bet · G701SoU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Tiden är nu enligt motionärerna inne då den psykiatriska vården liksomövrig landstingskommunal sjukvård helt skall bekostas av sjukvårdshuvudmännensjälva utan statsbidrag. Mofionärerna föreslår, såvitt nu är i fråga, atfstatsbidraget till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. halveras /85 i förhållande till regeringens förslag och begär attriksdagen för defta budgetår skall anvisa ett belopp av 2 258 milj. kr. underanslaget (yrkande3). Utskottet kan inte biträdamofionsförslaget, som i sin förlängning ytterst drabbar de psykiskt sjuka.Utskottet har inte något aft erinra mot föredragande statsrådets beräkning avmedelsbehovet under anslaget för nästa budgetår. Utskottet avstyrker såledesmotion 1983/84:2239 (m) yrkande 3 och tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen. 1. beträffande depsykiatriska utskrivningsnämnderna att avslår mofion 1983/84:1218, 2. beträffandeöverflyttning av patienter från att avslår motion1983/84:623, 3. beträffande användande av fasta paviljongen i för rättspsykiatriskregionsjukvård attriksdagen avslår motion 1983/84:1613 samt mofion 1983/ 84:2244 i motsvarandedel, 4. beträffanderättspsykiatrisk regionsjukvård i övrigt attriksdagen avslår motion 1983/84:2244 i motsvarande del. SoU1983/84:15 21 5. beträffande ettsärskilt statsbidrag för öppnare vårdformer inom psykiatrin aftriksdagen avslår motion 1983/84:1067 yrkande 1, aftriksdagen med bifall fill regeringens förslag och med avslag pä motion1983/84:2239 yrkande 3 till Bidrag till driften av kliniker för psykbkt sjukam. m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av 4 . Bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten 13 (s. 141-142) och hemställer tillBidrag till pensioner för vissa provinsialläkare för /85 anvisarett förslagsanslag av . Lån till landstingskommun för vissainvesteringar. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkten 15 (s. 143) och fill Låntill landstingskommun för vbsa investeringar för budgetåret1984/85 anvisar ett reservationsanslag av . Vidareutbildning av läkare m.m. Regeringen harunder punkt 16 (s. 143-149) föreslagit atf fill Vidareutbildning av läkare m. m. för /85 anvisa ett reservationsanslag av . Imotion 1983/84:1067 av . (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande4), att hosregeringen begär en översyn av missbrukarvårdens ställning med inriktning attdenna vårdform skall bli en egen specialitet. I mofion 1983/84:2236 av AnitaBråkenhielm (m) hemställs atf hos regeringen begär utredning av enanvändning av frigjorda utbildningsresurser vid nedlagt undervisningssjukhus ienlighet med vad i motionen anförts. I motion 1983/84:2243 av BrittaHammarbacken (c) och () hemställs att begär atfregeringen skall verka för en läkarutbildning som är anpassad fill ochmöjliggör en väl utvecklad och kvalitativt god vård på länsdelssjukhusen. I mofion 1983/84:2463 av m. fl. (s)hemställs, såvitt här SoU1983/84:15 22 är i fråga (yrkande 2), atf beslutar som sinmening ge regeringen fill känna att läkarutbildningens olika nivåer förankras iallmänmedicinen och inlandet. Regeringen föreslår att medel somtidigare anvisats under anslagen Vidareutbildning av läkare. Vidareutbildningav tandläkare m.m. och Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m.m. i fortsättningenanvisas under ett anslag som föreslås få benämningen Vidareutbildning av läkarem.m. I samband med behandlingen av regeringens framställning ommedelsanvisning under anslaget för nästa budgetår behandlar utskottetmotionsförslag om ställning för missbrukarvård som speciahtet för läkare, omförankring av läkarutbildningen i verksamhet i allmänmedicin och i inlandet, omutbildning av läkare för länsdelssjukhusen och om inrättande av ettutbildningscenter för vidareutbildning av läkare. Som bakgrund till behandlingen avvissa av mofionsförslagen lämnas följande redogörelse för läkarutbildningen. Efter läkarnas grundutbildning inom högskolan, somavslutas med läkarexamen., följer som ett första led i läkarnasvidareutbildning allmäntjänstgöring (AT) som läkare , varav iprincip inom allmän kirurgi, inom allmän internmedicin,inom allmän psykiatri eller barn- och ungdomspsykiatri samt sexmånader inom allmänmedicin. Prov avläggs i allmän kirurgi, allmän internmedicinoch allmän psykiatri. Vid allmänfjänsfgöringens slut erhålls legitimation somläkare. Härefter följer fortsatt vidareutbildning (EV) tillspecialistkompetens, vilken också sker genom tjänstgöring som läkare. Denfortsatta vidareutbildningen består av viss huvudutbildning samt sidoutbildninginom verksamhetsområde som är av betydelse för den kompefens som söks. Den farfrån fyra till fem och eft halvt år beroende på specialitet.Specialistkompetens kan erhållas i ett 40-tal specialiteter. Underspecialistutbildningen skall läkaren delta i systemafisk undervisning medkunskapsprov. Allmäntjänstgöringen och den fortsatta vidareutbildningenär organiserade i s.k. block (AT-block resp. FV-block), vilka innefattar deolika erforderliga fjänstgöringarna som läkare. Det åligger att anordna dels prov förläkare som fullgör allmäntjänsfgöring, dels systemafisk undervisning medkunskapsprov för läkare som genomgår specialistutbildning. Socialstyrelsenmeddelar också beslut om godkänd allmäntjänsfgöring samt bevis omspecialistkompetens. Dessa uppgifter låg före omorganisationen avsocialstyrelsen per SoU1983/84:15 23 1981 på en särskild nämnd, , som avvecklats. har emellerfidinrättat en rådgivande om läkares vidareutbildning. Bådeden fidigare och den nuvarande nämnden betecknas NLV. Ställning för missbrukarvård som specialitet för läkare I motion 1983/84:1067 av LarsWerner m. fl. (vpk) anförs bl. a. att stora delar av missbrukarvården f. n. hörtill psykiatrin. Defta förhållande är enligt motionärerna moget för en översyn,då storkonsumtion av alkohol eller användning av andra beroendeskapande drogerinte bör jämställas med psykisk sjukdom. Med tanke på missbruksproblemensenorma omfattning bör missbrukarvård enligt mofionärerna bli en självständigmedicinsk specialitet. Motionärerna begär i här aktuell del av mofionen(yrkande 4) att hos regeringen skall begära en översyn avmissbrukarvårdens ställning med inriktning atf denna vårdform skall bli en egenspecialitet. behandlade - efterinhämtande av yttranden - /ett motionsyrkande, varibegärdes atf alkoholistvård skulle ges ställning som specialitet ellersubspecialifet i syfte att rekryteringen av läkare till alkoholistvården skulleförbättras. Yttranden över bl, a. detta yrkande inhämtades från socialstyrelsen.Svenska kommunförbundet. Inte någon av remissinstanserna tillstyrktemotionsförslaget. , ochLandstingsförbundet ansåg atf det var tveksamt om alkoholisfvården kundeuppfylla kravet på avgränsning mot andra specialiteter för atf den skulle kunnafå ställning som specialitet. och ville inte fillstyrka inrättande av särskild specialitet iberoendesjukdomar - vilken specialitet skulle omfatta bl. a. alkoholsjukdomar -utan föreslog att särskilda behörighetsvillkor skulle fastställas föröverordnade läkare inom beroendesjukdomar och aft utredning skulle göras ominnehållet i och organisationen av vården av beroendesjukdomar. Mot bakgrund av vad remissinstanserna påpekat kundeutskottet (SoU 1975/76:18) inte fillstyrka motionsyrkandet. På förslag avutskottet avslogs det av . Även under de två följande riksmötena behandlade utskottetmotionsyrkanden om att alkoholistvård eller vård av beroendesjukdomar skulleges ställning som specialitet, vilka yrkanden också motiverades medrekryferingsskäl. På förslag av utskottet (SoU 1976/77:24 och SoU 1977/78:27)avslog motionsyrkandena. Utskottet pekade i det sistnämndabetänkandet bl. a. på att den dåvarande vidareutbildningsatt i gång en översyn av bestämmelserna om specialistkompetens för läkarna(den s. k. ÖSUT-ufredningen). SoU1983/84:15 24 Inför behandlingen /81års av en motion om meritvärdet för läkare av tjänstgöring inomalkoholisfvård anordnade utskottet ett sammanträde med företrädare försocialstyrelsen, och Svenska psykiatriska föreningen,varvid specialitets- och merifvärderingsfrågorna belystes. Det framhölls vidsammanträdet bl. a. att vård av pafienter som är alkoholmissbrukare förekommerinom de flesta medicinska verksamhetsområden och att tillskapande äv enspecialitet i alkoholistvård inte var en framkomlig väg för atf lösarekryteringsproblemet. En sådan åtgärd skulle, påpekades det, innebära att manfick ytterligare en specialitet med rekryteringsproblem vid sidan avallmänläkarvården, långfidssjukvården och psykiatrin. En specialitet ialkoholistvård skulle, påpekades det vidare, kunna få fill följd aft man inomandra specialiteter blev mindre benägen att ta hand om patienter som äralkoholmissbrukare. Utskottet (SoU 1980/81:35), som framhöll den betydelse somen generös meritvärdering .som tjänstgöring som alkoholläkare skulle ha frånrekryteringssynpunkt, föreslog avslag på mofionen, vilket blev riksdagensbeslut. Enligt de ursprungliga direktivenför skulle man pröva möjligheten att införa en stegvis differentieringinom specialistutbildningen. Sedan denna fråga prövats i olika arbetsgrupperlät man tanken på en stegvis differentiering falla. Utredningsarbetet fortsattedärefter mera med utgångspunkt i att läkarnas fortsatta vidareutbildning iförsta hand skall sikta till att ge nödvändig kompetens och tillräcklig breddför läkarnas verksamhet inom primärsjukvården och länssjukvården.Utredningsarbetet i vad avser specialisffrågorna har endast fullföljtsbeträffande allmänmedicin och allmän psykiatri. Enligt vad utskottet inhämtat bereds inomregeringskansliet f.n. frågan om en översyn av läkarnas vidareutbildning, somskulle innebära en fortsättning av . Med hänsyn fill att bruk av alkoholm. m. direkt eller indirekt leder fill efterfrågan på vård inom många olikadelar av sjukvården är det enligt utskottets mening angeläget att alla läkareerhåller den utbildning som de behöver för att inom sina resp. områden bliskickade atf fa hand om patienter med missbruksproblem. Utskottet utgår frånatt behovet av sådan utbildning uppmärksammas vid fortsatt översyn avvidareutbildningen för läkare. Det ligger nära fill hands att frågan ominrättande av en särskild specialitet blir föremål för överväganden i sådantsammanhang. Med hänsyn till det anförda bör mofion 1983/84:1067 (vpk)i här aktuell del (yrkande4) inte föranleda någon åtgärd av . Motionenavstyrks således i denna del. SoU1983/84:15 25 Förankring av läkarutbildningen i verksamhet iallmänmedicin och i inlandet Trots att olika åtgärder vidtagitsför att få till stånd en jämnare fördelning av läkarna i vårt land föreliggerfortfarande svårigheter att rekrytera läkare till mindre attraktivaverksamhetsområden och orter vilket innebär aft det fortfarande råder en bådeverksamhetsmässig och geografisk snedfördelning av läkarresurserna. I mofion 1983/84:2463 av MargaretaWinberg m.fl. (s) framförs olika förslag om hur tillgången på läkare skallförbättras i glesbygderna. Problem med läkarförsörjningen i ,, läns inland och framhålls. Såvifthär är i fråga (yrkande 2) begär motionärerna att som sin meningskall ge regeringen fill känna att läkarutbildningens olika nivåer skallförankras i allmänmedicin och i inlandet. Mofionärerna framhåller bl. a. aft omspecialistutbildningen inom de vanligaste specialiteterna - t. ex. pediatrik(barnmedicin), gynekologi, öron-näsa - förlades ut fill distriktsläkarnaskulle två syften gagnas. Kunskapen hos allmänläkare skulle höjas och deblivande specialisterna skulle ges en allmänmedicinsk kompetens. Som nämnts i det föregående skallalla läkare under allmäntjänstgöringen (AT) tjänstgöra iallmänmedicin. Tjänstgöring inom allmänmedicin under den fortsattavidareutbildningen till specialistkompetens krävs dock endast för vinnande avspecialistkompetens i allmänmedicin och i socialmedicin. Vissa åtgärder har vidtagits för attstärka inslaget av allmänmedicin i läkarutbildningen. finns sålunda vid och viduniversitetet i inrättade professurer (i socialmedicin resp.allmänmedicin) som är förenade med tjänster som läkare vid vårdcentraler (iSundbyberg resp. ). Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) fastställde i fjolen ny utbildningsplan för läkarlinjen - dvs. för grundutbildningen av läkare -som tillämpas fr.o.m. /84, Enligt den nya utbildningsplanen skall iden kliniska utbildningen färdighefsmomenten särskilt beaktas samt ges på olikavårdnivåer, med huvudsaklig inriktning på primärvård och länssjukvård. Enligtdet betänkande som ligger till grund för den nya utbildningsplanen -betänkandet (1982:16) En förnyad läkarutbildning, vilket avgivitsav UHÄ:s utredning för översyn av grundutbildningen av läkare - skallutbildningen i allmänmedicin få en omfattning av . Av dennatid skall minst hälften vara förlagd till primärvården. Till en början utgårman från att utbildningen får en omfattning av , varav hälften avtiden skall vara förlagd till vårdcentral. Det framhålls i betänkandet aft engrundprincip vid uppläggning av utbildningen i allmänmedicin skall vara atf denblivande läkaren under hela sin grundutbildning skallkomma i kontakt med SoU1983/84:15 26 Det framhålls vidare atfde studerande med fördel kan tilldelas en s.k. "faddervårdcentral",till vilken de återkommer genom hela grundutbildningen. hälso- och sjukvårdsberedning, ivilken ingår företrädare för staten och sjukvårdshuvudmännen, har vidsammanträde gjort ett uttalande om behovet av effekfivarearbete med läkarfördelningen i syfte att den geografiska obalansen ochskevhefen beträffande fördelningen av läkare på olika specialiteter skallrättas fill. a. uppmanas sjukvårdshuvudmännen att öka ansträngningarna attbemanna klinikerna utan aft anlita vikarier mot bakgrund av aft vikarieranställts i stället för atf utbildningsblock för läkare under vidareutbildningutnyttjats. skall närmare utreda frågan om tjänstgöring inomsjukvården på platser, där det är svårt att få läkare, för de vapenfria läkare,som ofta infe utnyttjas under sin inkallelsetid. Enligt vad utskottet inhämtat är avsikten att man i denöversyn av läkarnas vidareutbildning som övervägs i skallpröva hur systemet med vidareutbildningen (med AT- och FV-block) på eft mereffektivt sätt skall tillgodose kravet på en jämnare fördelning av läkaremellan skilda geografiska områden samt medicinska verksamhetsområden. Utskottet vill kraftigt understryka angelägenheten av attförsöka finna vägar att komma till rätta med snedfördelningen av läkare och geen bättre läkarförsörjning i glesbygden. Av den lämnade redogörelsen framgåremellertid atf man inom har uppmärksamheten riktad på dennafråga. Något initiativ av med anledning av motion 1983/84:2463 (s) ihär aktuell del (yrkande 2) synes därför inte erforderligt. Utskottet avstyrkerdärför mofionen i denna del. Utbildning av läkare för länsdelssjukhusen Enligt socialstyrelsensprincipprogram för hälso- och sjukvården inför 1980-falet (Socialstyrelsenanser 1976:1) skall den övervägande delen av vården lämnas inom primärvårdenvid vårdcentraler och vid sjukhem. För den specialiserade medicinskaverksamheten skall primärvården kunna repliera på länssjukvården - som skall bedrivasvid länssjukhus (motsvarande centrallasaretten) och vid länsdelssjukhus(motsvarande normallasaretfen) - samt på regionsjukvården (vid regionsjukhus).Länsdelssjukhusen har huvudsakligen kliniker för medicin och kirurgi. I motion 1983/84:2243 av BrittaHammarbacken (c) och () anförs bl. a. att den stab av läkare medäldre och bredare utbildning inom kirurgi och medicin som svarat förstabilitet och kontinuitet på länsdelssjukhusen nu är på väg att försvinna. Ettsätt att upprätthålla bredden i länsdelssjukhusens vårdutbud är enligtmotionärerna att låta läkare komplettera sin utbildning inom något specialområde - f.ex. SoU1983/84:15 27 kirurgi-ortopedi, kirurgi-urologi, medicin-kardiologi. Eftannat sätt att uppnå tillräcklig bredd skulle enligt mofionärerna kunna varaaft redan i den ordinarie läkarutbildningen förlänga tjänstgöringen inom vissaspecialområden. Motionärerna framhåller atf vilken väg man än väljer det tordevara uppenbart att något behöver göras för att tillgodose kraven på en välfungerande vård på länsdelssjukhusen även . Motionärerna begär attriksdagen skall anhålla att regeringen verkar för en läkarutbildning som äranpassad fill och möjliggör en väl utvecklad och kvalitativt god vård pålänsdelssjukhusen. För den läkare som avser att ägnasig åt internmedicinsk verksamhet eller åt kirurgisk verksamhet finns inom denfortsatta vidareutbildningen möjligheter att få utbildning inom vissa särskildaområden inom dessa verksamheter. Inom specialitetsgruppen invärtes sjukdomarfinns sålunda förutom specialiteten allmän internmedicin nio specialiteter ochinom specialifefsgruppen kirurgiska sjukdomar förutom specialiteten allmänkirurgi sju specialiteter atf välja mellan. I detta sammanhang bör nämnas attdet förekommer att läkare som har specialistkompetens inom ett visst områdeskaffar sig specialistkompetens inom eft ytterligare område. Om ansvaret för efterutbildning av läkare gäller ihuvudsak följande (SoU 1982/83:24 s. 8-10). I statsmakternas ansvar för den övergripande planeringenoch samordningen av hälso- och sjukvården ligger även ett övergripande ansvarför atf hälso- och sjukvårdens personal erhåller erforderlig efterutbildning.Det direkta ansvaret för uppläggning och genomförande av efterutbildning åvilaremellerfid sjukvårdshuvudmännen. I vissa fall kan dock socialstyrelsenövergångsvis ges ett ansvar för att utbildning kommer till stånd, t. ex. i de fallformella behörighets- och kompetenskrav finns fastställda, vilka kräver enkompletterande utbildning. , och har enligt protokoll från förhandlingar om vissafrågor rörande läkares efterutbildning och tillsättning av läkartjänster enatsom att i en parfssammansaff grupp bl. a. diskutera planering och organisation isyfte att erhålla en för sjukvården ändamålsenlig efterutbildning av läkare. Enligt vad utskottet inhämtat skall man i den översyn avläkarnas vidareutbildning som övervägs i fa hänsyn till deolika krav som gäller för verksamhet inom primärvård, länssjukvård ochregionsjukvård vid utformning av utbildningarna för enskilda specialiteter. Med hänsyn fill det anförda bör inte mofion 1983/84:2243(c) föranleda någon åtgärd av . Motionen avstyrks därför. SoU1983/84:15 28 Ett utbildningscenter för vidareutbildning av läkare Redan i början av 1970-faletrekommenderade den dåvarande vidareutbildning (NLV)sjukvårdshuvudmännen, regionsjukhusen och de medicinska fakulteterna(motsvarande) inom sjukvårdsregionerna att inrätta regionkommittéer förläkares vidareutbildning med uppgift att som samordnande organ handläggaärenden om NLV:s kurser inom de olika regionerna samt svara för det praktiskagenomförandet av kunskapsprov i anslutning till AT. I anknytning tillomorganisationen av aktualiserades frågan om en decentraliseringav uppgifter med läkarnas vidareutbildning. Frågan om ansvars- ochuppgiftsfördelning m.m. beträffande vidareutbildning utreddes, och i prop.1982/83:100 (bil. 7 s. 143-145) redovisades huvuddragen i utredningsförslagetoch remissyttrandena. Föredragande statsrådet framhöll bl. a. atf staten påriksplanet bör följa läkarnas vidareutbildning, inte minst avsjukvårdspolifiska skäl. Genomförandet av kurserna inom FV borde i denutsträckning som var lämplig och ekonomiskt försvarbar läggas ut på samverkansnämndernaför regionsjukvården i sjukvårdsregionerna och deras kanslier, medansocialstyrelsen svarade för uppläggningen av kurserna. Ett nära samarbetemellan samverkansnämnderna och resp. högskolor förutsattes. biträddeföredragande statsrådets förslag (SoU 1982/83:24, rskr 1982/ 83:251). I den framlagda proposifionen 1983/84:40 om vissaekonomiskpolitiska åtgärder m.m. föreslogs bl. (s. 14, 15 och 18) atfantalet nybörjarplatser på läkarlinjen vid i skall minskasmed 90 platser från 190 till 100 fr.o.m. /85. Minskningen bordeenligt propositionen i princip genomföras så atf den kliniska utbildningen vidMalmö allmänna sjukhus läggs ned. I motion 1983/84:2236 av AnitaBråkenhielm (m) anförs bl. a. att i samband med nedläggningen avgrundutbildningen för läkare vid ett eller flera undervisningssjukhus dettasjukhus resp. något av sjukhusen bör kunna göras till ett centrum medövergripande ansvar för läkares vidareutbildning. Medlen för kurser underläkarnas vidareutbildning och resurser som finns för utbildning avhandledare för skulle enligt motionären kunna i huvudsak koncentreras tillett sådant sjukhus med lång erfarenhet av utbildning och kvalificerade forskarepå vikfiga poster. Detta skulle dock infe behöva innebära att alla sådanakurser eller all sådan utbildning skulle förläggas till ett sådant center.Mofionären begär att hos regeringen anhåller om en utredning av enanvändning av frigjorda utbildningsresurser vid nedlagt undervisningssjukhus ienlighet med vad i motionen anförts. Utskottet är inte berett atfförorda en förändring av den fördelning av uppgifter beträffande läkarnasvidareutbildning som fastlades . SoU1983/84:15 29 föredragande statsrådet framhåller i här aktuell del avårets budgetproposition (s. 149) är det, med hänsyn till det vidgade ansvarsom sjukvårdshuvudmännen fått för befolkningens hälsa, i deras intresse atfmedverka fill att läkarnas kompetens blir tillräcklig och väl lämpad för aftbefolkningen skall kunna erbjudas bästa möjliga hälso- och sjukvård. Genom attverkställandet av vidareutbildningen kommer att i allt större omfattning läggasut på de nya samverkansnämnderna inom sjukvårdsregionerna fårsjukvårdshuvudmännen ett lokalf inflytande över utbildningen. I sammanhanget kan vidare nämnas att utbildningsutskottetnyligen beslutat föreslå att antalet nybörjarplatser skall minskas påläkarlinjen vid med 90 platser fr.o.m. /85i stället för på läkarlinjen vid . Motion1983/84:2236 (m) avstyrks med hänvisning till det anförda. Medelsberäkningen under anslagetföranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. beträffandespecialitet i missbrukarvård attriksdagen avslår motion 1983/84:1067 yrkande 4, 2. beträffandeviss förankring av läkarutbildningen attriksdagen avslår mofion 1983/84:2463 yrkande 2, 3. beträffandeutbildning av läkare för länsdelssjukhusen att avslår motion1983/84:2243, 4. beträffande ettutbildningscenter för vidareulbildning av läkare att avslår mofion1983/84:2236, attriksdagen till Vidareutbildning av läkare m. m. för /85 anvisarett reservationsanslag av . Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m.m.m.fl. Regeringenhar under punkterna 17-19 (s. 150-154) föreslagit (17) attriksdagen 1. bemyndigarregeringen att medge att sjukvårdsutrusfning m.m. får beställas inom enkostnadsram av , 2. tillBeredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m. för /85anvisar ett reservationsanslag av , (18) att fill Driftkostnader förberedskapslagring m.m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av . SoU1983/84:15 30 (19) aft till Utbildningav personal för hälso- och sjukvård i krig m. m. för /85 anvisareft reservationsanslag av . I motion 1983/84:404 av IngemarKonradsson (s) hemställs att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en särskild ordningför utbildning av sjukvårdspersonal för katastrofer och krigssituationer liksombehovet av forskning inom samma område. I mofion 1983/84:1633 av m.fl. (vpk)hemställs 1. aft riksdagenhos regeringen hemställer om att direktiven fill nästa försvarsutredningutformas så att beredskapen inom hälso- och sjukvårdens område uppmärksammasmer än fidigare, 2. att riksdagenbeslutar att med ändring i prop. a) under bil.7,17. Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m.m. anvisa ett med 9 873 000kr. förhöjt belopp till , b) under bil.7,18. Driftkostnader för beredskapslagring m. m. anvisa ett med 2 079 000 kr.sänkt belopp fill , c) under bil. 7,19. Utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krig m. m. anvisa ett med587 . förhöjt belopp till .