bet · G701BoU28 · 1983-12-31 00:00:00 — omändrade former för finansiering av bostadslån m. m. 1983/84:90) Iproposition l983/84:90har regeringen delsi bilaga 1 () föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer i fråga om finansieringen avbostadslån för ny-och ombyggnad m. m. som i regeringsprotokollet förordats, 2. godkänna vad i regeringsprotokollet förordats ifråga om ränte- och amorteringsvillkor för lån från ett statsägtkreditaktiebolag, delsi bilaga 2 () föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att vidta de åtgärder sombehövs för att i enlighet med i regeringsprotokollet angivna riktlinjer bildaett statsägt kreditaktiebolag med de uppgifter som i regeringsprotokolletangetts, 2. till Teckning av aktier i kreditaktiebolaget påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /84 undersjunde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 3. bemyndiga fullmäktige i attutfärda en garantiförbindelse på 1 . att ingå i garantifondenför kreditaktiebolaget, 4. medge att kreditaktiebolaget får disponera enrörlig kredit av . I detta sammanhang behandlar utskottet de medanledning av propositionen väckta motionerna 1983/84: 513av m. fl. (c) vari hemställs 1. att beslutar avslå förslaget om ettsärskilt statligt kreditaktiebolag för upplåning av kapital till den statligabostadslångivningen, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att ett nytt förslag utarbetas och föreläggs i enlighet med vadsom anförts i motionerna 1982/83:1632 och 1982/83:2140, 1063 av m. fl. (vpk) vari föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att förslag om en statligtotalfinansiering i enlighet med vad som anförts i motionen börföreläggas , I 1983/84. BoU 1983/84:28 2 7972av m. fl. (m) vari hemställs 1. att beslutar avslå proposition1983/84:90, 2. att hos regeringen anhåller om nyttförslag till bostadslångivning i enlighet med vad i motionen anförts, 2008 av och (båda s)vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare överväganden orn bostadsbyggandetsfinansiering, 2407 av och (båda fp) varihemställs att beslutar att avslå förslaget om ett särskilt statligtkreditaktiebolag för upplåning av kapital till den statliga bostadslångivningen. har berett finansutskottettillfälle att yttra sig över propositionen och över de med anledning avpropositionen väckta motionerna. Yttrandet (FiU 1983/84:2 y) har som bilagafogats till detta betänkande. , Sparbankernasinteckningsaktiebolag () och Stadshypotekskassahar i en gemensam skrivelse till utskottet tagit upp frågan omtoppkreditgiv-ningen avseende lån till nyproduktion och ombyggnad av bostädersamt vid föredragning lämnat synpunkter i ärendet. I den i detta betänkande behandlade propositionen1983/84:90 om ändrade former för finansiering av bostadslån m. m. sammanfattasden nuvarande administrativa uppbyggnaden av långivningen till bostäder, i defall statliga lån förekommer, på följande sätt; Den statliga bostadslångivningen omfattar ihuvudsak ny- och ombyggnad av hus till den del de innehåller bostäder ochsådana lokaler för boendeservice som betjänar ett bostadsområde samt i vissafall även förvärv av sådana hus. Bostadslånetär ett långfristigt fastighetslån som lämnas sedan huset är färdigställt. Detersätter tillsammans med fastighetslån från den allmänna lånemarknaden iprincip de byggnadskrediter som lämnas under själva byggnadstiden. Förfastighetslån (bottenlån) från den allmänna lånemarknaden till bostadssektornsvarar i huvudsak tre kreditinstitutioner stadshypoteksinstitutionen.Svensk bostadsfinansiering aktiebolag och Sparbankernasinteckningsaktiebolag (), de s. k. bottenlåneinstituten. Bostadslåneverksamhetenhandhas av , länsbostads-nämnnderna och kommunerna.Uppgiftsfördelningen är i korthet följande. Kommunerna tar emot och granskaransökningar om bostadslån samt BoU1983/84:28 3 vidarebefordrar därefter handlingarna tilllänsbostadsnämnden. Nämnden prövar ansökningarna, beslutar om lån och omutbetalning av lån samt förvaltar utestående lån. sköterutbetalningarna av lån och aviseringarna av ränta och amortering på uteståendelån. Av propositionen framgår vidare attfrågan om bostadsbyggandets finansiering undersökts i skilda sammanhang. Bl.a. hade bostadslånekommittén att undersöka förutsättningarna för ochmöjligheterna till att föra över de statliga lånen till bottenlåneinstitutengenom att ersätta den statliga långivningen med ett kreditgarantisystem. Tankenpå att införa ett kreditgarantisystem avvisade kommittén i sitt i december1981 framlagda betänkande Statliga lån eller kreditgarantier (SOU 1981:104).Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstansernas inställning tillbostadslånekommitténs slutsatser är starkt splittrad. För att få ytterligare underlag för ställningstaganden omfinansieringen av de statliga bostadslånen har vidare den tillbostadsdepartementet knutna delegationen för bostadsfinansiering haftöverläggningar med bottenlåneinstituten om institutens syn på kostnader föradministrationen och kreditrisker i ett kreditsystem. I propositionen (s. 6) anges att institutensersättningskrav för garantilän ligger lägre än deras kostnader enligtbostadslånekommitténs bedömningar och att de av instituten vidöverläggningarna med delegationen presenterade ersättningskraven enligtbostadsministerns uppfattning inte kan anses vara ett hinder mot att föra överden statliga bostadslångivningen till instituten. Det finns emellertid enligtbostadsministerns uppfattning andra skäl som talar mot en sådan överföring. Ett nytt system för finansieringen av bostadslån m. m. I propositionen anförs att det ärbåde nödvändigt och lämpligt att i ökad utsträckning utnyttja instituten på denoprioriterade kreditmarknaden för den bostadskreditgivning samhället anser börske. I första hand bör instituten svara för kreditgivningen för delvis nyaändamål av mera kortfristig karaktär. Bostadsministern erinrar om idecember 1983 (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11) fattade beslut omfinansieringen av underhåll m. m. i bostadsbeståndet. beslutförutsätter att lån för underhåll, reparationer och energibesparande åtgärdertas upp genom bostadsinstituten på den oprioriterade kreditmarknaden. Emellertid är, enligt vad som framhålls i propositionen,förhållandena annorlunda när det gäller finansiering av nybyggnad och ombyggnadav bostäder. Beträffande denna långivning anses det, bl. a. på grund av långivningenslånga varaktighet, viktigt att staten får möjlighet att direkt styralångivningen. En oförändrad ordning när det gäller utlåning till långfristigaåtgärder förordas. Genom att i princip inte ändra nuvarande ordning BoU 1983/84:28 4 kommerstaten att ha kvar möjligheten att genom bostadslångivningen också styrabottenlångivningens inriktning och omfattning. En indirekt styrning inom ramenför ett kreditgarantisystem kan enligt bostadsministerns uppfattning habrister i fråga om effektivitet och även orsaka administrativa problem isamband med kontroll av uppställda villkor. Liknande synpunkter kom tilluttryck i bostadslånekommitténs betänkande. Motbakgrund av vad ovan sammanfattningsvis redovisats föreslås i propositionen attett särskilt statsägt kreditaktiebolag inrättas med uppgift att låna upp demedel som behövs för utlåning genom bostadsverket och som avser lån förnybyggnad och ombyggnad. organ avses liksom f. n. ansvara förlåneprövningen och låneförvaltningen dock med den ändringen att verket kommeratt sköta dessa åligganden för det föreslagna aktiebolagets räkning. Verketskompetens i fråga om låneförvaltning m. m. kommer sålunda ävenfortsättningsvis att kunna utnyttjas. I sammanhanget erinrar bostadsministernom vad bostadslånekommittén anfört om nackdelarna med att skilja hanteringen avbeslut om bostadslån från de låneförvaltande uppgifterna samt om värdet av attbostadsverkets kunskaper om långivningen även tas till vara. Statenavses bli ensam ägare till det förslagna kreditaktiebolaget, som förordas få enupplåningsrätt motsvarande högst 25 gånger den s. k. kapitalbasen. En avstaten utställd garantiförbindelse uppgående till I miljard kronor föreslåsställas för aktiebolagets förpliktelser. Aktiebolaget föreslås få ettaktiekapital på 50 milj. kr. och få möjligheter att disponera en rörTrg kreditav 100 milj. kr. föreslås bemyndiga regeringenatt vidta de åtgärder som behövs för att i enlighet med i propositionen angivnariktlinjer bilda kreditaktiebolaget. Slutligenföreslås godkänna vad i propositionen förordats om ränte- ochamorteringsvillkor för lån från kreditaktiebolaget. Kreditaktiebolaget kommeratt tillgodose sin kapitalanskaffning genom utgivande av obligationer med ihuvudsak samma villkor som de obligationer som emitteras av bottenläneinstituten.Denna ordning att anskaffa kapital framtvingar vissa ändringar i de lånevillkorsom gäller för län avseende nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus såvittavser ränte- och amorteringsvillkor. De nuvarande reglerna om s. k. uppskjutenamortering kan inte längre tillämpas och föreslås ändrade så att motsvarandenya lån från kreditaktiebolaget ges amorteringsfrihet och därefteråterbetalning i form av årliga annuiteter efter ränta. Överstigerden faktiska räntan skall tilläggsränta debiteras. Detförordade kreditaktiebolaget som föreslås inrättas avses fr. o.m. svara för de medel som behövs för utbetalning avbostadslån. De nya ränte- och amorteringsvillkoren föreslås tillämpas i ärendeni vilka lånet utbetalas fr. o. m. den . Utbetalningarna avbostadslån över statsbudgeten kommer, om propositionen godtas, att upphöra vidutgången av /85. BoU1983/84:28 5 , som yttrat sigöver propositionen, anser starka skäl tala för att utgifterna förbostadslångivningen lyfts ut från statsbudgeten och tillstyrker enhälligt frånde utgångspunkter finansutskottet har att beakta förslag i propositionen idenna del. I motionerna 513 (c), 1972 (m) och 2407 (fp) yrkas avslagpå propositionen. Avslagsyrkandena förenas med en begäran om ett nytt förslagi enlighet med vad i motionerna anförts. Motiveringen för motionsyrkandena innebär att ett nyttförslag bör utarbetas som utgår från att den statliga bostadslångivningenöverförs till de befinfliga låneinstituten. Vidare anförs i motion 513 (c) med hänvisning till tidigare motionsförslag (c) att den nuvarandeuppdelningen av bottenlån och bostadslån bör kunna sammanföras till ett lånlämnat av bostadsinstituten. Motionärerna förordar ett statligtkreditgarantisystem. Vid förra årets hade (CU 1982/83:26)att ta ställning till motioner (s), (c) och (m) i vilka begärdes övervägandenom administrationen m. m. av ett bostadsbyggande finansierat utanförstatsbudgeten. anförde därvid att det fanns skäl för en sådanfinansiering. Utskottet anförde vidare att även vid en finansiering utanförstatsbudgeten borde länsbostadsnämndernas decentraliserade kapacitet kunnautnyttjas i samma omfattning som f. n. Utskottet fann inte skäl föreligga attändra en i stort sett väl fungerande administration. Vad utskottet anfört gavriksdagen som sin mening regeringen till känna. Som framgått ovan ligger regeringens förslag helt i linjemed den ordning utskottet uttalade sig för. Utskottet har ingen anledningändra sin tidigare uppfattning om hur bostadsbyggandets framtida finansieringbör utformas. Vad i motionerna 513 (c), 1972 (m) och 2407 (fp) föreslagits omett kreditgarantisystem överensstämmer i sak i allt väsentligt med demotionsyrkanden i frågan som utskottet hade att behandla och som dåavstyrktes av utskottet och avslogs av . Förslag liknande dem som tagits upp i motionerna hardessutom prövats och avvisats av bostadslånekommittén, av en majoritet av deremissinstanser som yttrat sig över kommitténs betänkande samt av regeringen iden nu behandlade propositionen. Under beredningen av nu föreliggande ärendehar utskottet dessutom stärkts i sin uppfattning om att den ipropositionen föreslagna ordningen är att föredra framför den som motionärernaförordar. Vad i propositionen föreslagits om riktlinjer m. m.avseende finansieringen av bostadslån för ny- och ombyggnad samt om ränte- ochamorteringsvillkor bör enligt utskottets uppfattning godkännas av riksdagen.Även regeringens förslag att få bemyndigande att bilda ett särskiltkreditaktiebolag bör vinna gillande liksom övriga förslag sombehandlas i propositionens bilaga 2. Motionerna513 (c), 1972 (m) och 2407 (fp) avstyrks sålunda. BoU 1983/84:28 6 I motionerna 1063 (vpk) och 2008 (s) föreslåsfortsatta överväganden om administrationen av bostadsbyggandets finansiering. Imotion 1063 (vpk) erinras om att tidigare (CU 1971; 12 s. 53 och CU1972:9 s. 15 16) anslutit sig till uttalanden om att fördelarna med statligtotalfinansiering av bostadsbyggandet är så påtagliga att de borde avståsendast av mycket tungt vägande skäl. 1 denna motion anförs vidare att systemetmed uppsplittrade lån i form av byggnadskreditiv, bottenlån och statligabostadstån är orationellt och ålderdomligt. Förslaget i proposition 90 ses somett första steg på vägen mot en statlig totalfinansiering. Imotion 2008 (s) erinras om ovannämnda beslut år ]983 (CU 1982/83:26)om bostadsbyggandets finansiering. Motionärerna erinrar bl. a. om utskottets avriksdagen godkända uttalande om att det finns goda skäl som talar för ettsystem med ett sammanslaget lån inom ramen för bostadsverkets administration.En sådan ordning ansåg utskottet inte bara möjlig utan också lämplig. Kommandeöverväganden inom regeringens kansli borde enligt utskottets uppfattninggrundas på denna uppfattning vilket som sin mening gav regeringentill känna. I motionen erinras också om att bl. och i skilda sammanhang uttalat sin sympati för ensammanslagning av bottenlån och bostadslån. de nu behandlade motionerna föreslagits är helt oförenligt med vad utskottetmed anledning av i detta betänkande behandlade motioner (m), (c) och (fp) förordatom ett kreditgarantisystem. Motionerna 1063 (vpk) och 2008 (s) avstyrks medhänvisning till detta ställningstagande. 1. beträffande ändrade former för finansiering avbostadslån m. m. att med bifall till proposition 1983/84:90 och medavslag på motionerna 1983/84:513, 1983/84:1972 och 1983/ 84:2407 a. godkänner deriktlinjer i fråga om finansiering av bostadslån för ny- och ombyggnad som i regeringsprotokollet förordats, b. godkänner vadi regeringsprotokollet förordats i fråga om ränte- och amorteringsvillkor för lån från ett statsägt kreditak tiebolag, c. bemyndigarregeringen att vidta de åtgärder som behövs för att i enlighet med i regeringsprotokollet angivna riktlinjer bilda BoU 1983/84:28 ettstatsägt kreditaktiebolag med de uppgifter som i regerings-protokollet angetts, d. till Teckningav aktier i kredUaktiebolaget på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1983/84 under sjunde huvudti teln anvisar ett reservationsanslag av , e. bemyndigarfullmäktige i att utfärda en garantiförbindelse på 1 . att ingå i garantifonden för kreditaktiebolaget, f. medger attkreditaktiebolaget får disponera en rörlig kredit av . 2. beträffande vissa överväganden att riksdagenavslår motionerna 1983/84:1063 och 1983/84:2008. Närvarande:Kjell A. (), (), (), (), (), (), (), Per OlofHåkansson (s), (), (), (vpk),(), (), () och (). 1.Ändrade former för finansiering av bostadslån m. m. . (), (),(), (), (), ()och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 5 sombörjar "Vid förra" och slutar "avstyrks sålunda" bort lyda: Utskottetdelar vad ett enigt finansutskott förordat om att det finns starka skäl somtalar för att utgifterna för bostadslångivningen lyfts ut från statsbudgeten. Detfinns dock anledning rikta invändningar mot den ordning av bostadslångivningenm. m. som föreslås i propositionen. Utskottet vidhåller denuppfattning som bl. a. framfördes i BoU1983/84:28 8 motioner om att toppfinansieringen inom ramen för ettkreditgarantisystem bör Överlåtas till de befintliga bottenlåneinstituten. Det kan i detta sammanhang erinras om attbostadslånekommittén konstaterat att det är möjligt att konstruera ettkreditgarantisystem samt att de då aktuella låneformerna som administrerades avbostadsverket kunde ha formen av garantilån. Sedan kommittén avgav sittbetänkande har inga avgörande omständigheter inträffat som innebär attdet finns anledning ändra denna uppfattning. Tvärtom har vad därefter inträffatoch som påverkar det nu aktuella ärendet snarare stärkt utskottet i uppfattningenatt ett kreditgarantisystem administrerat av bottenlåneinstituten är attföredra framför den ordning som förordas i propositionen. Förutom att det såväl ur låntagarens som långivarenssynvinkel är en fördel om topp- och bottenfinansieringen kan ligga hos samma institutbör särskilt noteras att bostadsinstituten tillagts uppgiften att för vissaändamål lämna oprioriterade lån; lån som ligger ovanför det statliga bostadslånet.Inom ramen för ett kreditgarantisystem skulle avsevärda förenklingar vara attvinna jämfört med den nuvarande ordningen eller jämfört med det system somförordas i propositionen. Det bör dessutom tilläggas att tilläggsbelåningen avdet existerande fastighetsbeståndet kan väntas bli en viktig del avseendebostadssektorns finansiering. Det kan vidare med fog hävdas att bottenlåneinstituten harnödvändig kapacitet att administrera ett kreditgarantisystem. är jubottenlåneinstituten långivare i princip till alla som får statligabostadslån. Det finns också anledning förmoda att statens nuvarandesubventioner till bostadsbyggande kommer att minska, något som kan innebära attgränsen mellan bottenlån och topplån inte kommer att vara lika tydlig som . Det kan då vara motiverat att bostadsinstituten svarar för helafinansieringen. En sådan utveckling skulle underlättas om förslaget om ettkreditgarantisystem förverkligades. och senast vid allmännamotionstiden har f. ö. i motioner (m), (c) och (fp) förelagtsförslag om bostadsfinansieringssystem där subventionerna är mindre än i dag.Vad nu anförts innebär att med anledning av motionerna 513 (c), 1972(m) och 2407 (fp) som sin mening bör ge regeringen till känna vad ovan anförtsom utformningen av ett kreditgarantisystem i vilket bostadsinstituten ges enutökad roll. Ett nytt förslag bör utarbetas och föreläggas utanonödig tidsutdräkt. Proposition 90 avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. dels utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande ändrade jörmer förfinansiering av bostadslån m. m. att med anledning av motionerna1983/84:513, 1983/84:1972 och 1983/84:2407 samt med avslag på proposition1983/84:90 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. BoU1983/84:28 9 Vissa överväganden (motiveringen) , ,, , Per , och (alla s) anser att den del av utskottets betänkande på s. 6 som börjar"Vad i" och slutar "detta ställningstagande" bort lyda: Med anledning av motionerna vill utskottet anföraföljande. Utskottet vill inledningsvis erinra om och stryka under sittuttalande om att det finns goda skäl för en ordning som innebäratt nuvarande bottenlån och bostadslån sammanförs till ett lån. Utskottetanförde vidare som framgått ovan att regeringen borde överväga ett system medett sammanslaget lån administrerat av bostadsverket. Utskottet finner inte anledningändra sin uppfattning i frågan. Emellertid finns enligt utskottets mening skälatt avvakta resultatet av bostadskommitténs överväganden om utformningen avbostadsfinansieringen och den därefter följande beredningen av kommitténsförslag. Dessutom kan det vara lämpligt att ta till vara de praktiskaerfarenheter som kan stå att vinna när det ovan förordade kreditaktiebolagetvarit i funktion någon tid. Utskottet, som sålunda nu inte är berett att tillstyrkamotionerna 1063 (vpk) och 2008 (s), förutsätter att regeringen har sinuppmärksamhet riktad på frågan. Det kan sålunda finnas skäl att återaktualisera vad i motionerna förordats när de kommande förslagen m. m.utvärderas. (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 6 som börjar "Vad i" och slutar "dettaställningstagande" bort lyda: Med anledning av motionerna 1063 (vpk) och 2008 (s) villutskottet anföra följande. Utskottet instämmer med vad i den förstnämnda motionenanförts om att det i propositionen föreslagna kreditaktiebolaget är ett steg påvägen mot en statlig totalfinansiering. Det bör i nu förevarande sammanhangerinras om att tidigare (CU 1971:12 s. 53 och CU 1972:9 s. 15 16)godkänt uttalande om att fördelarna med en statlig totalfinansiering "ärså påtagliga att de bör avstås endast av mycket tungt vägande skäl". Somanförs i motion 2008 (s) har såväl somHyresgästernas riksförbund och allmännyttiga bostadsföretag, ,uttalat sig för en ordning med sammanslaget bottenlån och bostadslån. Utskottet ansluter sig till vad i de båda motionernaanförts. Det finns sålunda goda skäl att skyndsamt överväga hur ett lånesystemskall utformas så att såväl s. k. fullständig finansiering, dvs. BoU 1983/84:28 10 ochbostadslån, som s. k. integrerad finansiering, dvs. samordning avbyggnadskrediter och fastighetslån förverkligas. Deav utskottet nu förordade övervägandena bör utgå från att bostadsverket även iett system med statlig totalfinansiering i princip skall ha kvar sammafunktioner som i dagens system. Upplåningi en ordning med statlig total finansiering bör anförtros de i propositionenföreslagna kreditaktiebolagen. uppfattning bör alltså överväganden skyndsamt göras om utformningenav ett system med statlig totalfinansiering genom en samhälls- ellerbostadsbyggnadsbank varvid såväl fullständig som i vart fall integreradfinansiering bör gälla. Vadnu anförts innebär anslutning till motionerna 1063 (vpk) och 2008 (s) och ocksåen anslutning till vad civilutskottet anförde (CU 1982/83:26). Riksdagenbör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omöverväganden om statlig totalfinansiering. bör skyndsamt föreläggasförslag i frågan. delsutskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande vissa överväganden att medanledning av motionerna 1983/84:1063 och 1983/84:2008 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. BoU1983/84:28 '' över proposition 1983/84:90 om ändrade former förfinansiering av bostadslån m. m. har den 8 februari1984 beslutat bereda finansutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1983/84:90 om ändrade former för finansiering av bostadslån m. m.jämte motionerna 1983/84:513,1063,1972, 2008 och 2407. I propositionen föreslås att demedel som krävs för den statliga bostads-långivningen skall lånas upp direktför detta ändamål på den prioriterade kreditmarknaden. Härigenom avlastasstatsbudgeten utgifterna för den nuvarande bostadslångivningen. I valet mellan att överföra den statligabostadslångivningen till de bottenlåneinstitut som finns på marknaden, dvs.stadshypoteksinstitutionen, och , och behålla nuvarande system menlägga upplåningen av de medel som behövs för utlåningen utanför statsbudgetenpå ett statsägt kreditaktiebolag förordar föredraganden - statsrådet - den senare formen. Skälet härför är att när det gällerfinansieringen av nybyggnad och ombyggnad av bostäder är åtgärdernas omfattningi väsentliga delar en följd av samhällets standardkrav. Regler för bostadslånoch räntebidrag är av avgörande betydelse både för byggande och boende. Det ärdärför enligt föredragandens mening viktigt att staten får möjligheter attdirekt styra utlåningen. En indirekt styrning, t. ex. genom villkor förkreditgarantier ställda till bottenlåneinstituten, kan enligt föredragandensmening ha brister i fråga om effektivitet och även orsaka administrativaproblem i samband med kontrollen av uppställda villkor. Det finns därför inteskäl att ändra nuvarande ansvarsfördelning mellan staten och de trebottenlåneinstituten. Föredraganden ser inte heller skäl att genomföra en s. k.fullständig finansiering. De marginella administrativa fördelar som eventuelltskulle uppkomma i ett sådant system saknar betydelse i förhållande till dekreditpolitiska svårigheterna och till de betydande störningar som skulle bliföljden av ändrade institutionella förhållanden, anför föredraganden. Efter samråd med chefen för föreslårföredraganden att ett sårskilt statsägt kreditinstitut skapas för att låna uppde medel som behövs för utlåning genom bostadsverket.