bet · G701SoU21 · 1983-12-31 00:00:00 — En fortsatt minskning med 1 000vårdplatser väntas. bedrivs dock huvuddelen av denpsykiatriska vården vid de f. d. mentalsjukhusen. I motion 1983/84:2249 av KarinIsraebson (c) och () begärs att skall uttala sigför att forskning bör ske och stafistik insamlas rörande öppenvård inompsykiatrin för att följa den utveckling mot öppnare vårdformer som där är pågång. Motionärerna anför bl. a. aft kunskapen är bristfällig om hur tidigareinstitutionaliserade och utskrivna patienter lever. Det finns enligtmotionärerna ett stort behov av att studera förhållandena för patienterna i denöppna psykiatriska vården bl. a. för att man skall få underlag för framtida stödinsatser. I motion 1983/84:2250 av KerstiJohansson m.fl. (c) begärs åtgärder för en läkarutbildning och enläkarfördelning på det psykiatriska området som möjliggör en satsning på öppen,decentraliserad psykiatrisk vård. Mofionärerna framhåller bl. a. att bristenpå psykiatrer är så allvarlig inom större delen av vårt land aft en modernpsykiatrisk vård inte går atf genomföra på ett godtagbart sätt. I ett avsnitt i det föregående om statistik och forskningom den öppna psykiatriska vården har redovisats (1) förslag om atf ilandstingens pafientdatabaser skall ingå uppgifter från primärvården, (2) ettsamarbete mellan , , ochLandsfingsförbundet som syftar fill informations- och erfarenhetsöverföringtill kommuner och landstingskommuner om utvecklingen mot öppnare vårdformerinom psykiatrin samt (3) vissa forskningsprojekt rörande den öppnapsykiatriska vården som stöds av delegafionen för social forskning ochmedicinska forskningsrådet. Utskottet delar motionärernas uppfattning omangelägenheten av att följa upp utvecklingen mot öppnare vårdformer inompsykiatrin. Med hänsyn till den lämnade redovisningen och till aft det i denunder innevarande vårsession aktuella propositionen om forskning (prop.1983/84:107 bil. 3) bl. a. framhålls aft det är av intresse att ufifrån socialaoch medicinska utgångspunkter analysera förutsättningarna för öppna vårdformertorde dock mofion 1983/84:2249 (c) inte påkalla något initiafiv av riksdagen.Motionen avstyrks således. I utskottets avgivna betänkande SoU 1983/84:19 (s.14 och 15) har vidare lämnats en redogörelse för hur man genomläkarfördelningsprogram SoU1983/84:21 40 och läkarplaneringsramar försöker styra läkare som skallgenomgå specialistutbildning och läkare med fullgjord specialistutbildningfill geografiska och verksamhefsmässiga brisfområden. Inom systemet förstyrning av läkararbetskraften har under en följd av år prioriteratsverksamhetsområdena allmänmedicin (för primärvården, som bl. a. skall haförsfahandsansvaret för psykiatrisk hälso- och sjukvård) och psykiatri. Frågorom vilka åtgärder man bör vidta för att rekrytera psykiatrer till tjänster inompsykiatrin har utretts av en särskild arbetsgrupp - arbetsgruppen förrekrytering av psykiatrer -inom . Gruppen har redovisat sittarbete dels i delrapporten inom psykiatrin, dels år1981 i slutrapporten av läkare fill den psykiatriska vården. Islutrapporten framhålls bl. a. att en förnyelse av vårdorganisafionen så attläkarnas yrkeskompetens tas till vara och utvecklas i samarbete med andrayrkeskategorier är en särskilt viktig rekryteringsbefrämjande åtgärd. Med hänsyn fill det nu anförda torde inte heller motion1983/84:2250 (c) böra föranleda något initiativ av . Även denna motionavstyrks. Ledningsansvar avser ansvar för attunderställd personal fullgör sina åligganden. Man skiljer inom hälso- ochsjukvården mellan administrativt ledningsansvar, som omfattar verksamhet sominfe hör fill den medicinska verksamheten, och medicinskt ledningsansvar, somomfattar diagnos, vård och behandling i def enskilda fallet m. m. Med utgångspunkt i att def ankommer pålandstingskommunerna aft bestämma hur def administrafiva ledningsansvaret skallvara fördelat har det administrativa ledningsansvaret inte närmare reglerats ihälso- och sjukvårdslagen. Bestämmelser om det medicinska ledningsansvaret finns i 14§ hälso- och sjukvårdslagen. Def medicinska ledningsansvaret åvilar överläkareeller distriktsläkare. Landstingskommunen kan emellerfid förordna annan läkareatf fullgöra viss del av en överläkares eller distriktsläkares åligganden. Möjlighetfinns för regeringen och atf medge dispens från bestämmelsernaom medicinskt ledningsansvar. I motion 1983/84:1067 av LarsWerner m.fl. (vpk) anförs bl, a. atf man bör stimulera verksamhet som innebäratf de breda grupperna vårdpersonal får ett större inflytande öververksamhetens innehåll. Motionärerna begär i här aktuell del av mofionen(yrkande 3) anvisningar som bättre tillgodoser möjligheterna för en förändradledningsorganisation inom den psykiatriska vården. I propositionen om hälso- ochsjukvårdslagen (prop. 1981/82:97) anförde föredragande statsrådet bl. a. atfförhållandena i vissa verksamhetsområden - bl. a. inom delar av denpsykiatriska vården - är sådana att det SoU 1983/84:21 41 kan övervägas aft lägga delar av ledningsansvaret på någonannan än läkare. Föredragande statsrådet förufskickade emellertid aft enöversyn skulle göras av vissa frågor om ansvarsfördelningen inom hälso- ochsjukvården. Det förutskickade översynsuppdraget gavs sedermera fill den år 1983fillkallade utredningen (S 1983:01) om översyn av vissa ansvarsfrågor inomhälso- och sjukvården. I direktiven för utredningsarbetet (dir. 1983:35)påpekas bl. a. atf när det gäller psykiatrisk verksamhet kan def behövaövervägas hur ledningsansvaret kan påverkas av aft verksamheten sektoriseras.Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Den pågående översynen tillgodoser enligt utskottetsmening syftet med motion 1983/84:1067 (vpk) i här aktuell del (yrkande 3).Motionen avstyrks i denna del. Vårdmiljön inom långtidssjukvården m. m. Sluten somatisk långtidssjukvårdbedrivs företrädesvis vid sjukhem, men också vid sjukhus och vidlångvårdskliniker knutna fill sjukhus. Sluten psykiatrisk långfidssjukvårdbedrivs huvudsakligen vid de f. d. mentalsjukhusen. De flesta patienterna inomlångfidssjukvården är äldre. I motion 1983/84:2076 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) anförs bl. a. att man bör hejda fortsatt utbyggnad av denslutna långfidssjukvården i dess traditionella form till förmån för olikaalternativ av öppen vård, uppsökande verksamhet m. m. Förde patientersom harsådant vårdbehov att de kommer att fillbringa resten av livet inomlångtidssjukvård bör def enligt mofionärerna vara en självklar rättighet attfå eget rum, atf få ha med sig en del av de egna möblerna samt atf få användasina egna kläder. Mofionärerna begär i här aktuellt yrkande (yrkande 2) atfriksdagen som sin mening skall ge regeringen fill känna vad som anförts imotionen om den slutna långfidssjukvården. Inom det ovan (s. 32) nämndautvecklingsarbetet om primärvård, äldreomsorger samt samverkan mellanlandstingskommuner och kommuner som , , och gemensamt utfört har tagits fram ettantal skrifter vilka sänts ut fill kommuner och landstingskommuner för attanvändas som underlag för huvudmännens planering. I en av dessa skrifter -Boende, service och vård för de äldre - beskrivs tänkbara och önskvärdautvecklingslinjer för ordinärt boende, serviceboende, och lokalasjukhem med därtill knutna verksamheter. Som grundläggande mål för utvecklingenanges en vidgning av möjligheterna fill ordinärt boende för de äldre. Närbehovet av särskilda boende- och vårdformer uppkommit bör målet vara attutforma dem så att de så långt som möjligt tillvaratar kvaliteterna i detordinära boendet. I rapporten (1979:12) Lokala sjukhem - underlag förplanering och projektering har Spri beskrivit den långtidssjukes situafion ochde krav som SoU1983/84:21 42 denna och vårdarbetet ställer på den fysiska miljön. Irapporten har bl. a. framhållits aft långtidssjukvård mera är en fråga omboende än om ren sjukvård och det föreslås att vårdavdelningarna delas upp imindre delar -bostadsdelar - med en utformning och ett innehåll som manvanligen förknippar med hem och boende. Rapportenhar legat till grund för en arkitekttävling som Spri anordnat. I rapporten (1980:35) Lokala sjukhem. Åtta förslag fill enbättre vård och arbetsmiljö inom långtidsvården har Spri presenterat inköptaoch bearbetade förslag från arkitekttävlingen. I dessa förslag har man försöktgöra vårdmiljön så hemliknande som möjligt. Som exempel på strävanden att försöka åstadkomma enhemliknande miljö inom långtidssjukvården kan nämnas ett i årinvigt i i . Anläggningen är ett kombineratservicehus och sjukhem med 30 bostadslägenheter om två rum och kök förpensionärspar samt 29 lägenheter om eft rum, kök och sovalkov för ensamståendepensionärer. När behovet av sjukvård ökar hos i anläggningen boende finnspersonella och materiella möjligheter att lämna en avancerad hemsjukvård. Utskottet delar den grundsyn som kommer fill uttryck imofionen. Med hänsyn fill den lämnade redovisningen torde dock något riksdagensinitiativ med anledning av mofion 1983/84:2076 (fp) inte vara erforderligt.Mofionen avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 2). Utbildning i vård och omhändertagande av döende och derasanhöriga Den tillkallade utredningen(S 1974:09) beträffande sjukvård i livets slutskede () avlämnadeförutom sitt huvudbetänkande (SOU 1979:59) I livets slutskede ettdelbetänkande samt sju rapporter. Utredningens förslag behandlades i stort iregeringens skrivelse 1982/83:31, vari redovisades de åtgärder som regeringenvidtagit med anledning av betänkanden och rapporter. Iskrivelsen redogjordes också för utbildningsväsendets möjligheter atf geundervisning som förbättrar kunskapen och insikten om livets slutskede ochdärmed sammanhängande frågor. I ett föregående avsnitt i detta betänkande (s.28) har redovisats vissa uttalanden i skrivelsen av dels dåvarande statsrådetAhrland beträffande fortbildningen för hälso- och sjukvårdspersonal om vårdenav svårt sjuka och döende och beträffande kurser om vården i livets slutskedem. m. för läkare under fortsatt vidareutbildning, dels dåvarande statsrådetWikström beträffande undervisning om vård av döende i vårdutbildningar. I motion 1983/84:1214 av SiriHäggmark (m) och () anförs bl. a. att många anställda inomsjukvården känner sig osäkra på hur de skall uppträda inför döende patienteroch deras anhöriga. En av orsakerna härtill är enligt motionärerna attvårdpersonalen saknar lämplig utbildning SoU1983/84:21 43 för aft fa sig an den svåra uppgiften, varför man börsatsa på utbildning och information inom detta område. Mofionärerna begär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad i mofionen anförtsom behovet av att all sjukvårdspersonal ges erforderhg utbildning i vård ochomhändertagande av döende och deras anhöriga. Med hänvisning till förslag iSLS-utredningens huvudbetänkande har regeringen genom tre beslut den 22 juli1982 uppdragit åt att dels utarbeta ett underlag tillvårdprogram för vård av döende inom ramen för landstingens totala resurser,vilket bl. a. bör omfatta personlig omvårdnad, psykologisk omvårdnad, etiskaoch rehgiösa frågor, smärtbehandling samt vård i hemmet, dels genomförautbildning av handledare för undervisning av hälso- och sjukvårdspersonalrörande främst de psykologiska aspekterna vid vård i livets slutskede, delsutforma och genomföra kurser om vården i livets slutskede m. m. för läkareunder fortsatt vidareutbildning. I syfte att få underlag för sitt utvecklingsarbete när defgäller vård i livets slutskede kommer att anordnaett symposium om vård i hvets slutskede. Utskottet, som utgår från aft även frågor omomhändertagande av döendes anhöriga kommer att behandlas inom ramen försocialstyrelsens nämnda uppdrag, anser aft dessa uppdrag tillgodoser syftet medmofion 1983/84:1214 (m). Mofionen bör därför inte föranleda något inifiativ avriksdagen. Mofionen avstyrks således. 1. beträffandeprimärkommunalt ansvar för primärvården att avslår mofion 1983/84:1623, 2. beträffandebenämningen hälsocentral att avslår mofion 1983/84:2255, 3. beträffandeorganisationen av mödra- och barnhälsovården attriksdagen avslår motion 1983/84:405 och motion 1983/84:1219 yrkande 2, 4. beträffandespecialbtutbildad personal för hälsovården för mödrar och barn inom primärvården attriksdagen avslår motion 1983/84:782, 5. beträffandepsykosociah stöd inom mödrahälsovården attriksdagen avslår motion 1983/84:1219 yrkandena 3 och 4, 6. beträffandesmärtlindring vid förlossning attriksdagen avslår motion 1983/84:1219 yrkande 1, 7. beträffande utbyggnad avyrkes- och miljömedicin att avslår motion 1983/84:1069 yrkande 16, SoU 1983/84:21 44 8. beträffande uppföljning avöppenvården inom psykiatrin att avslår motion 1983/84:2249, 9. beträffande utbildning ochfördelning av läkare för psykiatrin att avslår motion 1983/84:2250, 10. beträffande ledningsorganbationen inompsykiatrin att avslår motion 1983/84:1067 yrkande 3, 11. beträffande vårdmiljön inomlångtidssjukvården m. m. att avslår motion 1983/84:2076 yrkande 2, 12. beträffande omhändertagande av döende ochderas anhöriga att avslår motion 1983/84:1214. Närvarande:Ingemar (), (), (), (), (). (), (), (), (), (), (vpk), (), (), () och (). Primärkommunaltansvar för primärvården (mom. 1 i hemställan) 1. av ,, och (samtliga m) som anser deb att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 31 med "Primärvården utgör" och slutar på s. 32 med"motion 1983/84:1623 (m)" bort ha följande lydelse: Angelägenheten av-- (=utskottet)-- kommunalasektorn. Behovetav ökad samverkan mellan hälso- och sjukvården och den verksamhet som numerainnefattas i har uppmärksammats , och anvisningar harunder årens lopp getts i olika former - i rekommendationer, skrifter m. m. -som syftat till att förbättra samverkan mellan hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten på det lokala planet. Likväl kvarstår problemet med att ansvaretför att den enskilde får det bistånd, den omsorg och den vård som behövs ärdelat. Gränsdragningen mellan hälso-och sjukvårdens och ansvarför den enskilde upplevs ofta som ett stort dilemma för honom/henne, och detförekommer att den som befinner sig i gränszonen mellan hälso- och sjukvårdensoch ansvar inte får det bistånd m. m. som behövs på grund avosäkerhet hos de SoU1983/84:21 45 lokala organen om hos vilket organ ansvaret i en konkretsituation ligger. Tiden är som det framhålls i motion 1983/84:1623 (m) numogen att pröva nya vägar i vårt land när det gäller organisationen av vård m.m. på det lokala planet. Man bör pröva om inte ett hos kommunen samlat ansvarför primärvården och kan vara en ordning som leder till eneffektivisering och förbättring av den lokala samhällsservicen för den enskilde.Som föreslås i motionen bör därför inom ett landstingsområde -t. ex. inomSkaraborgs län - prövas en ordning där kommun har ansvaret för primärvården. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1983/84:1623 (m) bör som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa: 1. beträffande primärkommunaltansvar för primärvården att med anledning av motion 1983/84:1623 somsin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, Organisationen av mödra- och barnhälsovården (mom. 3 ihemställan) 2. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande som börjar på s. 34 med "Utskottet har" och slutar på s.35 med "del (yrkande 2)" bort ha följande lydelse: Tanken att föra över mödra- och barnhälsovården tillprimärvården bör enligt utskottets mening inte förverkligas. Då finns somframhålls i motion 1983/84:405 (vpk) och 1983/84:1219 (vpk) risker för attmödra- och barnhälsovården försämras. Den har, organiserad enligt normalreglementet,fungerat alldeles utmärkt under tiotals år. I överensstämmelse med vad som begärs i motion 1983/84:405(vpk) och mofion 1983/84:1219 (vpk) yrkande 2 bör som sin mening geregeringen till känna att mödrahälsovården fortsättningsvis skall behålla denorganisatoriska form den haft sedan lång fid tillbaka och atf barnhälsovårdenbör bedrivas vid barnavårdscentralerna av läkare och sjuksköterskor medspeciahstkompefens. Ett sådant tillkännagivande innebär bl. a. att vikten avmedverkan av specialistutbildad personal i hälsovården för mödrar och barnunderstryks och fillgodoser därigenom syftet med mofion 1983/84:782 (m). Dennamotion bör därför inte föranleda någon åtgärd av utan avstyrks. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa: 3. beträffande organbationen avmödra- och barnhälsovården att med bifall till motion 1983/84:405och motion 1983/84:1219 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. SoU 1983/84:21 46 Psykosocialtstöd inom mödrahälsovården (mom. 5 i hemställan) 3. avInga Lantz (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.35 som börjar med "Verksamheten inom" och slutar med "och avstyrks"bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion 1983/84:1219 (vpk) kan mödrahälsovården bli bättre än den äri dag genom att den somafiska vården kompletteras med en psykosocial vård. Iöverensstämmelse med vad som begärs i yrkandena 3 och 4 i motionen bör därförriksdagen som sin mening ge regeringen fill känna att mödrahälsovården bör gesökad beredskap att ge kvinnor psykisk och social hjälp samt att psykolog- ochkuratorstjänster bör inrättas på varje mödravårdscentral. delsatt utskottet under mom. 5 bort hemställa: 5. beträffandepsykosociah stöd inom mödrahälsovården att med bifallfill motion 1983/84:1219 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Smärtlindringvid förlossning (mom. 6 i hemställan) 4. avInga Lantz (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 36 med "Fr. o. m. år" och slutar på s. 37 med"motion 1983/84:1219 (vpk) yrkande 1" bort ha följande lydelse: tabell på s. 16 i betänkandet redovisas utvecklingen i fråga om användningenav olika metoder för smärtlindring vid förlossning. Att märka är attpudendusblockaden och infiltrationsanestesin är smärtlindringsmetoder somkommer till användning först i slutskedet av förlossningen. Möjligheterna förkvinnorna att få en effektiv smärtlindring på tidigare stadier av förlossningenär fortfarande mycket små. Numåste kraftfulla åtgärder - lagstiftning - vidtas för att uttalandeår skall förverkligas. Iöverensstämmelse med vad som begärs i yrkande 1 i motion 1983/84:1219 (vpk) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna att förslag till lagstiftningbör föreläggas innebärande att alla kvinnor som vill ha en effektivsmärtlindring vid förlossning skall garanteras sådan. delsatt utskottet under mom. 6 bort hemställa: 6. beträffandesmärtlindring vid förlossning att med bifallfill motion 1983/84:1219 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna avutskottet anfört. SoU 1983/84:21 47 Utbyggnadav yrkes- och miljömedicin (mom. 7 i hemställan) 5. av som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.37 som börjar med "Vid tidigare" och slutar på s. 38 med "dennadel" bort ha följande lydelse: I en----- (=utskottet)-- återståendedel). Krafttagmåste tas för att en utbyggnad av yrkesmedicinska och miljömedicinska enheterskall komma till stånd. Iöverensstämmelse med vad som begärs i yrkande 16 i motion 1983/ 84:1069 (vpk)bör som sin mening ge regeringen fill känna att förslag tilllagstiftning rörande utbyggnad av yrkesmedicinska och miljömedicinska enheterföreläggs och att ersättningen från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen kopplas till inrättandet av sådana enheter. delsatt utskottet under mom. 7 bort hemställa: 7. beträffande utbyggnad av yrkes- och miljömedicinatt med bifall till mofion 1983/84:1069 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. SoU 1983/84:21 48 Mofionsyrkanden .............................................. ..... 1 Om hälso- och sjukvårdensstruktur m.m................ ..... 3 Försök med primärkommunaltansvar för primärvården 3 Användande av benämningenhälsocentral ............. ..... 8 Organisationen avhälsovården för mödrar och barn. Ökad satsning påpsykosocialt stöd inom hälsovården för mödrar 13 Smärtlindring vidförlossning ............................... 15 Miljömedicin...................................................... .... 19 Uppföljning av den öppnapsykiatriska vården och fördelning av läkare till denna vård.......................................... 20 Ledningsorganisationeninom den psykiatriska vården 23 Vårdmiljön inomlångtidssjukvården m.m................. .... 25 Utbildning i vård ochomhändertagande av döende och deras anhöriga 27 Försök med primärkommunaltansvar för primärvården 30 Användande av benämningenhälsocentral.............. 32 Organisationen avhälsovården för mödrar och barn 33 Psykosocialt stöd inommödrahälsovården ............ .... 35 Smärtlindring vidförlossning ................................ 36 Utbyggnad av yrkes- ochmiljömedicin................... ... 37 Utvecklingen av den öppnapsykiatriska vården ...... .... 38 Ledningsorganisationeninom den psykiatriska vården 40 Vårdmiljön inomlångtidssjukvården m.m................. .... 41 Utbildning i vård ochomhändertagande av döende och deras Utskottets hemställan ..................................... 43 Reservationer .................................................. .... 44 minab/gotab 78268 1984