bet · G701LU21 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:21 I betänkandet behandlas motion1983/84:2506, yrkande 1 och 2, av m.fl. (c). 1. all beslutar begära attregeringen arbetar för alt få till stånd en konvention angående patentering avgenmaterial samt 2. att beslutar begära attregeringen återkommer med förslag till lagstiftning om utnyttjande av genetiskaresurser. Motiveringen lill mofionsyrkandenafinns i motion 1983/84:2505 vari framhålls att genetisk mångfald är engrundförutsättning för livet på jorden. Vidare anförs att vi är beroende avmånga växter och djur vid produktion av nytligheler. En stor del avproduklivilelshöjningen inom bl. a. jordbruket och utvecklingen när del gällerdjuruppfödning har möjliggjorts genom att man syslemafiskl utnyttjat dengenetiska variationen. Enligt motionärerna minskar den genetiskavariationsrikedomen f. n. kraftigt särskilt i växtriket och man har börjatinrätta s. k. genbanker för att kunna bevara de genetiska variationerna.Resurserna och planerna på området är emellertid klart otillräckliga.Motionärerna anser att måste stödja de förslag som lagts fram inom FN:slivsmedelsorgan, Food and Agricullural Organizalion of the United Nafions (FAO)i syfte alt en konvention om patentering av genmaterial skall komma till stånd.Del är också angelägel alt vi får en nationell lagstiftning på området. Enligtmotionärerna är den patenlrättsliga lagstiftningen inte utformad med tanke påuppfinningar som avser levande organismer. Den som betalar för att nya sorterav växter och djur las fram vill självfallet ha någon form avimmaterialrällsligl skydd. Om man utarbetar ett sådant skydd för specifikagenotyper av mikroorganismer skulle man enligt motionärerna kunna få enmotsvarighet till växtförädlingens sorlskydd. En lagstiftning på området måslesamtidigt som den skyddar uppfinnarna ge garantier för alt de genetiskaresurserna kan utnyttjas för forsknings- och utvecklingsarbete. En utgångspunktbör vidare vara att skyddet inte får avse en art. 1 1983/84. LU1983/84:21 2 Enligt patentlagen (1967:837) fårväxtsorter och djurraser samt väsentligen biologiska förfaranden förframställning av växter och djur inte patenteras. Patent får dock meddelas påmikrobiologiskt förfarande och alster av sådant förfarande. Patent på enuppfinning som avser mikroorganismen som sådan, dvs. produklpatent påorganismen, kan meddelas endast om mikroorganismen kan anses utgöra ett alsterav mikrobiologiskt förfarande. När patent söks på en uppfinning inom del mikrobiologiskaområdet skall en deposition göras av mikroorganismen i fråga. Depositionskravetgäller dock inte om mikroorganismen är allmänt tillgänglig eller kan beskrivasi ansökningen så att en fackman med ledning därav kan utöva uppfinningen.Deposifionen skall vara . Prov på den deponerade organismen får undervissa förutsättningar lämnas ut och dess livsduglighet kan testas. Någondefinition av begreppet mikroorganism finns inte i lagen. Genom bestämmelsernaom bevarande av mikroorganismer, bl. a. kravet på deposition iförening med utlämnande av prov och test av den deponerade organismenslivsduglighet dras dock en praktisk gräns mot både djurraser och växtsorter sominle får patenteras och kemiska föreningar utan hv. Reglerna i patentlagen ger vissa möjligheter lill patentpå uppfinningar som avser gentekniska förfaranden eller produkterna av sådanaförfaranden, t. ex. bakterier som är resultatet av etl gentekniskt förfarande.Också vissa inte differentierade växt- och djurceller samt encelliga alger kanmöjligen bli föremål för produktpatent. Flercelliga växter och djur kan däremotinle patenleras. Uppfinningar inom växtriket kan ges skydd enligt växtförädlarrällslagen(1971:392). Skyddet är ett rent produktskydd. Lagen ger den som tagit fram enny växlsort en ensamrätt att: yrkesmässigt framställa och marknadsföraförökningsmaterial av sorten saml också i vissa fall att använda sorten förframställning av förökningsmaterial av annan sort. Lagen ger dock i regel intenågon ensamrätt att framställa konsumtionsvaror. Skyddet erhålls genomregistrering av sorten. För registrering krävs att sorten uppfyller vissa kravmedan det i princip är utan betydelse hur sorten framställts. Också växtsorlersom frambragts genom gentekniska förfaranden kan alltså registreras. De nuvarande reglerna om patent påmikrobiologiska uppfinningar fick sin nuvarande utformning i samband medatt tillträdde Budapestöverenskommelsen om internationellt erkännandeav deposition av mikroorganismer i samband med patentärenden (prop. 1982/83:67,LU 1982/83:33). 1 lagstiftningsärendet anförde utskottet med anledning av två LU1983/84:21 3 motioner om patent som skyddsform för uppfinningar på delmikrobiologiska området alt patentlagen inte är utformad med sikte på sådanauppfinningar. När palenlreglerna skall tillämpas på dessa uppfinningaruppkommer därför särskilda problem. Utskottet kunde i och för sig delamotionärernas uppfattning alt patentet måhända inte är den lämpligasteskyddsformen för alla mikrobiologiska uppfinningar. De flesta storaindustriländer tillämpar, fortsatte utskottet, emellertid patentet somskyddsform för dessa uppfinningar. Såvitt man kunde bedöma då var det intetroligt att en diskussion på del internationella planet om andra skyddsformerför mikrobiologiska uppfinningar skulle komma i gång. borde inte utantungt vägande skäl isolera sig från den internationella utvecklingen påpalentområdet. På grund av del anförda ansåg ulskoltet att det saknadesanledning att överväga en annan ordning för skyddande av mikrobiologiskauppfinningar. I betänkandet behandlade utskottet också en motion omprivaträttsligt skydd för gentekniska uppfinningar utanför det mikrobiologiskaområdet. Mofionen avsåg närmast utnyttjande av hybrid-DNA-tekniken föruppfinningar inom djurriket. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning tilldet utredningsarbete som pågick inom gen-etikkommittén (S 1981:03) och somenligt inhämtade upplysningar även skulle omfatta vissa immaterialrättsligafrågor. Utskottet uttalade vidare med anledning av vad som anförtsi de behandlade tre motionerna alt del självfallet är angeläget alt Sverigehåller jämna steg med utvecklingen utomlands på det biotekniska området. 1 denmån denna utveckling medför all frågan om nya skyddsformer för gentekniskaförfaranden och för andra biolekniska uppfinningar får aktualitet förutsatteulskoltet att man från svensk sida tar aktiv del i diskussionerna och medverkartill all frågan får en tillfredsställande lösning. tillkallades år1981 efter en begäran av (se SoU 1979/80:18). Kommittén skall utredaetiska, humanitära och sociala frågor m. m. kring hybrid-DNA-lekniken samt bl.a. överväga behovet av en etisk och social lagstiftning i syfte att sättagränser för hur långt försök att på konstlad väg förändra anlag hos levandeorganismer skall tillåtas. Vid den tjugoandra sessionen medFAO:s konferens antogs en resolution angående ettinternationellt åtagande (International Undertaking) för växlgeneliskaresurser vilken syftar lill alt garantera att globala växlgeneliska resurser avekonomiskt och/eller socialt intresse särskilt inom jordbruket utforskas, bevaras och utvärderas samt görs LU1983/84:21 4 tillgängliga för växtförädling och vetenskapliga syften,Åtagandel förutsätter att de växlgeneliska resurserna bör vara tillgängligaulan restriktioner. Konferensen antog vidare en resolution som bemyndigarFAO:s råd att omgående upprätta en kommission för växlgeneliska resurser med uppgiftdels att övervaka genomförandet av vissa i åtagandet intagna arrangemang, delsatt föreslå åtgärder med närmare angivet syfte, I åtagandet, som är starkt moraliskt förpliktande snarareän juridiskt bindande, begärs olika åtgäider av regeringen för alt skydda deväxlgeneliska resurserna och tillförsäkra att de utan restriktioner görstillgängliga för växtförädlingsarbetet och utvecklingen av jordbruksproduktioneni alla länder. Regeringarna uppmanas att vidta åtgärder för att inom egnaterritorier utforska och insamla allt värdefullt växtgenetiskl material somhotas av att dö ut, all vidta åtgärder för att genom lagstiftning och på annatsätt skydda och bevara sådana utsatta resurser i deras naturliga miljö, ellerom nödvändigt, i genbanker eller levande samlingar. Regeringar ochinsfitufioner som kontrollerar sädana växlgeneliska resurser skall utanbegränsningar tillåta att prover härav ställs till andras förfogande förvetenskapliga syften, växtförädling samt för konservering av växlgeneliskaresurser. Kärnan i det internationella åtagandet är en förpliktelseför länderna att under FAO:s ledning utveckla elt internationellt samordnatnätverk av nationella, regionala och inlernarionella centra med syfte att tillnytta för del internationella samfundet och för framtida generationer bevarasamlingar av växtgenetiskl material från vikliga växtarter. Delta skall skeenligt principen om, tillgänglighet utan restriktioner. Vid anslutning tillåtagandel skall regeringar och institutioner som svarar för sådana bassamlingarav växlgeneliska resurser meddela FAO:s generaldirektör om de avser att delta ietl sådant nätverk saml avser ställa genetiskt material i dessa bassamlingartill dettas förfogande utan restriktioner. Vid anslutning till åtagandet skall regeringar ochinstitutioner meddela FAO:s generaldirektör i vilken utsträckning de är i ståndatt ansluta sig till de principer som finns angivna i åtagandet. Möjlighetfinns att vid anslutning göra undantag som betingas av nationell lagstiftning,t. Regeringar och institutioner som anslutit sigtill åtagandet skall meddela generaldirektören i FAO om åtgärder som avseseller har vidtagits för att förverkliga syftet med åtagandel. I betänkandet behandlas motion1983/84:2506 vari såvitt nu är i fråga yrkas att regeringen dels skall arbetaför all en konvention om patent på gentekniska uppfinningar kommer till stånd(yrkande 1), dels skall framlägga förslag till en svensk lagsfiftning påområdet (yrkande 2). Motionärerna framhåller att genetisk mångfald är engrundläggande förutsättning för livet LU1983/84:21 5 F. n. minskar den genetiska variationsrikedomenkraftigt och man har därför enligt motionärerna börjat inrätta s. k. genbankerför alt bevara de genetiska variationerna. Motionärerna anser att måstestödja de förslag som lagts fram inom Food and Agricullural Organizalion of theUnited Nations (FAO) i syfte att en konvention om patentering av genmalerialskall komma till stånd. Vidare framhålls att det är angelägel att en svensklagstiftning på området genomförs. Enligt motionärerna är det patenlrättsligaregelsystemet inte utformat med tanke på uppfinningar som avser levandeorganismer. En lagstiftning bör ge skydd åt den som tagit fram växtsorler ochdjurraser som den garanterar alt de genetiska resurserna kanutnyttjas för forsknings-och utvecklingsarbete. Utskottet erinrar om att växtsorter och djurraser samtväsentligen biologiska förfaranden för framställning av växter och djur intefår patenteras enligt patentlagen (1967:837). Patent får dock meddelas påmikrobiologiskt förfarande och alster av sådant förfarande. Patent på enuppfinning som avser mikroorganismen som sådan, dvs. produktpatent påorganismen, kan meddelas endast om mikroorganismen kan anses utgöra etl alsterav mikrobiologiskt förfarande. Reglerna i patenfiagen ger vissa möjligheter till patentpå uppfinningar som avser gentekniska förfaranden eller produkterna av sådanaförfaranden, t. ex. bakterier som är resultatet av etl gentekniskt förfarande.Möjligen kan också vissa inte differentierade växt- och djurceller samtencelliga alger bli föremål för produklpatent. Flercelliga växter och djur kandäremot inle patenteras. Uppfinningar inom växtriket kan ges skydd enligtväxtförädlarrätlslagen (1971:392). Skyddet är etl rent produklskydd, Lagen som tagit fram en ny växlsort en ensamrätt att yrkesmässigt framställa ochmarknadsföra förökningsmaterial av sorten saml också i vissa fall alt användasorten för framställning av förökningsmaterial av annan sort. Också växtsorlersom frambragts genom gentekniska förfaranden kan skyddas enligt lagen, I likhet med motionärerna anser utskottet det angelägelall man både på det internafionella planet och på det nationella verkar för attden genetiska variationsrikedomen i största möjliga utsträckning skyddas ochbevaras för framtiden. Vikfigt är också alt garantier skapas så att delgentekniska utvecklings- och forskningsarbetet kan fortsätta. Som framhålls avmotionärerna har frågan om bevarande av de genetiska resurserna tagits upp inomFAO. Vid den tjugoandra sessionen med den 5-23 november 1983antogs en resolution angående ett internationellt åtagande för växtgenefiskaresurser vilken syftar till att garantera att globala växlgeneliska resurser avekonomiskt eller socialt intresse särskilt inom jordbruket utforskas, bevarasoch utvärderas samt görs fillgängliga för växtförädling och vetenskapligasyften. Enligt åtagandet skall regeringarna på olika sätt skydda deväxlgeneliska resurserna. Vidare skall länderna medverka till utvecklingen avcentra för bevarande av samlingar av LU1983/84:21 6 växtgenetiskl material från viktiga växtarter. Enväsentlig del i åtagandet är att växlgeneliska resurser skall görastillgängliga utan restriktioner för bl. a. växtförädling och vetenskapligasyften. En närmare redogörelse för FAO:s beslut finns ovan (se s. 3-5). Enligt vad utskottet inhämtat övervägs f. n. inomjordbruksdepartementet frågan om skall ansluta sig till åtagandet. Utskottet vill vidare framhålla alt motionsyrkandena harsamband med del utredningsarbete som f. n. pågår inom gen-etikkommittén (S1981:03). Kommittén skall utreda , humanitära och sociala frågor m. m.kring hybrid-DNA-tekniken saml bl. a. överväga behovet av en etisk och sociallagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök alt på konstlad vägförändra anlag hos levande organismer skall tillålas. Enligt vad utskottetinhämtat kommer kommittén också alt la upp vissa immaterialrättsliga spörsmål.Kommittén avser all lämna ett betänkande . Med hänsyn till det anförda anser utskottet alt yrkandena1 och 2 i motion 2506 inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Isammanhanget vill utskottet erinra om vad utskottet uttalade vidbehandlingen av en motion om skydd för biotekniska uppfinningar (LU 1982/83:33)nämligen att del självfallet är angeläget alt håller jämna steg medutvecklingen utomlands pä det biotekniska området. I den mån denna utvecklingmedför alt frågan om nya skyddsformer för gentekniska förfaranden och för andrabiotekniska uppfinningar får aktualitet förutsätter utskottet att man fränsvensk sida tar aktiv del i diskussionerna och medverkar till att frågan får entillfredsställande lösning. attriksdagen avslår motion 1983/84:2506 yrkandena 1 och 2. Närvarande: (), (), (). (), (), iGamleby (s), (), (), (),(), Per (vpk), (), KerstiJohansson (c), () och i (m).