bet · G701SoU8 · 1983-12-31 00:00:00 — a.att det, sedan MEK-gruppen avskaffades 1981, saknats ett officielltvetenskapligt råd angående kostrådgivning. och socialstyrelsenhar därför kommit överens om att bilda ett nytt råd motsvarande MEK-gruppen.Sannolikt kommer dock det nya rådet att få en något annorlunda sammansättning,arbetsordning och direktiv. F. n. arbetar representanter från de båda verkenmed att planera en sådan expertgrupp. Därvid diskuteras bl. a. om ytterligaremyndigheter. SoU1983/84:8 10 exempelvis jordbruksnämnden och , likaledesskall ha ansvar för expertgruppen. räknar med att den nyaexpertgruppen kommer att utses och börja fungera under /84.Enligt livsmedelsverkets mening kommer expertgruppen att täcka behovet avrådgivning på detta område. pekar vidare bl. a. på att den nyligenfilisatta livsmedelspolitiska kommittén grundligt kommer att behandlasambandet kost och hälsa samt att det inom utredningen tillsatts en speciellgrupp med uppdrag att studera just dessa frågor. Det kan enligt livsmedelsverketfinnas anledning för den livsmedelspolitiska expertgruppen att även ta uppfrågan om ett centralt organ för kostrådgivning. När det gäller frågan om inrättandet av en fond förlivsmedels- och näringsfysiologisk forskning framhåller livsmedelsverket bl. a.att det f. n. pågåren utredning om livsmedelsforskningen i , sombehandlar bl. a. forskningens kvalitet och omfattning. Enligt livsmedelsverketsmening kommer livsmedelsforskningen att främjas om en särskild fond ellerforskningsnämnd bildades. En sådan kan i princip vara fristående menadministrativt knuten till livsmedelsverket på samma sätt som naturvårdsverketsforskningsfond är knuten till detta verk. När det gäller finansieringen av ensärskild livsmedelsfond förutsätter livsmedelsverket att detta frågekomplextas upp av bl. a. dels den pågående utredningen om differentieradmervärdeskatt, dels den nämnda utredningen om livsmedelsforskning. framhåller vidare bl. a. att det ärangeläget att information om riktig kost integreras i det regionalafriskvårdsarbetet. Denna verksamhet administreras på olika sätt i olikalandsting med en varierande kvahtet som följd. Det finns här anledning attunderstryka behovet av kvalificerad personal både regionalt och lokalt. Tvåpersonalkategorier är här av speciellt intresse: nutritionister och dietister.Nutritionister har en akademisk utbildning i förebyggande hälsovård. Dennautbildning gör dem väl lämpade för insatser i den förebyggande hälsovården.Utbildningen av terapeufiska dietister är mer kliniskt inriktad och gör dennapersonalkategori framför allt lämpad i det hälsovårdsarbete som bedrivs inomprimärvården. Dietisternas uppgift kan således i första hand bli att geindividuella kostråd fill redan sjuka personer medan nutritionisterna planerarkostverksamheten för gruppen av friska individer. a. attdet finns anledning för samhället att satsa på forskning och upplysning inomkostområdet. Inom den förebyggande hälsovården måste kostupplysningen anses haen central betydelse. Enligt mening finns det behov av ettstatligt vetenskapligt råd med uppgift att sammanställa resultat från dennäringsfysiologiska forskningen. Både allmänhet, vidareinformatörer ochlivsmedelsindustri behöver sakkunniga rekommendationer angående kostenssammansättning samt SoU1983/84:8 11 aktuell och fillförlitlig information om nya rön inomområdet. Rådet bör vidare ha till uppgift att initiera forskningen. mening bör rådet vara sammansatt av forskningsrepresentanter ochrepresentanter med erfarenhet av praktiskt arbete på området.Hälsokoströrelsen bör också beredas plats. anser dock attresultatet av livsmedelsverkets och diskussioner ominrättandet av en ny medicinsk rådgivande expertgrupp för kost- ochnäringsfrågor bör avvaktas innan ett eventuellt nytt kostråd inrättas. anser vidare att det på kost/närings- ochlivsmedelsområdet behövs omfattande forskningsinsatser på ett flertal punkter,t. ex. kartläggning av olika befolkningsgruppers livsmedelskonsumtion och matvanor,undersökningar rörande sambandet mellan kostvanor och sjukdomsförekomst,utveckling av metodik för kostvaneundersökningar. Verket anser vidare att demedel som ställs till förfogande för sådan forskning är otillräckliga,varför näringsfysiologisk forskning och forskning inom angränsande områden börges ökade resurser bl. a. för att ge möjlighet fill långsiktiga projekt. anför att dennya hälso- och sjukvårdslagen ålägger landstingen ett vidgat ansvar förbefolkningens hälsa och att det kunskapsunderlag på vilket ett offensivthälsoarbete ute i landet kan baseras därför blir av stor betydelse. De påvisadesambanden mellan kostvanorna och hälsan utgör enligt envikfig del av underlaget för ställningstaganden till den förebyggandehälsovårdens organisation och innehåll. Den fill knutnaberedningen för livsmedels- och näringsfrågor har vid ett sammanträde i mars1983 behandlat temat kost- och näringsinformation, inriktning, utformning ochorganisation. Mot bakgrund av livsmedelsverkets och nuvarandeverksamheter på området diskuterades bl. a. behovet av förstärktkunskapsunderbyggnad. Förbundet framhåller vidare bl. a. att kunskapsunderlagetpå kost-hälsa-området behöver fördjupas och forfiöpande ses över, att det krävsett samlat grepp på frågorna om kost och hälsa samt att det finns vägande skälför att fortsätta utreda förutsättningarna och formerna för samordnade insatserpå kost-hälsa-området. Förbundet ställer sig emellertid - med hänvisning fillatt frågorna behandlas i den ovannämnda beredningen - tveksamt till tanken påett nytt centralt organ för kunskapsutveckling och informafionsinsatser. Viktenav sektorsövergripande arbetsformer och en bred tvärvetenskaplig förankringunderstryks dock särskilt i fråga om den slutliga hanteringen av aktuellafrågor. anför attde forskning inom näringsområdet med tilltagande tydlighethar visat att kost och kostvanor är intimt förknippade med uppkomst ochutveckling av några av våra stora tunga folksjukdomar såsom ateroskleros,hypertoni, övervikt, åtskilliga SoU1983/84:8 12 cancerformer och åldersdiabetes. Vidare är enligtsällskapet kostbehandling av stor betydelse vid bl. a. sockersjuka, kronisktarmsjukdom samt uremi. Jämfört med andra miljöfaktorer med kraftig inverkan pånämnda sjukdomar torde kostförhållandena vara de kanske lättast påverkbara.Behovet av ett auktoritativt rådgivande expertorgan är därför enligtläkarsällskapet helt uppenbart. En dylik expertgrupp skulle ha som uppgift attskaffa fram faktaunderlag för information, rådgivning och eventuella kampanjer.Den skulle också kunna bereda faktaunderlag för livsmedelspolitiska åtgärderoch beslut t. ex. rörande subventionsfördelning och lagstiftning. Gruppen börbestå av aktiva forskare och experter på näringsområdet och på fysiskaktivitet. Gruppen bör vidare med hänsyn till sjukdomsanknytningen ha medicinskprägel. Sällskapet anför vidare bl. a. att den humana näringsforskningen måstevara representerad men att kliniker med sjukvårdsansvar bör ingå dåen stor del av näringsforskningen i landet, utförs vid kliniska institutioner.Gruppen bör vidare enligt sällskapets mening vara en fri och obunden grupp,dvs. den bör inte vara underordnad ett verk. Till gruppen bör knytas enreferensgrupp i vilken bör ingå lekmän, politiker, representanter försocialstyrelsen och livsmedelsverket samt mediaexperter. Beträffande näringsforskningens ekonomiska resurser anförsällskapet att näringsforskningsinstitutionerna och näringsforskningen i daghar helt otillräckliga resurser. En radikal förbättring av situationenhärvidlag är önskvärd och välmotiverad från folkhälsosynpunkt. Sällskapettillägger att det inte nog kan poängteras att det här gäller möjligheter tillsåväl preventiv som terapeutisk verksamhet med potentiellt mycket stora vinsterinom sjukvårdsekonomin. När det gäller finansieringsfrågan anser sällskapetvidare att för tillgodoseendet av rimliga krav på kvalitet och granskning nyamedel för att göra bästa nytta bör kanaliseras via befintliga organ somuniversitet och forskningsråd. Sällskapet framhåller vidare att det är ett välkäntproblem i klinisk sjukvård att dietistresurserna ofta är otillräckliga för attdet skall vara möjligt att använda kostråd som terapiform. Det är därförviktigt, framhåller sällskapet, att intresset för dietisternas funktion inomsjukvård och förebyggande verksamhet intensifieras. En utökning avdietistverksamheten skulle även innebära ett nytt terapeutiskt moment. Framförallt bör.sjukvårdshuvudmännens intresse stimuleras att inrätta flerabefattningar. UHÄ har bifogat yttranden frånkarolinska institutet och universiteten i , , , Linköpingoch som innebär tillstyrkande av förslagen samt har för egen del tillagtatt det är angeläget med ökade forskningsinsatser inom livsmedels- ochnäringsområdet. UHÄ framhåller vidare att dessa insatser givetvis är beroendeav finansieringen och erinrar om den diskussion som förts kringbalansen mellan sektorsforskning och långsiktig kunskapsutbyggnad, bl. a. iproposition 1981/82:106. SoU1983/84:8 13 tillstyrkerinrättandet av ett nytt statligt sektorsorgan för stöd åt näringsforskning. Enlämplig uppbyggnad av ett sådant kostråd skulle enligt institutet vara dels enarbetande och beslutande expertgrupp som uteslutande består av aktiva forskareoch som maximalt utgörs av 5-10 personer, dels en referensgrupp bestående avlekmän, politiker, representanter för massmedia, hälsorörelsen ochlivsmedelsindustrin. Genom denna konstruktion skulle rådet få en starkvetenskaplig förankring men ha kanaler ut i samhället. framhåller bl.a. att inrättande av en vetenskaplig expertgrupp i kost- och näringsfrågor ären ytterst angelägen uppgift och att det för att få sakligt välgrundat underlagför olika kostrekommendationer är angeläget att expertgruppen är sammansatt avaktiva forskare inom ämnesområdet. Gruppen bör ha uppdraget att utarbetasakunderlag för kostrekommendationer som underlag för handlingsprogram inomstatliga myndigheter som , livsmedelsverket ochjordbruksnämnden. anför vidare bl. a. att en ökad satsning börgöras på utnyttjande av dietister inom såväl förebyggande som terapeutisk vårdsamt att det är angeläget att de ekonomiska resurserna för livsmedels- ochnäringsforskningen förstärks, varvid formerna för finansiering och användningav en fond för näringsforskning noga bör prövas. a.att det, eftersom valt att avskaffa MEK-gruppen, är angelägetatt ett helt fristående organ kommer i dess ställe. Ett sådant kostråd börbestå av aktiva forskare inom de många olika områden som är av betydelse isammanhanget. Till rådet bör olika referensgrupper knytas, i vilkarepresentanter för myndigheter och skilda intresseorganisationer kan ingå. Detframhålls vidare att det är lämpligt att skapa en särskildnäringsforskningsfond, finansierad med medel utanför de etableradeforskningsrådens ram. anför vidare bl. a. att det är angelägetatt dietistfunktionen förstärks inom såväl forskningen som sjukvården. Dettaär en förutsättning för att den vetenskapligt grundade kostbehandlingen avolika sjukdomar skall kunna omsättas i praktiskt handlande inom sjukvården. Medhänsyn till kostens förebyggande roll är det också angeläget att dietisterengageras i den förebyggande hälsovården. tillstyrkerinrättandet av ett centralt kostråd och att en forskningsfond för näringsfrågorinrättas. Rådet bör enligt inte ha några formella bindningar tillvare sig eller livsmedelsverket. Representanter från dessamyndigheter och från industrin bör dock beredas tillfälle att delta iverksamheten. Vad gäller finansieringen av en statlig näringsforskningsfond bördenna ske enligt samma principer som gäller för arbetarskyddsfonden.Universitetet framhåller vidare bl. a. att det är en angelägen uppgift attstärka dietisternas funktion regionalt inom och utom sjukvärden. SoU1983/84:8 14 anför attforskningen inom näringslärans områden har hämmats av bristpå medel och resurser. 1 den hårda konkurrensen om anslag från de olikastatliga forskningsråden, framhålls vidare i yttrandet, har näringsforskningenhaft påtagliga svårigheter att hävda sig. Ett centralt organ med uppgift attfölja och samordna utvecklingen på näringslärans område, att stimulera ochstödja forskning inom området och att till allmänheten sprida en påvetenskapligt underlag baserad upplysning, information och rådgivning ikostfrågor bör därför inrättas. Ett sådant kostråd bör enligt universitetetlämpligen ges en med övriga forskningsråd jämbördig ställning. Finansieringenav ett sådant råd bör ske enligt samma principer som för arbetarskyddsfonden. slutligentillstyrker inrättandet av ett centralt kostråd samt anför bl. a. att detbörjar bli alltmera klart att det enda sättet att ge näringsforskningen ettstöd av den typ som behövs är att inrätta en ny forskningsfond, men attinrättandet av en forskningsfond inte får ske på bekostnad av befintligaforskningsresurser. Fonden som inrättas bör även kunna ge stöd till långsiktigaprojekt av grundforskningskaraktär. Vad beträffar startandet av ettvetenskapligt råd framhåller att det är viktigt att rådet blirfristående. I betänkandet behandlas tremotioner med anknytning till samhällets kostupplysning. Utskottet konstaterar inledningsvis att intresset förkostfrågor ökat starkt bland allmänheten och att man blivitalltmera medveten om kostens betydelse för hälsan. hari sitt remissvar särskilt framhållit att kost och kostvanor är jntimtförknippade nied uppkomst och utveckling av några av våra vanligastefolksjukdomar såsom åderförkalkning, högt blodtryck, övervikt, olikacancerformer och åldersdiabetes samt att dietbehandling är av stor betydelsevid olika sjukdomstillstånd, bl. a. sockersjuka. År 1958inrättades inom dåvarande medicinalstyrelsen en särskild hälso vårdsupplysningsdelegation(HVUD). -(h-nämnden). verksamhetupphörde i samband med omorganisation. hade till uppgift att planera, leda och samordnasocialstyrelsens hälsoupplysningsverksamhet samt att verka för regional ochlokal verksamhet på detta område. Nämnden skulle vidare bl. a. uppmärksamtfölja utvecklingen inom hälso- och sjukvården så att hälsoupplysning i förstahand skulle kunna bedrivas inom de områden, som från samhällets synpunkteransågs som de viktigaste. Hälsoupplysningen kom därvid att inriktas på bl. a.kost och motion, varvid målsättningen angavs vara att utvecklingen SoU1983/84:8 15 mot försämrade kost- och mofionsvanor skulle brytas. verksamhet på hälsoupplysningsområdet knöts vidare olika expert-,projekt-och referensgrupper, varav en var den s. k. MEK-gruppen(medicinska expertgrupp för kost och motion). Tanken var attMEK-gruppen skulle arbeta fram material som skulle utgöra underlag föraktiviteter för att förbättra kost- och motionssituationen i Sverige.Beträffande av MEK-gruppen utarbetat material kan nämnas Kost och motion(redovisar 1971:19) och skriften Kost och motion (1975).MEK-gruppen verkade . ombildades till en byrå inomsocialstyrelsen (byrån för hälsoupplysning). Den statliga hälsoupplysningenutgör numera en integrerad del av myndighetsfunktion.Verksamhetens innehåll och inriktningen av informationen utformas således avverksledningen och ytterst av verksstyrelsen. I motion 1982/83:1310 av m. fl. (s)begärs att inrättandet av ett centralt statligt organ för kostrådgivningövervägs. Motionärerna förordar ett fristående centralt kostråd med starkforskningsanknytning. Motionärerna framhåller vidare att samhället f. n. ärdåligt rustat för att ge fasta råd avseende konsumtion av livsmedel ochföreslår därför också att frågan om inrättandet av en ny statlig fond förmedicinsk näringsforskning prövas. I motion 1982/83:1839 av () begärs attlivsmedelsverket och skall starta ett vetenskapligt råd påkost- och hälsoområ-det. Rådet bör enligt motionären arbeta som den numera nedlagdaMEK-gruppen gjorde. Utskottet noterar att stor enighet tycks råda blandremissinstanserna att det - sedan MEK-gruppens verksamhet upphört - finns behovav ett statligt vetenskapligt råd på kostrådgivningens område. Såsom framgår av och livsmedelsverketsremissvar har de båda verken kommit överens om att bilda ett nytt rådmotsvarande MEK-gruppen, dock med en något annorlunda sammansättning, arbetsordningoch inriktning. Representanter för verken arbetar f. n. med att planera en sådanexpertgrupp. räknar med att den nya expertgruppen skall kunnabörja fungera redan under /84. pekar vidare i sitt remissvar på att ensärskild referensgrupp, som till större delen består av tidigare MEK-ledamöter,tillsatts av styrelsen för att se över de kostrekommendationer MEK-gruppen påsin tid utgav. Rekommendationerna beräknas kunna presenteras i början av år1984. (Jo 1983:01) skall enligtsina direktiv bl. a. uppmärksamma den roll födan har för vår hälsa. har en särskild grupp tillsatts för att studera dessa frågor. Detfinns enligt livsmedelsverket anledning för expertgruppen att ta upp ävenfrågan om ett centralt organ för kostrådgivning. SoU1983/84:8 16 (Jo1982:08) har uppdraget att utreda forskning och forskningsutbildning pålivsmedelsområdet. Utredningen komnier enligt uppgift att behandla bl. a.finansieringen och prioriteringen av olika områden av livsmedelsforskningeninkl. den medicinska näringsläran. Förslag härom kommer att framläggasinnevarande höst. Av den lämnade redovisningen framgår att frågor omsambandet mellan kost och hälsa och om kostupplysning f. n. övervägs i ettflertal olika sammanhang.-Att dessa frågor är föremål för stor uppmärksamhetunderströks också av statsrådet i ett interpellationssvarvåren 1983. Det är mot denna bakgrund svårt att redan nu uttala sig omlämplig organisatorisk lösning när det gäller den framtida bevakningen avforskningen på området samt spridningen av information till allmänheten.Utskottet vill framhålla att det material som utskottet inhämtat iförevarande ärende bekräftar det i båda motionerna påtalade behovet av att fåtill stånd en organiserad oberoende kostrådgivning, byggd på vetenskapligtkunnande och erfarenhet. Det är angeläget att denna fråga tas upp tilldiskussion i det pågående utredningsarbetet. Utskottet utgår emellertid frånatt så kommer att ske. En fråga som också bör uppmärksammas i det sammanhangetär hur kostinformationen skall förmedlas till allmänheten. I denna del behövsinsatser av många olika personalkategorier. Detta måste beaktas bl. a. iutbildningssammanhang. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motion1982/83:1310 inte påkallar något initiativ från sida. Yrkandet i motion 1982/83:1839 om inrättande av ett vetenskapligtråd med representanter för livsmedelsverket och torde ihuvudsak tillgodoses genom den expertgrupp för kostfrågor som socialstyrelsenoch livsmedelsverket avser att inrätta. Motionen avstyrks därför. I motion 1982/83:1829 av m. fl. (c)efterlyses ett samhälleligt handlingsprogram för kostrådgivning och utvecklingav dietisternas funktion inom och utom sjukvården. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärviktigt att få ut kunskaperna om sambanden mellan kosten och olika former avsjukdomar så att de kan utnyttjas praktiskt inom hälso- och sjukvården.Dietisterna har här en viktig funktion, både i fråga om behandling av olikasjukdomstillstånd och i fråga om förebyggande vård. Som framgår av socialstyrelsensremissvar avser emellertid styrelsen att under kommande budgetår i samråd medsjukvårdshuvudmännen utarbeta allmänna råd för vägledning om kosten inom hälso-och sjukvården. Styrelsen anser det naturligt att i det sammanhanget ävendiskutera dietistfunktionen. Vad beträffar den mera allmänna frågan om ettsamhälleligt handlingsprogram för kostrådgivning m. m. torde motionärernasönskemål i huvudsak tillgodoses genom det i det föregående SoU1983/84:8 17 redovisade utredningsarbetet, vilket bör kunna ge underlagför senare principiella ställningstaganden. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1982/83:1829. 1. beträffandeinrättandet av ett centrab statligt organ för kostråd- givning att avslår motion 1982/83:1310, 2. beträffandeett vetenskapligt råd attriksdagen avslår mofion 1982/83:1839, 3. beträffande ettsamhälleligt handlingsprogram för kostrådgiv ning m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:1829. Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), ().Stig Alftin (s), (), (), (), (), (), (), (vpk) och ().