bet · G701UbU29 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet,som erinrar om att gymnasieutredningen lät den av utredningen föreslagnakursindelningen ligga lill gmnd för ett nytt kursrelaleral betygssystem,hänvisar lill vad föredragande statsrådet har anfört i frågan och anser allmotionerna 1983/84:2742 yrkande 2 c, 1983/84:2743 yrkande 7 och 1983/84:2297 idenna del därmed bör avslås av . Dä förändringar i betygssystemet ären fråga för all ta ställning lill är enligt utskottet motion1983/84:2741 i denna del tillgodosedd, varför motionen avstyrks. Riksdagenhar under tidigare riksmöten ställt sig avvisande lill tanken på rätt tillkonkurrenskompleltering. Med hänvisning lill vad utskottet har anfört i frågani sitt belänkande UbU 1981/82:2 avstyrker utskottet motion 1983/84:2297 i dennadel. I propositionen erinras om atl fördjupning i formav specialåmnen finns på flera av gymnasieskolans linjer. Deberörda specialämnenas funktion atl dels förbereda för högskolestudier, dels gekunskaper av ell slag som ger eleverna bättre möjligheter att komma ut påarbetsmarknaden ger dem enligt föredragande statsrådet en så viktig roll allalla treåriga utbildningar bör ha inslag av sådana ämnen. Hon ämnar därförföreslå regeringen atl ge SÖ i uppdrag alt belysa hur specialämnen i årskurs 3på treårig samhällsvetenskaplig och humanistisk linje kan utformas. Regeringenbegär atl godkänner atl försöksverksamhet med specialämnen i årskurs3 av samhällsvetenskaplig och humanistisk linje anordnas. Imotion 1983/84:2745 (yrkande 5) föreslås all den föreslagna anordningen medspecialämnen genomförs ulan försöksverksamhet. Regeringen bör därför enligtmotionärerna återkomma med ett preciserat förslag. Utskottetansluter sig lill förslagel i propositionen alt pröva ett införande avspecialämnen även på samhällsvetenskaplig och humanistisk linje. Som utskottetser det bör specialämnena få en sådan karaktär och ges sådant utrymme ilimplanerna atl de berörda linjerna förstärker sin profil. Utskottet finnerdel angelägel alt försöksverksamhet får anordnas, varför regeringens förslagtillstyrks. Med hänvisning lill vad utskottet har anfört bör avslåmotionerna 1983/84:2741 i denna del och 1983/84:2745 yrkande 5. Vid gymnasiereform infördes specialarbetepå de treåriga och fyraåriga linjerna som en typ av fördjupningssludier. 1årskurs 3 av de berörda linjerna hade del formen av etl mer fritt arbete somskulle bedrivas utanför schemalagd studielid. Specialarbetet upphörde i principi och med atl möjligheter till självstudier under viss schemalagdundervisningstid infördes /83 (prop. 1981/82:14, UbU 1981/82:5,rskr 1981/ 82:112). UbU 1983/84:29 20 Regeringen föreslår nu att specialarbetetåterinförs. Till skillnad mot vad som var fallet tidigare bör specialarbetetlas upp på limplanen. Föredragande statsrådet föreslår att specialarbetetskall införas på alla tre- och fyraåriga linjer och förläggas lill årskurs 3.Den schemabundna tiden för specialarbetet erhålls genom all limplanen i årskurs3 på dessa linjer utökas . Motsvarande lärarresurs tillförsskolorna. De nya bestämmelserna bör tillämpas fullt ul i årskurs 3 för eleversom börjar i gymnasieskolan och i möjligaste mån redan för dem sombörjar . Medhänsyn lill kravet att eleverna skall tränas att arbeta självständigt föreslåsi motion 1983/84:1259 (yrkande 11) atl specialarbetet återinförs. I motion1983/84:2739 (yrkande 4) ställer sig motionärerna tveksamma lill den avföredragande statsrådet förordade utökningen av timplanenför specialarbetet. Motionärerna önskar all SÖ fär i uppdrag att prövamöjligheten lill en omfördelning av veckotimmar mellan årskurserna för att sökaåstadkomma en jämnare arbetsbelastning. Medhänvisning till vad föredragande statsrådet har anfört som motiv för attåterinföra specialarbetet i gymnasieskolan tillstyrker utskottet vad regeringenhar föreslagit i frågan. 1 vad gäller de i motion 1983/84:2739 anförda farhågornaom arbetsbelastningen vill utskottet erinra om all föredragande statsrådetavser alt föreslå regeringen alt ge SÖ i uppdrag atl bl. a. se övertimfördelningen mellan årskurserna på de berörda linjerna mot bakgrund av detnu aktuella förslagel. Då motionerna 1983/ 84:1259 yrkande 11 och 1983/84:2739yrkande 4 med det anförda måste anses vara tillgodosedda, bör de därmed avslåsav . Ulskottel lar nu upp den i propositionenaktualiserade frågan om personliga intresseval (speciaHntressen). anser atl sådana val bör stödjas inom områden som t. ex. musik,bild, idrott, politik, religion, specialiteter i anslutning till något annatskolämne, elevfacklig verksamhet osv. Statsrådel hänvisar lillförsöksverksamheten med individuella timplanejämkningar för ungdomar somjämsides med studierna bedriver intensiv idrottslräning och anser all liknandeanordningar bör kunna prövas i försöksverksamhet även för atl ge utrymme ålandra intressen än idrott. Med hänvisning lill alt verksamhet inom de nämndaområdena för specialintresse ofta med fördel bedrivs i föreningar, inom ochutom skolan, anmäler föredragande statsrådet alt hon avser föreslå regeringenatt ge SÖ i uppdrag att i samråd med lägga fram förslag omhur föreningsverksamhet i skolorna kan främjas och närmare knytas dels lillskolans övriga verksamhet, dels till övrig föreningsverksamhet i samhället. Imotionerna 1983/84:1259 (yrkande 12) och 1983/84:2740 (yrkande 5) anförs alldel är angeläget och rimligt all också andra talanger än idrott ges möjlighetatl utvecklas i försöksverksamhet i enlighel med reglerna för verksamheten medindividuella timplanejämkningar för ungdomar som UbU 1983/84:29 21 jämsidesmed studiema bedriver intensiv idrottsträning. Som exempel pä ämnen i sådanverksamhet anges i motionerna musik, sång, matematik, fysik, språk, dans ochteckning. Enligt motion 1983/84:2743 (yrkande 6) bör försöksverksamheten medspecialintressen inriktas mol ämnen "med direkt anknytning tillgymnasieskolans grundläggande uppgift alt förmedla kunskaper". I etl parsinsemellan likartade motionsyrkanden, 1983/ 84:2016 (yrkande 18) och1983/84:2740 (yrkande 6), krävs att varje elev bör ges bättre möjligheter attutvecklas utifrån sina fömtsättningar. Med hänvisning till och med förebild iden numera reguljära verksamheten med kombination av gymnasieskolstudier ochspecialidrott vid vissa skolenheter, s. k. idrotlsgymnasier, framställs imotionema 1983/84:655 och 1983/ 84:2303 önskemål om försöksverksamhet medspråkgymnasier. Härigenom öppnas möjligheter för elever med språkbegåvning. Imotion 1983/ 84:2745 (yrkande 9) vänder sig motionärema mot vad föredragandestatsrådel har anfört om uppdrag till SÖ och avseendeföreningsverksamhet i skolan. De motsätter sig en utveckling som innebär attföreningsverksamhet, som till sin natur är "fri", alltmer inlemmas iskolans arbete. Utskottettar först upp till behandling frågan om personliga inlresseval och vill medanledning av propositionen och de berörda motionerna anföra följande. Utskottetkonstaterar att genom sina beslut om reguljär verksamhet medkombination av gymnasieskolstudier och specialidrott samt försöksverksamhet medindividuella timplanejämkningar för kombination av specialidrott och studiervid hemortens gymnasieskola (prop. 1981/ 82:100, UbU 1981/82:18 och 23, rskr1981/82:252 resp. prop. 1982/83:100, UbU 1982/83:21, rskr 1982/83:311) harfunnit skäl att i särskild ordning stödja elever som utövar idrott på elitnivågenom att i viss begränsad omfattning medge jämkningar av timplanen. Ulskottelerinrar om de bakomliggande motiven för verksamheten, vilka dels avsåg atttillmötesgå önskemål från idrottsrörelsen, dels var av social natur och syftadelill all undvika studieavbrott i alltför stor omfattning bland berörda elever.Utskottet anser att skälen för de nämnda verksamheterna fortfarande ärgiltiga. Närdet gäller de nya områden som föredragande statsrådet i propositionen anserbör kunna komma i fråga för en försöksverksamhet med personliga intresseval,har utskottet inget alt erinra mot vad som anförs om estetiska ämnen, t. ex.musik och bild. Däremotär utskottet inte berett att tillstyrka vad i propositionen anförs ommotsvarande verksamhet på områden som nära knyter an lill något annat skolämne.Enligt utskottets uppfattning bör en elevs speciella intresse för ett särskiltämne - som inte är idrott eller ett estetiskt ämne - kunna tillmötesgås inomden reguljära ramen för berört ämne eller berörda ämnen. Utskottet vill isammanhanget erinra om de möjligheter till fördjup- UbU 1983/84:29 22 ningsom de i det föregående behandlade verksamheterna med specialarbete och temastudiererbjuder. Utskottet vill även peka på all det utrymme på timplanen somgenom beslut av har fastställts för skolans olika ämnen är ettresultat av ingående överväganden. Utskottetvill i sammanhanget erinra om alt statligt bidrag till verksamheten medindividuella timplanejämkningar för kombination av specialidrott och studiervid hemortens gymnasieskola ej utgår. Verksamheten sker inom en ram av 150inlagningsplalser per budgetår. Utskottet nolerar alt förslag om särskilda medelför den nu föreslagna verksamheten med personliga inlresseval inte har lagtsfram. Medhänvisning lill vad utskottet har anfört föreslår ulskottel att medanledning av proposition 1983/84:116 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört om personliga intresseval avseende idrott ochestetiska ämnen. bör därjämte avslå motionerna 1983/84:655,1983/84:1259 yrkande 12, 1983/84:2303, 1983/84:2740 yrkande 5 och 1983/84:2743yrkande 6. Närdet gäller de motionsledes framförda kraven på möjligheter för eleverna altutvecklas utifrån sina anlag och personliga fömtsättningar, ansluter sigutskottet till motionärernas principiella uppfattning härom. Enligt utskotteterbjuder gymnasieskolan dessa möjligheter, inte minsl genom del mycketvarierande utbudet av sludievägar i form av 25 linjer och ca 500 specialkurser.Den strävan efter ökad flexibilitet som regeringens förslag i proposition1983/84:116 bl. a. ger uttryck för bör leda till alt skolan ännu mer kan talill vara och utveckla alla ungdomars lust all skaffa sig kunskap ochkompelens. betraktar utskottet som ett av de viktigaste syftena medskolans Nerksamhet. Utskottet anser all motionerna 1983/84:2016 yrkande 18 och1983/84:2740 yrkande 6 därmed inte bör föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. Statsrådetanser att föreningsverksamhet kan vara värdefull när det gäller atl ge elevernamöjlighet atl träna sin förmåga att la ansvar och öva medinflytande. Utskoitetansluter sig lill denna uppfattning och vill därmed framhålla värdet av allelevfacklig verksamhet och annan föreningsverksamhet i skolan stimuleras. Utskottetanser all del aviserade förslaget till regeringen om uppdrag till SÖ ochstatens ungdomsråd avseende föreningsverksamhet är av värde. Med hänvisninghärtill avslyrker utskoitet motion 1983/84:2745 yrkande 9. Utskottet behandlar i delta sammanhang ett parmotionsyrkanden om språkundervisningen i skolan. I motion 1983/84:2739 (yrkande5) erinras om att del nuvarande systemet med tillvalsåmnen på gmndskolanshögstadium bl. a. innebär atl somliga elever har alt välja två nybörjarspråk iårskurs 1 av gymnasieskolan. Motionärema menar att del för elevema medförorimligt stor arbetsbelastning. Vidare anförs i motionen all det är angeläget attbredda gymnasieskolans utbud av språk. UbU 1983/84:29 23 darmed hänvisning härtill en översyn av gymnasieskolans språkprogram. Språkensställning bör enligt motion 1983/84:2298 stärkas i såväl gmndskolan somgymnasieskolan. kan ske dels genom ell ökat antal timmar för språken,dels genom ökade lillvalsmöjligheler. I delta syfte begärs en utvärdering ochrevidering av ungdomsskolans språkprogram. Riksdagensbeslut om ny läroplan för gmndskolan innebar bl. a. all det tidigaresambandet mellan vissa val i gmndskolan och vissa linjer i gymnasieskolanskulle upphöra (prop. 1978/79:180, UbU 1978/ 79:45, rskr 1978/79:422). Ipropositionen anfördes alt eleverna måste kunna välja olika ämnen, kurser ochaktiviteter i gmndskolan utan att detta påverkar deras senarestudiemöjligheter. fömtsatte för gymnasieskolans del ell nyttspråkprogram. har sedermera beslutat härom (prop. 1981/82:14, UbU1981/82:5, rskr 1981/82:112). Det sistnämnda beslutet innebär i huvudsak attsamtiiga linjer utom humanistisk linje i princip upptar endast två främmandespråk, varav ell är engelska. På humanistisk linje läses tre moderna språkinkl. engelska redan i årskurs 1. Endast eleverna på den sistnämnda linjen (ca3 % av årskullen) fär därmed lära två nybörjarspråk i årskurs 1, omde inte haft B-språk i gmndskolan. Del antogs vid beslutet att ettöverväldigande flertal av eleverna på humanistisk linje har studerat B-språk igmndskolan. Riksdagenbeslutade om kinesiska som reguljärt C-språk i gymnasieskolan (prop.1982/83:100, UbU 1982/83:21, rskr 1982/83:311). I samband härmed behandladesell motionsledes framfört förslag om fler språk i gymnasieskolans språkprogram(mot. 1982/83:948 yrkande 18). Utskottet avstyrkte molionsyrkandel. Medhänvisning lill vad ulskottel har redovisat om beslut angåendegmndskolans läroplan och gymnasieskolans språkprogram och lill vad utskottet isitt betänkande 1982/83:21 (s. 23 f) har anfört om etl breddat språkprogramavstyrker utskottet motionerna 1983/84:2298 och 1983/84:2739 yrkande 5. Med hänvisning till kravet på gymnasieskolan atlalla utbildningar bättre än skall förbereda eleverna all gå direkt ut iarbetslivet samt att alla utbildningar bör vara lättare alt bygga vidare på ochinte utgöra "återvändsgränder" i utbildningssystemet föreslärregeringen en saisning på påbyggnadsutbildning. Härnied skall enligt propositionenavses all utbildning inom gymnasieskolan som bygger vidare på en genomgångenminsl tvåårig grundutbildning i gymnasieskolan. Till sill innehåll kan en sådanutbildning utgöra en specialisering inom gmndulbildningens område. Den kanockså utgöra en breddning till angränsande områden. Begreppet läcker därmed denuvarande högre specialkurserna. Föredragande statsrådet anser attpåbyggnadsulbildning bör kunna anordnas såväl efter studieförberedandeutbildningar som efter yrkesinriktade. UbU 1983/84:29 24 Förslaget om påbyggnadsutbildning är enligt motion1983/84:2745 (yrkande 6) ofullständigt. Motionärema menar alt del också börfinnas möjlighet att efter ifrågavarande studier fä ett slutbetyg omprövat.Vidare finner de det angeläget att möjligheten lill kompletteringsutbildningaröppnas . Beträffandemöjligheten att komplettera betyg hänvisar utskottet till vad i frågan haranförts i det föregående (s. 19). Utskottetser propositionens förslag om päbyggnadsutbildningar som en vidareutveckling avde insatser som redan har gjorts beträffande högre specialkurser. Utskoitetutgår frän att kompletteringsutbildning kommer att kunna anordnas inom ramenför verksamheten med päbyggnadsutbildningar. Därmed avslyrker utskottet motion1983/84:2745 yrkande 6 och föreslår atl godkänner regeringens förslagom saisning på påbyggnadsulbildning. Regeringen föreslär all den försöksverksamhet medsärskild beslutsordning för vissa högre specialkurser i gymnasieskolan somf.n. pågår i , , , ochNorrbottens län fr.o.m. /86 skall omfatta alla län. Elevinflytandeoch föräldramedverkan m. m. Under avsnittet Ansvar och medinflytande av sittanförande (prop. s. 39 f.) berör föredragande statsrådel den avgymnasieutredningen föreslagna modellen med "studiekontrakt" somsyftade till att.ge eleverna möjligheter att påverka sin studiesituation ochalt träna deras ansvarslagande och medinflytande. Mol bakgmnd av utredningensresonemang i frågan men ulan att ansluta sig lill utredningens förslag omändrade former för klass-föreståndarskapet anser föredragande statsrådet atlett utvecklingsarbete bör starta som syftar lill all åstadkomma ett aktivareklassföreslåndarskap. Imotion 1983/84: 2745 (yrkande 7) tar motionärerna bestämt avstånd frångymnasieutredningens förslag om handledare i stället för klassföreståndare.Samtidigt saknar motionärerna ett besked om inriktning för det av föredragandestatsrådet angivna utvecklingsarbetet med aktivt klassföreslåndarskap,. Iskolförordningen (SFS 1971:235) anges bestämmelser om klassföreståndaresåligganden (14 kap. 13 §, jfr. även 3 kap. 12 § samt Anvisningar om verksamhetmed klassråd i gmndskola och gymnasieskola; SÖ ). Utskottet, somfinner atl föredragande statsrådet ej närmare anger formerna för ett förändratklassföreslåndarskap, ansluter sig till tanken på ett utvecklingsarbete i nuberört hänseende i syfte all stimulera aktiva kontakter mellan elever ochskola. Utskottet återkommer i det följande till frågan om individuellstudieplanering. Med hänvisning till det anförda avslyrker ulskottel motion1983/84:2745 yrkande 7. UbU 1983/84:29 25 Föredragande statsrådet erinrar om åtgärderna inomkommunernas uppföljningsansvar och pekar på alt för de ungdomars verksamhetvilka omfattas av åtgärderna skall individuella planer utformas fram till dessatt de fyller . Statsrådet menar att idén om individuell studieplaneringbör kunna tillämpas även inom gymnasieskolan och finner del angeläget att ilokalt utvecklingsarbete pröva hur individuella planer bäst kan utformas ochanvändas. Utskottethar inget att erinra mot vad föredragande statsrådet har anföri om individuellstudieplanering. Föredragande statsrådet erinrar om atl del pågårett omfattande arbete för att belysa frågan om medinflytande och medbestämmandeinom skolans område. Hon anser det viktigt att i sammanhanget aktuella frågorkan lösas så att elevernas medinflytande ökas och föräldramedverkan stärks.Regeringen begär att godkänner all försöksverksamhet anordnas medolika former för ökat inflytande för elever och ökad föräldramedverkan. Imotion 1983/84:2745 (yrkande 8) anförs att det är angeläget att stärkaföräldrarnas ansvar för och inflytande över det egna barnels skolgång i vadgäller l.ex. val av skola, uppföljning av studieresultat etc. I själva undervisningssituationendäremot är det snarare lärarrollen som behöver förstärkas. Delta bör enligtmotionärerna som sin mening ge regeringen till känna. Närdel gäller frågan om ökat elevinflytande och ökad föräldramedverkan villutskottet liksom föredragande statsrådel erinra om 1983 års de-mokraliberedning(C 1983:03). Beredningen skall bl.a. studera det s.k. bmkarinflytandet. a. föräldrars och elevers inflytande i skolan. Utskottet anser detav värde att olika former prövas för ökat elevinflytande och ökadföräldramedverkan i skolans arbete. Därmed avstyrks motion 1983/84:2745 yrkande8, och föreslås godkänna vad regeringen har föreslagit i frågan. Försöksverksamhet med yrkesorienleringsvecka(yo-vecka) startade /67. Den har kommit att främst beröra elevemapå de teoretiska linjerna. Verksamheten innebär att elevema vistas på enarbetsplats . Veckan är inte kopplad till någon viss årskurs.Ungefär en tredjedel av elevema på de berörda linjerna har genomgått yo-vecka. Försöksverksamhetmed återkommande praktisk arbetslivsorientering har bedrivits sedan läsåret1977/78. Tidsutrymmet för arbetslivskon taktema i denna verksamhet är en veckaper läsår. Ca 20 kommuner deltar i försöket. Efter regeringensmedgivande pågår /81 försöksverk- UbU 1983/84:29 26 samhetmed utökad praktik i . Praktiken omfattar sammanlagt 6-16veckor och berör ca 20 klasser vid fyra gymnasieskolor. Påde yrkesinriktade studievägarna kan undervisningen i arbetsteknik förläggashelt eller delvis lill en arbetsplats utanför skolan (arbetsförlagdutbildning). Sompraktikens viktigaste funktion anges i propositionen att den visar hurkunskaper i olika ämnen används i arbetslivet och vilken betydelse förverksamheten där som kunskaperna har. Vidare föreligger tvä huvudsakligasyften med praktik, dels alt knyta ämnesundervisningen lill tillämpningar iarbetslivet, dels atl ge elevema egna erfarenheter av arbetslivet. De bådasyftena knyter an till två olika former av praktik, yrkespraktik resp.arbelslivspraklik, vilka enligt föredragande statsrådet bör kunna sammanfallasi begreppet "gymnasiepraktik". Den arbetsplatsförlagda utbildningenbör enligt föredragande statsrådet kunna betraktas som en betydelsefull form avgymnasiepraktik. Delkonstateras all balansen mellan teoretiska inslag och praktiska tillämpningarskiftar avsevärt vid en jämförelse mellan ämnena i skolan. Teoretiska ämnen harofta en inriktning, enbart mol teoretiska moment, medan yrkesprakliska ämnenofta har en kraftig slagsida mol praktiska tillämpningar, framhålls det ipropositionen. Föredragande slalsrådet ifrågasätter den balans mellan teorioch praktiska tillämpningar som f. n. finns i olika ämnen. Regeringenföreslår att försöksverksamhet påbörjas med inslag av praktik pä allagymnasieskolans linjer och linjeliknande utbildningar. Praktikens längd börbestämmas lokalt och få variera per läsår. Utbildningar somi dag har längre praktik bör få behålla den. Försöksverksamheten föreslåsstarta /85 och i första hand få pågå . Ipropositionen anges riktiinjer för hur utrymme i lid kan skapas för praktikenenligt två principiellt skilda modeller. I del ena fallet reduceras liden förreguljär undervisning med lid motsvarande högst . I del andrafallet kompenseras bortfallet av undervisningslid under praktiken genom enutökning av den schemabundna ämnesundervisningen med upp till tre veckolimmar.Dessa båda modeller skall också kunna kombineras. Försöksverksamhetenmed yo-vecka och återkommande praktisk arbetslivsorientering bör enligtpropositionen avvecklas alltefter som den ersätts av den nu föreslagnaverksamheten med praktik. Isammanhanget behandlar föredragande statsrådel frågan om anskaffning avpraktikplatser. Hon utgår frän att del är möjligt atl få fram betydligt flerplatser än vad man har lyckats med och är inte nu beredd atl förordalagstiftning om tillhandahållande av praktikplalser. Erfarenheterna av denföreslagna försöksverksamheten får visa humvida behov därav föreligger. UbU 1983/84:29 27 I motion 1983/84:2743 (yrkande 3 i denna del)avstyrks regeringens förslag om försöksverksamhet med praktik. Den tid som nuföreslås användas för praktik bör i stället ägnas ät viktiga uppgifter inomden reguljära undervisningens ram. Angelägna arbetslivskoniakter bör enligtmotionärerna kunna ernås exempelvis genom väl förberedda arbelsplalsbesök ochelevernas ofta omfattande erfarenheter av feriearbete. Praktiken måste enligtmotion 1983/84; 2741 utgöras av ändamålsenligt arbete, där samhällsnyttanutgör etl kriterium på ändamålsenligheten. Mot bakgrund av erfarenheternahittills att anskaffa praktikplatser kräver motionärerna att regeringenåterkommer till med förslag lill lag som garanterar elevernapraktikplatser. I motion 1983/84:2740 (yrkande 4) anges som fömtsättning förverksamhet med praktik atl den blir en adekvat yrkespraktik och all den kangenomföras utan att det totala antalet limmar för de reguljära ämnena minskar.Med hänvisning lill svårigheterna all anskaffa lämpliga praktikplalser bör somalternativ till praktiken ges möjligheter till fördjupningssludier uiöver detav regeringen föreslagna specialarbetet. I tvä motioner anläggs synpunkter påomfallnifigen i lid för praktiken. Enligt motion 1983/84:2739 (yrkande 6) börden i propositionen angivna riktlinjen inte uppfattas som en övregräns. Praktikens omfattning bör fä avgöras utifrån tillgången päpraktikplatser. Genom försöksverksamheten bör enligt motionärerna belysas ominförandet av praktik är av sådant värde att en förlängning av studietiden förde nuvarande teoretiska linjerna kan accepteras. I motion 1983/84:2742 (yrkande2 a), anges all praktiken inte får ha en längd eller anordnas så all denbegränsar möjligheterna atl uppnå avsedd kunskapsnivå. Vidare innebär motionen,som utskottet har uppfattat den, att ell ovillkorligt krav pä tre veckorsomfattning inte skall gälla. Utskottetvill med anledning av regeringens förslag om försöksverksamhet med praktik ochde redovisade motionsyrkandena anföra följande. Utskottetdelar regeringens uppfattning atl den föreslagna försöksverksamheten medpraktik på alla linjer och linjeliknande specialkurser i gymnasieskolan börkomma lill stånd. Den bör ske med de i propositionen angivna och i detföregående redovisade syftena.