsbedömning av villkoren för högre samskola all även i fortsättningenerhålla statsbidrag i nuvarande omfattning alt med bifall lillmotionerna 1983/84:2658 i denna del, 1983/84:2659 yrkande 1, 1983/ 84:2660 och1983/84:2665 yrkandena I och 2 i motsvarande delar, 1983/ 84: 2669 samt1983/84:2675 och 1983/84:2678 i motsvarande delar och med avslag på motion1983/84:2662 yrkande 2 i denna del som sin mening bör ge regeringen till kännaatl en avveckling av statsbidraget till skolan i enlighet med vad föredragandestatsrådet har anfört i proposition 1983/ 84: 118 inte skall ske. dels alt utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: