bet · G701KU14 · 1983-12-31 00:00:00 — omvissa yttrandefrihets- och informationsfrågor I detta betänkande behandlasföljande i de angivna motionerna upptagna ämnena: Tillståndskravetvid trådradiosändningar 1982/83:1690 Förbud mot vissnarkotikapropaganda 1982/83:1577 Åtgärder motvåldsinslag i videofilmer m. m. 1982/83:580, 678, 1131, 1132, 1593 och 1687 Översyn avbarnfilmcensuren 1982/83:1683 Handikappadesrätt till informafion 1982/83:419. Motionerna under 1 4 föreslårutskottet besvarade med hänvisning till pågående utredningsarbete. Beträffande motionen under 5. förordar utskottet attmotionen överlämnas till den s. k. informationsdelegationen och att motionenanses besvarad härmed. I mofion 1982/83:1690 av BjörnMolin och (båda fp) hemställs att beslutar omföljande ändring i radiolagen: Lag om ändring i radiolagen (1966:755) Härigenom föreskrivs i fråga omradiolagen att i lagen skall införas en ny paragraf betecknad 7 a §, av nedanangivna lydelse: 7 a § Bestämmelserna i 5 7 §§gäller ej trådradiosändning av radioprogram i rundradiosändning om programmetbestår i direktsändning av allmän sammankomst eller annan offentligtillställning och inte kan mottagas i bostäder. Enligt motionen bör radiolagenändras så att trådradiosändningar för speciella kategorier av lyssnaremöjliggörs, t. ex. utsändningar från idrottstävlingar och gudstjänster. Enligt 5 § radiolagen (1966:755)bestämmer regeringen vilka företag som har rätt att sända radioprogram i rundradiosändningfrån sändare här i landet. I närradiolagen (1982:459) finns särskildaföreskrifter rörande 1 1983/84. Rättelse: S.\, sista raden Står: 13 saml. Rättat till: 4saml. KU 1983/84:14 2 rättenatt sända program i vissa lokala rundrådiosändningar. Lagen (1981:508) omradiotalfidningar innehåller regler om rätten att sända radiotaltidningar. Frågan om etableringsreglerna för trådsändningartogs upp av utredningen om vissa frågor inom radiolagstiftningen, den s. k.radiorättsutredningen. I betänkandet (SOU 1981:19) Översyn av radiolagenföreslogs en ändring av reglerna så att inte alla trådsändningar utan bara desom kan mottas direkt av allmänheten i bostäder skulle kräva fillstånd. Enligtdirektiven till massmediekommittén (dir. 1982:62) är innebörden avradiorättsutredningens förslag att, liksom , radio, TV och text-TV, somsprids visa etern, skall omfattas av radiolagens tillståndskrav, medan varken teledata,som distribueras över telenätet, eller trådsändningar till t. ex.samlingslokaler, skall kräva tillstånd enligt radiolagen. Radiorättsutredningensförslag utgår enligt dessa direktiv från att valet av distribu-ttonsform kanförutses för olika slag av information. En utbyggnad av kabelsystem kommer dockatt leda till en situation där distributionsformen antagligen inte kan användassom ett säkert kriterium för att avgränsa olika radiorättsliga begrepp. Den nyakommittén har därför i uppdrag att åter pröva frågan om hur radiolagen bör varautformad i en situation där kabeldistribution blir vanlig.Radiorättsutredningens betänkande jämte remissyttranden har överiämnats fillkommittén. har i uppdrag att överväga vilka eta-bleringsreglersom skall gälla för trådsändningar, bl. a. kabel-TV. Utredningensslutbetänkande beräknas komma . Utskottet behandlade (KU1982/83:11) motionerom slopande av tillståndskravet vid trådsändningar.Utskottet hänvisade i sitt enhälliga betänkande till pågående utredningar yttrandefrihetsutredningen och massmediekommittén. ställde sig bakomutskottets hemställan att utan ställningstagande i sak med ett tillkännagivandetill regeringen överlämna motionerna till utredningarna. I motion 1982/83:1577 av och (båda s) hemställs att beslutar begära att regeringen genomkommissionen mot narkotika eller på annat sätt tar initiativ som syftar tillförbud mot narkotikareklan. Motionensyftar i första hand till att stävja försäljningen av s. k. knappmärken mednarkotikapropaganda, t. ex. "Enjoy " och "Legalisecannabis campaign". KU1983/84:14 3 Vår lagstiftning innehåller iprincip inte något förbud mot sådana företeelser som åsyftas med motionen. Detbör dock nämnas, att jämlikt 16 kap. 5 § kan den straffas föruppvigling som i t. ex. meddelande fill allmänheten uppmanar eller försökerförleda till brottslig gärning. harbehandlat yttrandefrihetsproblematiken i dess helhet. Det kan därförförutsättas att också meddelanden av det slag som tas upp i motionen kommer attberöras av utredningsförslaget, vilket, som nämnts, är att vänta inomkort. Åtgärder mot våldsinslag i videofilmer I mofion 1982/83:580 av UllaTilländer och (båda c) hemställs att hos regeringenbegär att överläggningar upptas med företrädare för film- och videobranschensyftande till ett avtal mellan staten och film- och videobranschen beträffandedessas samhällsansvar. I mofion 1982/83:678 av m. fi. (s)hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagstiftning om förhandsgranskning av allavideofilmer enligt de regler som gäller för biograffilm, 2. att riksdagenbeslutar att kostnaderna för förhandsgranskning skall betalas genom ökadimportavgift, 3. att riksdagenbegär att regeringen låter utreda frågan om klara och entydiga regler förbildmedia. I motion 1982/83:1131 av KerstiJohansson och (båda c) hemställs att hos regeringenbegär förslag till lagstiftning om förhandsgranskning av videofilmer som skallsäljas eller hyras ut i vårt land. I motion 1982/83:1132 av TyraJohansson och .Radesjö (båda s) hemställs att beslutaranhålla att regeringen låter utarbeta en lag om förhandsgranskning avvideofilmer efter liknande mönster som gäller för biograffilm. 1 motion 1982/83:1593 av GunillaAndré m. fi. (c) hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion1982/83:1592, att beslutar att hos regeringen begära en utvärderingav lagen om förbud mot spridande av filmer och videogram med våldsinslag ienlighet med vad som i motionen anförts. 1 motion 1982/83:1687 av () och KerstinAndersson (c) KU1983/84:14 4 hemställs att hos regeringen begär förslag omförhandsgranskning av videofilm pä liknande sätt som sker med biograffilm. Samtliga motioner här somutgångspunkt den fara för i första hand barn och ungdom som våldsinslag ivideofilmer utgör. Beträffande de närmare motiveringarna hänvisas tillmotionerna. Gällande rätt m. m. Lagen (1981:485) om förbud motspridning av filmer och videogram med våldsinslag antogs av som ettprovisorium i avvaktan på det arbete som bedrivs i yttrandefrihetsutredningen.Lagens två första paragrafer har följande lydelse: 1 § Filmer ochvideogram med närgångna eller långvariga skildringar av att någon utsätts förrått eller sadistiskt våld får inte i yrkesmässig verksamhet eller annars iförvärvssyfte spridas till allmänheten genom saluhållning eller annattillhandahållande eller genom visning, såvida spridandet med hänsyn tillframställningens syfte och sammanhang samt omständigheterna i övrigt äruppenbart oförsvarligt. 2 § Filmer ochvideogram med ingående skildringar av verklighetstrogen karaktär som återgervåld eller hot om våld mot människor eller djur får inte i yrkesmässigverksamhet eller annars i förvärvssyfte lämnas ut till barn under femton åreller spelas upp vid särskilt anordnad visning, när något sådant barn ärnärvarande. Beträffande arbetet iyttrandefrihetsutredningen bör följande avsnitt i utredningsdirektiven återges: Regler som hindrar att yttrandenutsätts för förhandsgranskning av offentliga organ hör till de allra viktigasteinslagen i ett skydd för yttrandefriheten. För att censur i någon form skallkunna godtas måste därför krävas starka skäl. Det bör ankomma på den kommittésom nu skall tillkallas att överväga om det föreligger tillräckliga skäl attbehålla någon form av vuxencensur på filmens område. Att viss barncensur behövssynes vara ganska klart. Om kommittén i likhet med filmcensurutredningen skullestanna för att vuxencensuren bör avskaffas, får den bl. a. överväga om istället såsom filmcensurutredningen förutsatte möjligheterna tillefterhandsingripanden bör utvidgas i någon mån genom en bestämmelse rörandepornografi och våldsframställningar. Det kan nämnas att förslag till en sådanbestämmelse lades fram av kommittén för lagstiftningen om yttrande- ochtryckfrihet i betänkandet (SOU 1969:38) Yttrandefrihetens gränser. Som jagkommer att närmare utveckla i det följande kan det även i övrigt finnas skältill en sådan försiktig utvidgning av del straffbara området. På en punkt bör kommittén emellertid mera ingåendebehandla frågan om det straffbelagda områdets omfattning. Som jag redan harnämnt kan det visa sig lämpligt att något vidga detta om filmcensuren för vuxnaavskaffas. En utgångspunkt skulle här kunna vara det förslag till en ytterstagräns för pornografi och våldsframställningar som föreslogs av kom- mitten för lagstiftningen om yttrande- och tryckfrihet.Den utveckling som har skett på pornografiområdet med bl. a. bilder av barn isexuella situationer visar att en viss försiktig utvidgning av det straffbaraområdet kan vara motiverad, också vad gäller framställningar i andra medier änfilm, t. ex. tryckta skrifter och videogram. lade1978 fram betänkandet Barnpornografi. Betänkandet har lett till lagstiftningom barnpornografi, varvid bl. a. genom en ändring i tryckfrihetsförordningenmöjliggjorts ingripanden mot tryckta skrifter med barnpornografisktbildinnehäll; Vid riksdagsbehandlingen av detta ärende anförde konstitutionsutskotteti sitt av godkända betänkande bl. a. följande (KU 1978/ 79:33): Utskottet delar den i propositionenframförda uppfattningen att barn-pornografiproblemét har starkt samband medvissa andra frågor som omfattas av yttrandefrihetsutredningens arbete, i förstahand pornografi i allmänhet, filmcensur och olika slags våldsframställningar.Utskottet ser dock inte något hinder mot att redan nu straffbelägga skildringarmed barnpornografiskt innehåll. Som utskottet uttalade (KU 1977/78:39) måste det anses i hög grad angeläget med åtgärder från samhällets sidamot den ökande förekomsten av barn i pornografiska sammanhang. Utskottettillstyrker därför att regler införs i TF och som möjliggöringripanden mot barnpornografi. I motion 1982/83:1683 av IngemarEliasson (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande översyn av bestämmelserna förbarnfilmcensuren. Enligt motionen är den nuvarande ordningen medåldersgränser vid sju, elva och tveksam med hänsyn bl. a. till attdet ankommer på biografpersonalen att kontrollera barnens ålder. En bättreordning vore, anförs det, att som i låta föräldrarna avgöra om deras barnfick se en viss film eller ej. Vid en översyn av de nuvarande reglerna börenligt motionen ett sådant system prövas. Gällande rätt m. m. Vid prövning av filmer för barngäller enligt biografförordningen (1959:348) en indelning av barnen i treåldersgrupper; barn , barn som fyllt sju men inte och barnsom fyllt elva men inte . Biografbyrån skall vägra godkänna en film"i den mån den kan vålla barn i sådan åldersgrupp psykisk skada". Som framgår av de i föregående avsnitt återgivnauttalandena i direktiven till yttrandefrihetsutredningen omfattas ocksåbarnfilmcensuren av yttrandefrihetsutredningens uppgifter. KU 1983/84:14 6 Handikappades rätt till information I motion 1982/83:419 av BengtLindqvist (s) hemställs att anhåller att regeringen i samarbete medhandikapporganisationerna låter utarbeta ett handlingsprogram som syftar tillatt även handikappade nås av samhällets information till medborgarna. Mot bakgrund av den informationsrätt som vår regeringsformoch som deklaration om de mänskliga rättigheterna stadgarpekas i motionen på de bristande möjligheter som i första hand synskadade haratt ta del av statlig information. Enligt motionen är det mesta som kanbetecknas som samhällsinformation inte tillgängligt för synskadade. Sålänge staten inte föregår med gott exempel är det, framhålls det, svårt atthävda tillgänglighetsprincipen gentemot andra producenter. Motionären hänvisartill några uttalanden i frågan: 1 propositionen om insatser för handikappadeskulturella verksamhet (prop. 1976/77:87) säger utbildningsministern således attdet är viktigt att "information som på ett avgörande sätt berör olikamedborgargrupper förs ut så att dessa nås. Det gäller självfallet ocksåhandikappade." I betänkandet Kultur åt alla fastslog handikapputredningenprincipen att den som står för en verksamhet också skall se till attverksamheten och informationen om denna blir tillgänglig också förhandikappade. Den anpassning som eventuellt måste göras skall belasta den somdriver verksamheten. Denna princip bekräftas av utbildningsministern ibudgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80:100 bilaga 12). Där sägs att"medel har vidare beräknats för att koncernen skall kunna svara förframställning och distribution av en särskild programtidning i punktskrift försynskadade". Ett särskilt stöd för taltidningarinfördes som en försöksverksamhet. För innevarande budgetår haranslagits omkring 10 milj. kr. 1981/82:129, KU1981/82:31, prop. 1982/83:100 bil. 10, KU 1982/83:26.) Pågående utredningar m. m. En delegation för samordning avsamhällets information tillsattes . Genom tilläggsdirektiv i början avinnevarande år (dir. 1983:29) preciserades delegationens arbetsuppgifterytterligare. Därvid angavs bl. a. att särskild uppmärksamhet borde ägnas äteftersatta gruppers problem. Enligt vad som erfarits från delegationens kanslisamarbetar delegationen i denna del av sin verksamhet med olikahandikapporgan, bl. Delegationen väntas avgebetänkande . Det kanvidare nämnas att 1982 utgiven KU1983/84:14 7 broschyr gett råd om hur information skall utformas föratt nå även olika minoritetsgrupper. Med undantag för motion 419 tarsamtliga motioner upp frågeställningar som yttrandefrihetsutredningen haft iuppdrag att behandla. Utredningens slutbetänkande väntas bli avlämnat föreinnevarande årsskifte. Frågan om rätt till trådradiosändningar, som behandlas imotion 1690, utreds dessutom av den tillsatta massmediekommittén. Med hänsyn till nu nämnda utredningsarbete anser utskottetsig böra avvakta med ställningstagandet till de i motionerna upptagnasakfrågorna. Motionerna får anses besvarade härmed. I motion 419 av () föreslås utarbetandeav ett handlingsprogram som syftar till att även handikappade skall nås avsamhällets information till medborgarna. Enligt motionen är det mesta som kanbetecknas som samhällsinformation inte tillgängligt för t. ex. synskadade. Motionen berör ett problem som det enligt utskottetsuppfattning är mycket angeläget att statsmakterna söker finna lösningar till.Den är 1982 tillsatta informationsdelegationen har bl. a. till uppdrag att ägnasärskild uppmärksamhet åt eftersatta gruppers problem. Delegationen väntas avgebetänkande . Utskottet föreslår att motionen överlämnas tillinformationsdelegationen och att den anses besvarad härmed. att förklarar motionerna1982/83:419, 580, 678, 1131, 1132, 1577, 1593, 1683, 1687 och 1690besvarademedvad utskottet anfört. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),(), (), (), (), LarsErnestäm (fp) och (vpk).