bet · G701UbU8 · 1983-12-31 00:00:00 — 13. att beträffandeutbildning för svårt rörelsehindrade m.fl. vid gymnasium med bifalltill motion 1983/ 84:70 yrkande 4, med anledning av motionerna 1983/84:68 yrkande2, 1983/84:78 yrkande 2, 1983/84:81 och 1983/84:82 yrkande I samt med avslagpä proposition 1983/84:27 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Utbildning för hörselskadade medriksrekrytering (mom. 2) , ,, och (alla s) anför: betonade de dövas och de gravthörselskadades behov av ett samordnat utbildningsutbud i form av delsspecialskolorna, dels den gymnasiala utbildningen för döva och gravthörselskadade i . har del också funnits en strävan attförstärka möjligheterna för döva barn och ungdomar att utveckla teckenspråketgenom att ge dem både undervisning och fritidsverksamhet i en teckenspräkigmiljö. betonade betydelsen av att ävenutbildningen för de hörselskadade samordnas. Eleverna i denna grupp borde fåuppleva gemenskap med varandra, få tillgång till specialutbildad personal ochfå studera i en takt anpassad till dem. Mot denna bakgrund fann regeringen det angeläget attmarkera att de båda typerna av utbildning har olika inriktning, dvs. enutbildning för döva och gravt hörselskadade som grundas pä teckenspråk ochskriftlig svenska resp. en utbildning för hörselskadade som förmedlas oralt medhjälp av tekniska hjälpmedel och en god akustisk miljö. Därtor föreslogs attvar och en av dessa utbildningar skulle lokaliseras till olika orter, nämligenÖrebro och . Av de redovisningar som gjorts inför utskottet frånhandikapporganisationerna, bl. a. , framgåremellertid att de berörda organisationerna nu har en förändrad syn påintegration mellan de döva och gravt hörselskadade å ena sidan och dehörselskadade ä den andra. Det har framgått att man fortfarande anser attundervisningen av de döva och gravt hörselskadade skall ske i egnaundervisningsgrupper och med hjälp av teckenspråket, medan integration mellande båda grupperna med olika handikapp är angelägen när det gällerfritidsverksamhet och boende. Därmed skulle den klara profileringen ipropositionen av en utbildning i med starkt teckenspräkig inriktningresp. en utbildning i med oral undervisning inte längre varamotiverad. Det har också påpekats att de två grupperna av handikappade inte ärklart urskilj- UbU1983/84:8 21 Därför bör det finnas möjlighet att bytaundervisningsgrupp utan att därmed tvingas att byta skolort. Vi har mot denredovisade bakgrunden accepterat förslagen i motionerna om lokalisering av dengymnasiala utbildningen för de hörselskadade till . Beaktande i vissa fall av ersättning tillstaten för elever i specialskolan vid fördelningen av medel från anslagetSärskilda åtgärder på skolområdet (mom. 11) () anför: Jag anser det otillfredsställande att det i propositioneninte anges i hur stor utsträckning de kommuner som skall betala för elever ispecialskolan kan påräkna kompensation. Jag har dock anslutit mig tillutskottets accepterande av förslaget då det är omöjligt för att idetalj precisera sädana bestämmelser. Jag utgår dock från att SÖ ochlänsskolnämnderna vid sin fördelning av medel under SÄS-anslaget är medvetna omhur ojämnt avgifterna till staten för specialskoleeleverna drabbar olika kommuneri landet. Utskottet hade anledning att vid föregående års riksdag ta inuppgifter i frågan från SÖ. Här nedan återges de uppgifter som lämnades den 15februari 1982 om antalet specialskoleelever kyrkobokförda i de kommuner därspecialskolor är belägna och antalet specialskoleelever kyrkobokförda i andrakommuner. Av tablån kan utläsas att specialskolekommunerna kommer att fä stå föromkring en tredjedel av avgifterna till staten medan alla landets övrigakommuner betalar resterande tvä tredjedelar. De hårdast drabbade kommunernamåste få en god kompensation vid SÖ:s och länsskolnämndernas fördelning avSÅS-anslaget för att inte förslaget om ersättning till staten förspecialskoleelever skall upplevas som alltför orättvist. I nedanstående tablå anges för var och en av landets niospecialskolor dels antalet elever totalt, dels det antal elever som årkyrkobokförda i den kommun där specialskolan är belägen, dels det antal eleversom är kyrkobokförda i annan kommun. UbU 1983/84:8 Härav tillhör 36 elever extern klass i kommun.