bet · G701SkU6 · 1983-12-31 00:00:00 — om dubbelbeskattningsavtal mellan , , , och (prop. 1983/84:19) m. m. I proposition 1983/84:19 föreslåsatt genom en särskild lag antar ett dubbelbeskattningsavtal som harträffats mellan de nordiska länderna. behandlar utskottet femmotioner som väckts under tidigare riksmöten och som angår vissainternationella skattefrågor m. m. Utskottettillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. Regeringen ()föreslår i proposition 1983/84:19 alt antar ett vid propositionenfogat förslag till lag om dubbelbeskattningsavtal mellan , ,, och . Avtalet och ett till avtalet fogat protokoll hartagits in i lagen som bilaga. Avtalet och protokollet avses bli tillämpliga på inkomstsom förvärvas efter utgången av det år då avtalet och protokollet träder ikraft samt på förmögenhet på vilken skatt utgår på grund av taxering andrakalenderåret efter ikraftträdandet eller . Avtalet och protokolletersätter gällande internordiska dubbelbeskattningsavtal beträffande inkomst ochförmögenhet. I fråga om lydelsen av lagförslaget med bilaga hänvisarutskottet till proposilionen. 1981/82:385 av () I molionen yrkas att begär alt regeringen medförtur låter utreda möjligheterna lill vissa skatteavdrag vid arbete i . 1981/82:1194 av () I motionen yrkas alt beslutar att hos regeringenbegära att förslag skyndsamt skall framläggas i syfte alt uppnå vissa imolionen angivna exportstimulerande ändringar av vissa lagar och förordningar. 1982/83:878 av () och () I mofionen yrkas all hos regeringen anhåller omen allsidig översyn av de lagar och regler som påverkar dem som arbetarutomlands. 1983/84. SkU1983/84:6 2 1982/83:1185 av m. fl. (m, fp) I mofionen yrkas att hos regeringen anhåller omen snabbutredning med uppdrag att framlägga förslag till förmånsbehandling iskattehänseende av utländska experter med anknytning till tekniskt avanceradesvenska företag. 1982/83:1600 av m.fl. (c) I motionen yrkas att beslutar 1. alt som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om förhandlingar med övriga nordiska länder angående skatteregler med avsikt att underlätta arbetsmöjligheter för den enskilde oavsett vilket land han är bosatt i, 2. att ändra skattelagstiftningen så att underskottsavdragoch sociala avgifter blir tillgodoräknade vid den slutliga skatteberäkningen i på sätt som föreslagits i molionen. Med anledning av propositionen haren skrivelse inkommit från.Industriens skatlesakkunnige, professor . Det dubbelbeskattningsavtal mellande nordiska länderna som läggs fram i propositionen är uppbyggt på grundvalav modellavtal men vissa materiella avvikelser förekommer. Enligt vadsom anförs i propositionen härrör dessa avvikelser från de nu gällande avtalenmellan de olika länderna eller föranleds av särdrag i de nordiska staternasskattelagstiftningar och i deras policy i fråga om dubbelbeskattningsavtal. Ifråga om arbetsinkomster kan här nämnas att beskattningen i stort sett kommeralt följa de regler som redan gäller enligt de nuvarande avtalen. De särskildareglerna om s. k. gränsgångare kommer dock efter en övergångstid av altslopas i vad avser . Industriens skattesakkunnige har i en skrivelse tillutskottet begärt ell uttalande om att tvä stater skall ha rätt att ingå ettdubbelbeskattningsavtal vid sidan av det nu aktuella avtalet om detta skullebefinnas erforderligt i någon fråga som berör endast dessa två stater. Iskrivelsen anförs vidare att artikel 18 som reglerar beskattningen av privatapensioner inte bör godtas. Denna artikel innebär alt privata pensioner skallbeskattas endast i den stat från vilken pensionerna utbetalas. Detta är enligtskrivelsen oförenligt med grundprinciperna för den nordiska socialkonventionen,nämligen att alla som bor i skall omfattas av lagstiftningen i del landdär de är bosatta. Enligl skrivelsen bör nya förhandlingar upptas i dennaskattefråga. Detaktuella dubbelbeskattningsavtalet är det första avtalet i sitt slag som SkU1983/84:6 3 omfattar mer än ett land. Som anförs i propositionen är denordiska staternas skattelagstiftningar likartade i sina huvuddrag, men denationella avvikelser som förekommer har gjort att arbetet med ettmultilateralt avtal varil fidsödande och komplicerat. Enligt utskottetsuppfattning är det av värde att de internationella skattefrågorna inom Nordennu har kunnat regleras i ett och samma avtal. I sammanhanget vill utskottetuttala sin tillfredsställelse med att ett nära och gott samarbete forfiöpandeupprätthålls mellan de nordiska länderna i skattefrågor. Som konstateras i den inkomna skrivelsen kan avtaletsmultilaterala form ge upphov till vissa nya frågeställningar av formellkaraktär. Mot bakgrund 'av vad utskottet anfört saknas det emellertid skälatt befara att frågor av den art som tagits upp i skrivelsen inte skall kunnalösas i samförstånd mellan de olika staterna. När det gäller beskattningen av pensioner har Sverigesedan länge hävdat att inte endast statlig eller pension utan ävenpension som intjänats här i landet i enskild tjänst och pension på grund avförsäkring skall Beskattas här i enlighet med vår interna lagsfiftning.Bestämmelser med detta Innehåll har också tagits in i fleradubbelbeskattningsavtal som har ingått , och beskattningenhär i landet sker då med avräkning för den skatt som har eriagts ibosättningslandet. I del nu aktuella avtalet har beskattningsfrågan lösts såatt pensioner beskattas endast i utbetalningslandet. Den generella regeln attpensioner i dessa fall således inte får beskattas i bosåttningslandet harenligt vad utskotlet inhämtat inte tillkommit på önskemål från sida.Enligt utskottets uppfattning kan den valda lösningen knappast leda tillnackdel för dem som berörs härav, vare sig vid beskattningen eller i fråga omsociala förmåner. Mot den bakgrunden finner utskottet att den valda lösningennu bör godtas. Utskottet har inte heller i övrigt funnit anledning fillerinran mot propositionen. I detta sammanhang tar utskottetupp vissa från riksmötena /82 och 1982/83 kvarstående motioner rörandeinternafionella skattefrågor m. m. I motionerna 1981/82:385 av () och 1982/83:1600av m. fl. (c) behandlar motionärerna vissa problem som kanuppkomma för den som är bosatt i och arbetar i . Den som äranställd i är skyldig att betala socialförsäkringsavgift på sin inkomst(trygdeavgift), och denna avgift får varken avräknas från den svenska skatteneller vid inkomstberäkningen här i landet. Vidare uppkommer enligt mofionärernaden nackdelen att underskott vid inkomstberäkningen i , t. ex. på envilla, inte får avräknas vid beskattningen i . I den förstnämnda mofionenyrkas en utredning av avdragsmöjligheterna i samma riktning. I den sistnämndamotionen begär motionärerna omedelbar lagstiftning i delta hänseende ochförhandlingar med de nordiska länderna för att underlätta möjligheterna attarbeta i annat land än där man är bosatt. SkU1983/84:6 4 Som utskottet konstaterat tidigareår ingår frågan om sociala avgifter som eriagts utomlands i skatleavräkningssakkunnigasutredningsuppdrag (Dir. 1981:60). Enligt vad utskottet erfarit kommer desakkunniga att redovisa sitt förslag i denna fråga . När det gäller denandra frågan torde möjligheterna att vid beskattningen i ett land dra avunderskott som uppkommit i ett annat land generellt sett vara mycketbegränsade, och de problem i detta hänseende som uppkommer för den som ärbosatt här i landet och arbetar utomlands kan inte lösas genom ändringar enbarti vår lagstiftning. Utskottet utgår emellertid från att regeringen ägnarfortsatt uppmärksamhet ät de svårigheter som kan vara förenade med tjänstgöringutomlands. I den mån mofionerna inte är tillgodosedda med det anförda avstyrkerutskottet desamma. I mofion 1981/82:1194 återkommerJoakim Ollen (m) fill vissa yrkanden som utskottet tagit ställning tilltidigare år. Vad mofionären avser med sitt krav på exportstimulerande ändringari gällande regler är att de som vill ta anställning utomlands och de företagsom anställer dem bör stimuleras genom fördelaktiga regler och att reglerna ivart fall bör utformas på sådant sätt att de inte försvårar utlandsanställning.Han anser bl. a. att den s. k. ettårsregeln - enligt vilken den som taranställning utomlands befrias från skatt på den inkomst som han erhåller iutlandet under förutsättning att anställningen och vistelsen utomlands vararminst - bör ändras i vissa hänseenden och att ett enhefiigtbostadsbegrepp bör åstadkommas. Vidare bör ett särskilt schablonavdrag införasvid korttidsuppdrag i utlandet och skyldigheten för svenska företag .atterlägga andra sociala avgifter för sina utlandsanställda än ATP-avgifteravskaffas. Dessa frågor tas upp även av () och () i mofion 1982/83:878. Motionärerna kritiserar också socialförsäkringsförhållandenaför svenskar som är anställda utomlands. Utskottet instämmer nu liksom tidigare i uppfattningen så långt som möjligt bör söka undanröja de särskilda olägenheter av olikaslag som kan uppkomma vid beskattningen av personer som är bosatta i ett landoch har sitt arbete i ett annat. Dessa frågor är emellertid komplicerade,eftersom en lösning av problemen ofta kräver överenskommelser mellan de olikaländerna och det kan vara svårt att vinna gehör för ståndpunkter som stridermot gängse principer för dubbelbeskattningsavtalen. Det bör framhållas attfiertalet av de frågor som tas upp i motionerna uppmärksammas iolika sammanhang. Så kan nämnas att olika problem rörande ettårsregeln övervägsinom , att avdragsreglerna vid tjänstgöring utomlands berörsi traktamentsbeskattningssakkunnigas betänkande Skatteregler och traktamentenm. (SOU 1983:3) och att bosättningsbegreppet skall tas upp på nytt av 1983års folkbokföringsulredning (Dir. 1983:28). Reglerna om förmåner och avgifterinom socialförsäkringssystemet för den som vistas utomlands har ändrats fr. o.m. SkU1983/84:6 5 Enligt vad utskottet erfarit överväger arbetsmarknadensparter f. n. vissa avtalslösningar på detta område, och utvecklingen följs inomsocialdepartementet. Av det anförda framgår att problemen i samband meduttandstjänstgöring redan uppmärksammats på olika sätt. I avvaktan påresultatet av pågående överväganden avstyrker utskottet mofionerna. I motion 1982/83:1185 begärPer-Richard Molén m. fl. (m, fp) en snabbutredning om en förmånsbehandling iskattehänseende av ufiändska experter med anknytning fill tekniskt avanceradesvenska företag. Som anförs i motionen uttalade utskottet vid sinbehandling av denna fråga under /82 (SkU 1981/82:60 s. 62 och 63)viss förståelse för de problem som åter tas upp i den aktuella motionen.Utskottet fann att någon åtgärd inte påkallades från sida eftersomfrågan uppmärksammades inom regeringen. Alt någon lösning ännu inte harpresenterats sammanhänger med att - som utskottet konstaterade redan i sittnämnda betänkande - det är förenat med betydande svårigheter att närmareprecisera vilken omfattning skattelättnader av det här slaget bör ha och vemsom bör komma i åtnjutande av dem. Frågan är emellertid under fortsatt uppmärksamhetinom . Med hänvisning härtill och till att skattelättnaderav ifrågavarande slag är förenade med problem av olika slag avstyrker utskottetäven den nu aktuella mofionen. 1. attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:19 antar det vid propositionenfogade förslaget till lag om dubbelbeskattningsavtal mellan , ,, och , 2. attriksdagen avslår följande mofioner: a) 1981/82:385, b) 1981/82:1194, c) 1982/83:878, d) 1982/83:1185, e) 1982/83:1600. Närvarande: (), (),(), Sfig Josefson (c), (). (),(), (), (), (),(), (), ()*, () ochErkki Tammenoksa (s)*. * Ej närvarande vid justeringen.