bet · G701BoU23 · 1983-12-31 00:00:00 — för och preliminärt till sammabelopp för , c) medger att den under b) angivnaramen får överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, d) medgeratt räntefria förbättringslån beviljas utan rambegräns ning, 45. beträffande anslag tiU lån tUlbostadsbyggande att med bifall till vad i budgetpropositionenföreslagits och med avslag på motion 1983/84:1978 yrkande 1 till Lån tiUbostadsbyggande för /85 under elfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 46. beträffande anslag till räntebidragm.m. att med bifall till vad i budgetpropositionen föreslagits ochmed avslag på motioner- BoU1983/84:23 43 na 1983/84:1973 och 2113 yrkande 12 såvitt nu är i frågatill Räntebidrag m. m. för /85 under elfte huvudtiteln anvisarett förslagsanslag av , 47. beträffande anslag tiU åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. att medbifall till vad i budgetpropositionen föreslagits och med avslag på motionerna1983/84:1979, 1999 yrkande 6 och 2113 yrkande 6, de två . yrkandenasåvitt nu är i fråga till Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter rn. m. för /85 under elfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 48. beträffande anslag lill bidrag tiUförbättring av boendemiljön att med bifall till vad ibudgetpropositionen föreslagits och med avslag på motion 1983/84:2012 yrkande 3till Bidrag liU förbättring av boendemiljön för /85 under elftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 49. beträffande anslag i övrigt attriksdagen med bifall till vad i budgetpropositionen föreslagits för budgetåret1984/85 under elfte huvudtiteln anvisar a) till Tilläggslån till ombyggnad avvissa bostadshus m. m. ett förslagsanslag av , b) till Vissbosladsförbättringsverksamhel m. m. ett förslagsanslag av , c) till Lån till förvärv avbostadsrätt ett reservationsanslag av . På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), (), Per (), LennartNilsson (s), (), (), (vpk), MargaretaPalmqvist (s) och (). BoU 1983/84:23 44 . (), (), KnutBilling (m), Beriil (), () och ().anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 17 sombörjar "Utskottet har" och slutar "det anförda" bort lyda: Dagensbyggande styr framtidens boende. Det är därför viktigt att detta byggande skermed utgångspunkt i de enskilda medborgarnas uttalade behov. Utskottet kankonstatera att det finns såväl intresse som behov av bostäder som ärbättre anpassade till alternativa boendeformer såsom flergenerationsboende. Därtillfinns det enligt utskottets mening starka sociala och samhällsekonomiska motivsom talar för ett ökat flergenerationsboende. Ett boende med denna inriktningfrämjar kontakterna mellan anhöriga, och flergenerations-familjen kan i mångafall komplettera samhällsomsorgen. Det gäller omsorgen om de äldre och derasmöjligheter att så länge som möjligi bo kvar i sitt hem. Ocksåbarnomsorgsaspekten är viktig i sammanhanget. kan konstateras attnuvarande bostadsbestånd är mycket dåligt anpassat till de speciella krav sommåste ställas på en bostad för flergenerationsboende. Detär mot bakgrund av det anförda enligt utskottets mening viktigt att samhälletpå olika sätt stimulerar och underlättar tillkomsten av bostäder förflergenerationsboende. Inte minst viktigt är härvid att hindren i form av gällandenormer, lånebestämmelser och oklara planfrågor undanröjs. Endast härigenom kande grundläggande förutsättningarna för ett utökat flergenerationsboende skapas.Härutöver bör övervägas behovet av information och stimulanser med inriktningpå denna typ av boende. Vad utskottet med anledning av motion 800 (m) anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. delsutskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande flergenerationsboende att riksdagenmed anledning av motion 1983/84:800 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 17börjar "Utskottet, som" och på s. 18 slutar "inriktatboende" och delsden del av utskottets betänkande på s. 18 som börjar "Utskottetfinner" och slutar "avstyrks sålunda" bort lyda: Det hösten 1983av antagna bostadsförbättringsprogrammet är BoU1983/84:23 45 inriktat på tekniska åtgärder som i och för sig ärnödvändiga. För att programmet skall leda till en i vid mening socialbostadsförnyelse måste det emellertid, i enlighet med vad vänsterpartietkommunisterna förordar i sin partimotion 2009, kompletteras med åtgärder somutgår från vardagslivets villkor. Människors levnadsvillkor har förändrats på ettmycket påtagligt sätt. Hushållen har minskat i storlek och det socialakontaktnätet har härigenom inte sällan blivit mindre. Det förhållandet attmänniskor i ökad utsträckning lever ensamma eller i par innebär att en radmänskliga behov kan tillgodoses inom hushållet. Kontakten med andramänniskor i bostadsområdet och i arbetet blir därmed allt viktigare. Inte minstriskerar pensionärshushållen en social isolering som har sin grund ibostädernas och bostadsområdenas utformning. Åven barnfamiljerna är i dettaavseende i ett särskilt utsatt läge. De hittillsvarande planeringsmodellerna som utgått frånarbetslivets och näringslivets behov måste därför ersättas av nya modeller somsätter vardagslivets villkor i centrum. Planeringens effekter på vardagslivetfår inte längre betraktas som ett privat problem, som var och en skall lösasjälv. I stället måste former utvecklas så att människor gemensamt skall kunnata ansvar för olika uppgifter. Ett viktigt steg i denna utveckling är att verkaför ett socialt inriktat boende. I ett samhälle som alltmer utmärks av privatisering ochindividualism måste det gemensamma r det kollektiva - utgöra en motvikt. Ettled i dessa strävanden är att utveckla alternativa boendeformer. Olika typer avkollektivt boende måste därför stödjas och stimuleras. Detta gäller inom såvälnyproduktionen som det befintliga bostadsbeståndet. Som en utgångspunkt fördetta arbete bör bl. a. kommunerna inom ramen för de kommunalabostadsförsörjningsprogrammen redovisa planer på experiment med socialt boende. Den sociala bostadsförnyelsen måste dessutom innefattaåtgärder som stärker samverkan i boendet. Det gäller bl. a. gemensamhetslokaleroch andra gemensamma anläggningar som de boende har ett eget ansvar för ochboendeinflytande på alla nivåer. Ett genomförande av de ovan angivna åtgärderna för attåstadkomma ett nytt socialt inriktat boende fordrar insatser från samhället.Dessa insatser måste bl. a. innefatta redovisning av förebilder och exempel somkan ge inspiration till utveckling av det egna boendet och satsning påexperiment med nya boendeformer vid både ny- och ombyggnad. Vad utskottet ovan med anledning av motion 2009 (vpk)yrkandena 1 och 3 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande socialt inriktatboende att med anledning av motion 1983/84:2009 yrkandena 1 och 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, BoU1983/84:23 46 3 Reformerat statsbidragssystem för de äldres boende () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 19 som börjar "Som framgår" och slutar"Motionen avstyrks" bort lyda: Åldreomsorgen bör i enlighet med vad som framhålls ifolkpartiets partimotion 2076 ha som utgångspunkt att stimulera äldre attbehålla fungerande färdigheter, att ge hjälp med det de äldre har svårast attklara och att hålla nere antalet förflyttningar mellan bostäder ochinstitutioner. Härigenom kan äldre bo kvar i sin bostad och invanda miljölängre än vad som annars vore möjligt. En förutsättning för att dessa mål skall kunna uppnås ärbl. a. tillgång till bra bostäder och en väl fungerande närmiljö. a. insatser för att förbättra det befintliga bostadsbeståndet.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om vad tidigare i motioneranfört om vikten av att stadsförnyelsearbetet fortlöpande följs upp ochutvecklas. måste naturligtvis planeringen av nya bostäder ochbostadsområden ges en sådan inriktning att de äldres särskilda krav beaktas. Åven om insatser görs för att äldre skall kunna bo kvar isin bostad kommer det att finnas ett behov av andra boendeformer. Det kan t.ex. gälla olika typer av servicebostäder och ålderdomshem. För att också dessaboendefor- mer skall erbjuda de boende en braoch aktiverande miljö fordras att planeringen sker med utgångspunkt i lokalaförhållanden och behov. Det bör därför finnas utrymme för många olika varianterav boende och vård för äldre. En förutsättning härför är enligt utskottetsmening att de statliga bidragen till äldreomsorgen får en sådan utformning attde inte blir styrande för kommuners och landstings val av boende- ochvårdformer. Utskottet vill i detta sammanhang peka på hur bostadslånereglerna idetta avseende kan få en styrande effekt. Mot bakgrund av vad som ovan anförts bör enligt utskottetsmening statsbidragsbestämmelserna avseende de äldres boende såvitt frågan rörbostadsutskottets beredningsomräde ses över i enlighet med förslaget i motion2077 (fp). Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande reformeratstatsbidragssystem för de äldres boende att med anledning av motion1983/84:2077 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. BoU 1983/84:23 47 och (båda c) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 19 sombörjar "Frågan om" och på s. 20 slutar "i fråga" bort lyda: Somframförs i motion 2072 (c) finns flera skäl att vidta ändringar i det nuvarandebostadsfinansieringssystemet. Det är sålunda nödvändigt att minska de generellasubventionerna till bostadssektorn och att skapa ett finansieringssystem såutformat att de verkliga kapitalkostnaderna lättare än f. n. kan beräknas avlåntagarna. Nuvarande räntebidragssystem ger intryck av låga kapitalkostnaderunder . uppfattning bör finansieringssystemet utformas så att den som byggeren bostadsfastighet skall räkna med de verkliga kostnaderna på kapitalsidan.Det är emellertid nödvändigt att omfördela kapitalkostnaderna över tideneftersom boendekostnaderna i nyproduktionen annars skulle bli för höga. Enomfördelning kan ske genom s. k. räntelån. Villkoren för dessa lån bör utformasså att lån utgår för att täcka skillnaden mellan en garanterad ränta ochbostadslåneräntan. Ränta beräknas inte på räntelånen. När räntelånet amorterasskall amorteringarna behandlas som ränta vid inkomstbeskattningen. Etträntelånesystem kan förses med garanti om högsta ränta. Systemetmed räntelån bör införas med full verkan för nya lån fr. o. m. . För lånbeviljade måste övergångsbestämmelser utformas. Utskottetförordar att vad i motion 2072 (c) anförts om räntelån ytterligare övervägs avregeringen så skyndsamt att den nya ordningen kan träda i kraft . Utskottetförordar att de generella subventionerna inom bostadssektorn minskar med 1500milj. Detta kan ske genom införande av det ovansammanfattningsvis beskrivna systemet med räntelån och genom en snabbareavveckling av vissa lån m. m. enligt tidigare bostadsfinansieringsförordningar. nu anfört om överväganden om ett räntelånesystem bör medbifall till motion 2072 (c) yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna.Regeringen bör lämna ett förslag i ärendet. Vad imotion 2113 (fp) yrkande 12 föreslagits om införande av reallån tar också siktepå behovet att minska subventionerna inom finansieringssystemet. Övervägandenom ett realt beskattningssystem m.m. har gjorts av en offentlig utredning varsslutresultat publicerades . Det finns inte anledning att nu begära attdenna fråga utreds på nytt. Räntelån är till sin effekt av samma karaktär somreallånen enligt förslaget i partimotion 2113. Vad i denna motionförordats tillgodoses genom bifall till motion 2072 (c) yrkande 5. delsutskottet under 4 bort hemställa 4.beträffande räntelån och reallån att med anledning av BoU1983/84:23 48 motion 1983/84:2072 yrkande 5 och med avslag på motion1983/ 84:2113 yrkande 12 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 5 Räntelån och reallån () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 19 som börjar "Frågan om" och på s. 20 slutar"i fråga" bort lyda: Det är angeläget att reformera nu gällandebostadsfinansieringssystem och minska och avvecklabostadssubventionerna. Ett nytt finansieringssystem måste under enövergångstid finnas. Nya låneformer måste tillskapas som bättre än f. n.fördelar ka])italkostnaderna över tiden. Som anförs i partimotion 2113 (fp) finns godaskäl att avlösa utestående lån genom någon form av reallån. Genom sådana lånbegränsas ökningen av boendekostnader. Reallån innebär att en viss del avräntebetalningarna ersätts med en skulduppräkning. Enligt utskottets uppfattning bör ett nyttbostadsfinansieringssystem införas fr. o.m. Det finns goda skäl för att begära ett förslagfrån regeringen om ett nytt bostadsfinansieringssystem. Regeringens förslag börföreläggas . Utgångspunkten för ett nytt system bör varavad i motion 2113 (fp) förordats om reallån. Förslaget bör utformas så atträntesubventionen fr. o. m. 1985 minskas med ca 2000 milj. kr. Vad nu anförts innebär ett bifall till motion 2113 (fp)yrkande 12. Utskottets ställningstagande innebär vidare att ett nytt förslagenligt vad i motion 2072 (c) yrkande 5 förordats inte bör genomföras. dels utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande räntelån och reallånatt med anledning av motion 1983/84:2113 yrkande 12 såvitt nu är ifråga och med avslag på motion 1983/84:2072 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 6 Minskad detaljreglering ibostadsfinansieringsförordningen . (); RolfDahlberg (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 21 som börjar "Värdet av" och slutar "detanförda" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till motioner (c), (fp) ivilka begärs BoU 1983/84:23 49 Dessa förändringar bör innebära att detblir möjligt att minska detaljeringsgraden i bostadslåneförfattningarna. Detär också möjligt att avvara en del avde normer som styr bostadsbyggandet ochsom inte sällan medför ökade kostnader. Genomförda och pågående projekt med s.k. "normfritt" byggande visar att det är möjligt att pressabyggkostnaderna i inte ringa omfattning. Riksdagenbör med anslutning till motionerna 2072 (c) och 2113 (fp) som sin mening geregeringen till känna vad nu anförts om minskad detaljreglering ibostadsfinansieringssystemet och om översyn av regelsystemet i övrigt påbostadsområdet. delsutskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande minskad detaljreglering ibostadsfinansieringsförordningen att med anledning av motion1983/84:2072 yrkande 3 och 2113 yrkande 11, båda motionerna såvitt nu är ifråga, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, , , ochMargareta (alla m) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 22 sombörjar "Motionsyrkandena avstyrks" och slutar"bostadskommitténs arbete" bort lyda: Enutgångspunkt för bostadspolitiken bör enligt utskottets mening vara att denenskilde fritt skall kunna välja bostad och upplåtelseform. En förutsättninghärför är bl. a. neutrala låne- och skatteregler. råder inte dennaneutralitet. Därmed saknas också förutsättningar för en marknad med konkurrenspå lika villkor. Inte minst gäller detta för bostäder med hyresrätt. Förmånga människor är hyresformen den mest attraktiva. För dessa boende ärvalfriheten bestämd av konkurrensen mellan fastighetsägarna. Utan konkurrens äringen fastighetsägare tvingad att ta hänsyn till hyresgästernas önskemål. Omen producent har monopol på en vara eller nyttighet har konsumenterna därmedinga alternativ att välja mellan. Bristandekonkurrensförutsättningar har medfört att enskild förvaltning i nyproduktionpraktiskt taget omöjliggjorts. erhåller endast 92-procentigträntebidrag medan kommunala bostadsföretag erhåller såväl lOO-procentiga lånsom räntebidrag. Detta betyder att månadshyran i den enskilt ägda fastighetenblir väsentligt högre. Åven om hyresgästen skulle vara villig att betala denna högrehyra, medges inte en sådan hyresdifferens inom bruksvärdesystemets ram. Enhelt grundläggande förutsättning för att uppnå en bostadsmarknad i balans äratt de statliga lånevillkoren utformas så att de leder till konkurrensneutraliteti fråga om kapitalkostnaderna. En enhethg lånegräns om i enlighet med vadsom föreslås i motionerna 923 (m) yrkande 10 samt 1978 4 1983/84. BoU1983/84:23 50 (m) yrkande 2 ger otvivelaktigt ökade förutsättningar förkonkurrens på lika villkor. Förslaget leder dessutom till en minskad belastningpå statsbudgeten. dels utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande enhetlig lånegränsatt med bifall till motionerna 1983/84:923 yrkande 10 och 1978yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, , , och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 22 som börjar "Utskottet har" och slutar "ifråga" bort lyda: Genom markvillkoret har byggföretag och byggherrarförlorat möjligheten att genom planering av eget markinnehav få fram egnaplan- och projekteringsalternativ. Villkoret har skapat en av socialdemokraternaeftersträvad total planhushållning som starkt försämrat möjligheternaför enskilt byggande. Skall smidigheten och anpassningsförmågan ibostadsbyggandet kunna stärkas förutsätter det att enskilda markägare ochbyggnadsföretag ges ökade möjligheter att medverka i byggandet. Vid byggandet iförnyelseområden är det orealistiskt att kommunen först skall lösa in markenför att därefter fördela dén efter kommunalt beslut. Detta förfaringssättendast förlänger och fördyrar bostadsproduktionen utan att några fördelarvinns. Markvillkoret motverkar härigenom sitt avsedda syfte och bör därmedavskaffas per i enlighet med förslaget i motion 923 (m) yrkande14 såvitt nu är i fråga. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffande markvillkorel attriksdagen med bifall till motion 1983/84:923 yrkande 14 såvitt nu är i frågasom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, . (), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 22 som börjar "Utskottet har" och slutar "ifråga" bort lyda: Regler om markvillkor är beroende av den utformning somges byggnadslagstiftning och bostadsfinansiering. Hithörande frågor kommer attbehandlas av under /85. Utskottet gör därför inte nunågon BoU1983/84:23 51 granskning av förslaget om att avskaffa markvillkoret isin helhet. Nedan tas dock upp frågan om markvillkoret i saneringsområden. Redan i samband med att vid föregående riksmöteförelades förslag om ett återinförande av markvillkoret i saneringsområdenrestes invändningar häremot bl. a. i motioner (c) och (fp). Mot bakgrund häravbör enligt utskottets mening markvillkoret i saneringsområden tas bort. Samhälletsinflytande över bostadsbyggandet är redan mycket starkt också utanmarkvillkoret i denna del. I stället bör alla möjligheter att förenklaregelsystemet tas till vara. Vad utskottet med anledning av motion 923 (m) anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffandemarkvillkoret att med anledning av motion 1983/84:923 yrkande 14 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, , , och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 22 som börjar "Inte heller" och slutar "dennadel" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till ett motionsförslag(m) om avskaffande av markvillkoret. Vad som härvid anförts bl. a. omeffekterna i form av ett starkt försämrat enskilt byggande och en fördyradbyggnadsproduktion äger giltighet även i vad avser konkurrensvillkoret. För attöka flexibiliteten och förbättra produktutvecklingen inom byggsektorn bördärför även konkurrensvillkoret avskaffas fr.o.m. i enlighetmed förslaget i motion 923 (m) yrkande 14 såvitt nu är i fråga. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 11 bort hemställa 11. beträffandekonkurrensvillkoret att med bifall till motion 1983/84:923 yrkande 14 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 11 Den produktionskostnadsanpassade belåningen , , och (alla m) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 22 börjar"Också i" och på s. 23 slutar "utvidgad kostnadskontroll"bort lyda: Den statliga bostadslångivningen måste, i enlighet med vad somanförts i BoU1983/84:23 52 moderata samlingspartiets partimotion 923, stimulera tillrationellt byggande och återhållsamhet med kostnaderna. Denproduktionskostnadsanpassade belåningen - som innebär att låne- ochräntebidragsgivningen bygger på den faktiska byggkostnaden i stället för på ettschablonsystem - leder till ett sämre kostnadsmedvetande hos den byggande.Systemet har härigenom resulterat i ökade kostnader. Det nuvarande systemet medproduktionskostnadsanpassad belåning bör enligt utskottets mening därföravskaffas. Härigenom stimuleras byggherien till en effektivare produktion ochett ökat kostnadsmedvetande. innebär förslaget minskadestatsutgifter. Vad utskottet med anledning av förslaget i motion 2035 (m)yrkande 5 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 13 bort hemställa 13. beträffande denproduktionskostnadsanpassade belåningen att med bifall till motion1983/84:2035 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 12 Ränte- och amorteringsfria lån till allmännyttan (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 23 som börjar "Utskottet har" och slutar"yrkande 3 avstyrks" bort lyda: De allmännyttiga bostadsföretagen fyller en allt viktigareuppgift i kommunernas bostadsförsörjning och de utgör ett helt omistligt inslagi en sociah inriktad bostadspolitik. kommunisterna har motbakgrund härav i sin partimotion 2010 lagt fram en rad förslag som syftar tillatt stärka de allmännyttiga bostadsföretagens ställning och sänkaboendekostnaderna för alla hyresgäster. Ett ökat statligt stöd till de allmännyttigabostadsföretagen är den enda realistiska vägen att snabbt åstadkomma ett stoppför hyreshöjningar och skapa ökad rättvisa på bostadsmarknaden. Ränte- ochamorteringsfria lån till allmännyttan kan stoppa hyresökningar i såväl nybyggdasom äldre lägenheter. Genom bruksvärdebestämmelserna i hyreslagen medför deföreslagna lånen lägre hyror även för boende hos privata hyresvärdar. Härigenomhindras också privata hyresvärdar att göra ökade vinster på hyresgästernasbekostnad.' Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet vadi motion 2010 (vpk) yrkande 3 föreslagits. dels utskottet under 15 bort hemställa 15. beträffande ränte- ochamorteringsfria lån till allmännyttan att med bifall till motion1983/84:2010 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. BoU 1983/84:23 53 13 Kommunalabidrag till allmännyttiga bostadsföretag , , ochMargareta (alla m) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 24 sombörjar "Dagens bostadsmarknad" och slutar "motion 2035 (m)yrkande 4" bort lyda: Förutomden ökning av det direkta statliga stödet till bostadssektorn som den nuvaranderiksdagsmajoriteten beslutat har kommunerna i många fall lämnat sinaallmännyttiga bostadsföretag stöd med betydande belopp. Åven om det kan varasvårt att få en mera exakt uppfattning om stödets omfattning vill utskotteterinra om att de allmännyttiga bostadsföretagens organisation år 1983ansett att de allmännyttiga bostadsföretagen fått 271 milj. kr. Det är inte ovanligt att vissa allmännyttiga bostadsföretag fårmycket stora kommunala subventioner. Eftersomallmännyttan är hyresledande och emedan vissa av dessa företag är beroende avkommunala bidrag försvåras privata bostadsföretags konkurrensläge. Det finnssålunda flera goda skål för att uttala att kommun inte bör ge ekonomiskabidrag till allmännyttiga bostadsföretag. Med det anfördatillstyrker utskottet motion 2035 (m) yrkande 4. delsutskottet under 16 bort hemställa 16. beträffande kommunala bidrag till allmännyttigabostadsföretag att med bifall till motion 1983/84:2035 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,