bet · G701KU26 · 1983-12-31 00:00:00 — Ett annat argument mot renakommunalval är sambandet mellan rikspolitik och kommunalpolitik. uppfattning bör kommittén behandla frågan om skilda valdagar förriksdagsval och kommunalval. Den bör i sammanhanget också studera ett systemvarigenom sammansättning i någon utsträckning påverkas avkommunalvalen eller andra avhållna val. Arbetet i kommittén bör enligt utskottet vidare omfattafrågan om ställning som debattforum. är enligtregeringsformen folkets främsta företrädare. Det är därför betydelsefullt attmedborgarnas intresse för arbete stimuleras. Viktiga debatter mellanpartierna i aktuella ämnen bör därför främst utspelas i . Möjligheterna i att snabbt anordna debatter idagsaktuella frågor är i praktiken begränsade. Riksdagsledamöterna kanvisserligen ta upp sådana frågor genom interpellationer och frågor tillstatsråden. Men innan en riksdagsdebatt har kommit till stånd har frågan oftaförlorat sin aktualitet. Regeringen bör därför uppdra åt kommittén att se överde regler som gäller för frågor och interpellationer. Kommittén bör enligtutskottets uppfattning också överväga införande av en särskild form av debattdär frågor muntUgen kan riktas till statsråd som omgående eller efter enkortare förberedelse lämnar ett svar. Även ökade möjligheter att anordnadebatter i mer långsiktiga frågor bör undersökas. I detta sammanhang bör detvidare uppdras åt kommittén att undersöka om en vitalisering av somdebattforum kan åstadkommas genom förändringar av debattreglerna. Vidare har det hävdats att intresset från allmänhetenssida för riksdagsarbetet skulle öka om utskottsutfrågningarna blev offentliga.Mot detta ökade intresse har dock anförts risken för att offentligautskottsutfrågningar kan försvåra beredningsprocessen i utskottet och drauppmärksamheten från kammardebatterna. Frågan bör enligt utskottet tas upp avutredningen. Utskottetvill vidare framhålla att den tidigare berörda frågan om KU1983/84:26 12 arbetsschema också är av intresse utifrån densynpunkt på utredningsarbetet som diskuteras. I kommitténs arbetsuppgifter bör enligt utskottet ingåprövning av frågan om regeringens ställning i statsskicket. Medborgarnas förtroende för de politiska institutionerna är beroende av dessa institutioners handlingsför måga och effektivitet. I det svenska parlamentariska statsskicket är det - med regeringsformens ord - regeringen som styr riket. En viktig förutsättning för att en regering med framgångskall kunna utöva sin styrande funktion är enligt utskottets uppfattning attden har tillräcklig tid till sitt förfogande för att kunna planera ochgenomföra en långsiktig politik. Regeringen bör därför uppdra åt kommittén attöverväga om en förlängning av valperiod är nödvändig. Sammaresonemang kan appliceras på kommunernas styrande organ. Följaktligen finns detenligt utskottet skäl att också utreda om mandatperioderna för de kommunalaförsamlingarna behöver förlängas. En annan förutsättning för regeringens arbete är det stödden har i . Till en mycket stor del är uppfyllandet av dennaförutsättning beroende av rent politiska faktorer, i första hand valutslagetoch partiernas vilja och förmåga att samarbeta. I detta sammanhang börkommittén kunna studera vilka effekter på de parlamentariska förutsättningarnaför regeringsbildningen som en minskad proportionalitet i valsystemet skullefå. Även upplösningsinstitutet bör utredas av kommittén.Enligt en åsikt som framförts i utskottet är möjligheten för en regering attutnyttja upplösningsinsfitutet i prakfiken starkt begränsad. Som skäl härförhar anförts den förhållandevis långa tid som förflyter mellan utlysandet avextravalet och själva valet samt det faktum att någon ny valperiod ej börjarlöpa efter ett extraval. I kommitténs arbetsuppgifter bör ingå att undersökaförutsättningarna för en förkortning av förberedelsetiden för ett nyval.Kommittén bör vidare överväga om ett extraval som äger rum kort före ettordinarie val borde leda till att det ordinarie valet inställs. Även tanken atten ny valperiod skall börja löpa efter varje val, oavsett om valet äger rum vidslutet av en ordinarie valperiod eller ej, bör kunna tas upp av kommittén. Enligt en annan uppfattning som framförts i utskottetmåste härvidlag emellertid också beaktas de negativa effekter som en utvidgningav upplösningsinstitutets användning skulle få för ställning som detfrämsta beslutsorganet enligt gällande statsskick. Till detta kommer riskernaför att upplösningsinstitutet missbrukas i partitaktiska syften. Beslutsformerna inom regeringen får en särskild betydelsei samband med beslut om riksdagsupplösning och extraval. Införande avgrundlagsregler för regeringsbesluten i dessa frågor bör därför övervägas avkommittén. Ett omdiskuterat inslag i den nya författningen ärproceduren för regeringsbildning. Även denna fråga bör regeringen uppdra åtkommittén att utreda. Detbör vidare ingå i utredningsarbetet att göra en översyn av KU1983/84:26 13 minoritetsskyddet i grundlagen. En strävan att stärkaregeringens ställning i' statsskicket är under normala parlamentariskaförhållanden liktydigt med att förbättra villkoren för den politiskamajoritetens handlande. Den för ett demokratiskt parlamentariskt systemgrundläggande majoritetsprincipen innebär att majoriteten - ett enkelt flertal- inom folkrepresentationen skall ha möjlighet att, med ansvar inför väljarna,fatta de beslut som anses bäst gagna samhället. Enförstärkning av majoritetens ställning får emellertid inte gå ut över olikaminoritetsgruppers möjligheter att påverka besluten i det politiska systemet. I samband med att kommittén behandlar valkretsindelningenoch valsystemet bör enligt utskottets mening också frågan om valsystemetsspärr mot små partier tas upp. Kommittén bör enligt utskottets mening vidareöverväga om de procedurregler som infördes 1979ytterligare bör byggas ut t. ex. genom möjlighet för en minoritet att begärafolkomröstning eller uppskov över ett val med beslutet i en fråga som gäller enbegränsning av medborgerliga fri- och rättigheter. Utskottet vill dock i sammanhangeterinra om att regeringen på begäran (KU 1982/83:9) prövar frågan omen förkortning av minimitiden vid vilandeförklaring av rättighetsbegränsandelagstiftning från 12 . Kommittén bör också vara oförhindrad attta upp folkomröstningsinstitutet till en mera allmän översyn. Vad utskottet nu anfört om kommitténs arbetsuppgifter börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet föreslår attmotionerna 517, 741, 936, 1117, 1121 och 1373 förklaras besvarade härmed. Övriga frågor bildande m. m. Villkoren för rösträtt iriksdagsval behandlas i motionerna 295 av m. fl. (c) och 931 avLars Ernestäm (fp). I båda motionerna föreslås att rösträtten för svenskamedborgare bosatta i utlandet grundlagsskyddas genom borttagande av förbehålletom bosättning i riket i 3 kap. 2 § RF. Enligt motionerna är det principielltfelaktigt att en grupp svenska medborgare kan berövas sin rösträtt genom ettenkelt majoritetsbeslut i . I fråga om rösträtt för svenska medborgare som är bosattautomlands hänvisas i nyssnämnda paragraf i regeringsformen till bestämmelsernai vanlig lag. Dessa bestämmelser, som finns i 4 kap. 11 § vallagen (1972:620),innebär att svensk medborgare som inte är bosatt i har rösträtt vid valfill om han har varit kyrkobokförd i landet. rösträttskommitté vars betänkande (SOU 1984:11)Rösträtt och medborgarskap avlämnats har enligt sina direktiv haft attöverväga en sådan avgränsning av rösträtten för utlandssvenskarna att endastsvenska medborgare med en mera påtaglig anknytning till hemlandet skulle harösträtt vid riksdagsvalen. Enligt kommittén möter det stora svårigheter attfinna något annat kriterium än ett tidskriterium när det gäller att bestämma KU1983/84:26 14 Kommittén föreslår därför att rösträttskall tillkomma svenska medborgare som varit kyrkobokförda i någon gångunder de senast förflutna tio kalenderåren före ett riksdagsval. börenligt kommittén s. k. boenderösträtt införas, dvs. personer skall rösta i detland där de bor oavsett i vilket land de är medborgare. På så sätt skullesvenska medborgare som är fast bosatta utomlands få rösträtt i boendelandetsparlament. Kommittén är inte enig i sitt ställningstagande.Ledamöterna frän de tre borgerliga partierna har reserverat sig och förordaratt utlandssvenskarnas nuvarande rösträtt skall skrivas in i grundlagen, dvs. iprincip samma förslag som framläggs i motionerna. Som framgått har rösträttskommittén avlämnat ettförslag i den fråga som tas upp i motionerna. Enligt utskottets uppfattning börremissutfallet och beredningen i av denna fråga avvaktasinnan tar ställning. Motion 583 av och (båda s)behandlar frågan om sambandet mellan mandat och parti vid allmänna val.Motionen syftar till en lagändring som skall förhindra att en person som valtsin för ett visst parti i eller annan beslutande församling undervalperioden byter parti men ändå sitter kvar i församlingen på sitt f. d.partis mandat. Grundläggande bestämmelser om bildande ochriksdagsledamots ställning finns i 3 och 4 kap. RF. Av betydelse isammanhanget är bl, a. följande regler. Enligt 3 kap. 7§ fördelas mandaten iriksdagen mellan partier. Med parti avses därvid varje sammanslutning ellergrupp av väljare som uppträder i val under särskild beteckning. För varjemandat som ett parti har erhållit utses enligt 3 kap. 9 § en riksdagsledamotsamt ersättare för honom eller henne. Förfarandet regleras närmare i vallagen.I 4kap. 7§ anges hur en riksdagsledamot eller ersättare lämnar sitt uppdragunder valperioden. medgivande krävs därvid utom i de fall däledamoten eller ersättaren antingen förklarats obehörig av valprövningsnämndeneller skilts från uppdraget av domstol. Utskottet vill framhålla att det svenska valsystemetutmärks av att väljarna röstar på parfi snarare än på person. Varje mandat äremellertid knutet till en viss individ. Ingen ledamot av kan utom ivissa undantagsfall tvingas att mot sin vilja frånträda sitt mandat.Motionärernas förslag bryter mot denna grundläggande princip. regler för uppgiftslämnandettill begärs i motion 1381 av i (m).Motionären hänvisar bl. a. till att i skrivelse tillkonstitutionsutskottet anfört som sin principiellaståndpunkt att ej utlämna programmaterial såvitt domstolsföreläggande inteföreligger. Enligt motionären bör det inte KU1983/84:26 15 ifrågakomma att ett företag för vilket staten och samhållethar ansvar kan undandra sig att medverka i konstitutionsutskottetsgranskningsarbete. Någon särskild reglering av uppgiftslämnandet tillkonstitutionsutskottet finns ej. För samtliga utskott gäller enligt 4 kap. 10 §RO att statlig myndighet skall lämna upplysningar och avge yttrande, dä utskottbegär det. Denna skyldighet åligger dock ej regeringen. En myndighet som ejlyder under kan hänskjuta begäran från utskott till regeringensavgörande. Beträffande den i motionen särskilt upptagna frågan omutlämnande av utskrifter av program i radio och TV skall erinras om attriksdagen begärde en utredning av denna fråga (KU 1982/83:11 s.15). Utskottet uttalade då att detvar av betydande värde för den offentligadebatten om allmänheten i efterhand kan ta del av olika program. Av särskiltintresse i detta hänseende var enligt utskottet program som rör samhällsfrågor,t. ex. politiska debatter och intervjuer. Utskottet hade svårt att se att denstarkt restriktiva praxis som Radio-bolagen tillämpade även i fråga omsamhällsprogram var principiellt motiverad. Regeringen uppdrog åt massmediekommitténatt utföra den utredning som begärt. Kommitténs ställningstagandeväntas föreligga . Enligt utskottet bör inte föregripadetta ställningstagande. Motionen föreslås bli besvarad med vad utskottetanfört. Kontakterna mellan och statliga företag tas uppi motion 1383 av () och (). Enligt motionärernasuppfattning har den nuvarande ordningen med 18 riksdagsledamöter särskiltutsedda för kontakt med Statsföretag och Svenska Varv alltmer kommit attframstå som en organisatorisk dubblering med näringsutskottets verksamhet. Ipraktiken brukar enligt motionen ungefär hälften av de 18 vara ledamöter ellersuppleanter i näringsutskottet. Utskottets övriga ledamöter och dess tjänstemänfår dock inte sitt informationsbehov täckt genom dessa kontakter. 1 motionenpåpekas också att de 18 riksdagsledamöterna inte har en sådan organisation attde gemensamt kan förbereda sammanträffandena med företagens representanter. Detskulle, menar motionärerna, innebära en rationalisering för både ochföretagen om de särskilt utsedda riksdagsledamöternas uppgift överfördes pånäringsutskottet. Detta föreslås ske på så sätt att den berörda delen avtilläggsbestämmelse 7.1.1 i riksdagsordningen upphävs, som det genomett motivuttalande görs klart att förväntar sig att den praxis medregelbundna kontakter mellan och den statliga förvaltningssektorn somhör till det nuvarande systemet skall bestå. I samband med Statsföretags bildande tillkomordningen att 18 särskilt utsedda riksdagsledamöter skulle ges möjlighet attnärvara vid företagets bolagsstämmor (prop. 1969:121, SU168). Resultatet ocherfarenheterna av denna ordning utvärderades av den parlamentarisktsammansatta s. k. redovisningsutredningen, som hade till uppgift att utredamöjligheterna att förbättra insynen i de statliga företagen. I sitt betänkande(SOU 1978:63) KU1983/84:26 16 insyn i statliga företag föreslog utredningenatt varje riksdagsledamot skulle tillförsäkras rätt att närvara och ställafrågor på alla av staten ägda aktiebolags bolagsstämmor (med vissa undantag).Enligt utredningen kunde därmed en särskild insyn i Statsföretag i och för siganses obehövlig. Utredningen ansåg dock att erfarenheterna av den gällandeordningen var sä goda att den borde bibehållas på det sätt som den kommit attfungera i praktiken, dvs. med informationsträffar vid sidan av bolagsstämmorna.Denna praxis borgade för att ett betydande antal riksdagsledamöter fick enfördjupad kunskap om statlig företagsamhet samt att en värdefull kontinuitetkunde upprätthållas i relationerna mellan och Statsföretag.Utredningen föreslog därför att de 18 riksdagsledamöterna tilldelades ettsärskilt ansvar för att hålla kontakt med Statsföretag. Denna ordning föreslogsutvidgas till att även omfatta Svenska Varv. Regeringen (prop. 1980/81:22) anslöt sig till utredningensförslag i här berörda delar. (NU 1980/81:29) ansåg liksomregeringen att systemet med informationsträffar borde bibehållas och utvidgas.Utskottet framhöll dock att systemet med 18 särskilt valda riksdagsledamötersom svarar för kontakt med Statsföretag beslöts innan övergick tillden nuvarande utskottsorganisationen. Enligt principen med fackutskott harnäringsutskottet som en viktig uppgift att bereda ärenden om statligföretagsamhet. Utskottet hade bl. a. haft uppgiften att behandlaStatsföretags och Svenska Varvs årsredovisning. För att kunna fullgöra sinaberedningsuppgifter var näringsutskottet beroende av nära kontakter med såväldessa båda företag som dotterföretag till dem och statliga företag utanför debåda koncernerna. ansåg det nödvändigt att även ifortsättningen upprätthålla sådana kontakter och sträva efter att fortlöpandehålla sig informerat om utvecklingen inom den statliga företagssektorn. uppfattning var det viktigt att man beaktade frågan om hurde 18 sårskilt utsedda riksdagsledamöternas verksamhet skall relateras till denmotsvarande verksamheten inom utskottsorganisationen. I fråga om de särskilt utsedda riksdagsledamöternasuppgift beslöt i enlighet med näringsutskottets förslag. I skrivelsetill hemställde därefter näringsutskottet med anledningav beslut om ändring bl. a. i den berörda bestämmelsen iriksdagsordningen (7.1.1). (KU 1980/81:21) fillstyrkteändringen och följde utskottet. Genom beslutet fick bestämmelsen sinnuvarande lydelse enligt vilken kammaren skall för valperiod utse 18ledamöter av med uppdrag att följa verksamheten vid . Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finnsvissa nackdelar med den nuvarande ordningen på detta område. Den information omStatsföretag och Svenska Varv som lämnas till 18 särskilt utsedda riksdagsledamötervid speciella informafionsträffar behövs också för näringsutskottets KU1983/84:26 17 Därmed uppstår, som påpekas i motionen, vissasamordningsproblem. Utskottet vill emellertid erinra om att den nuvarandeordningen infördes . Beslutet föregicks av ettutredningsarbete som bl, a. visade att de speciella informationsträffarna vidsidan av bolagsstämmorna var ett uppskattat inslag i det dåvarande systemet.Enligt utskottets uppfattning bör ytterligare erfarenheter av nuvarande ordningavvaktas innan någon förändring genomförs. Utskottets arbetsgrupp för frågorrörande arbetsformer kommer att följa frågan och ta erforderligainitiativ. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen. () föreslår i motion 1375 att riksdagenbeträffande tidpunkten /avslutande skall uttala attriksmötet skall avslutas i enlighet med 1 kap. 4§ riksdagsordningen, om ickesynnerligt skäl föreligger, och att detta uttalande skall ges regeringen tillkänna. Enligt nämnda bestämmelse i RO skall lagtima somhar inletts , september eller oktober avslutas senast den 31 majföljande år. kan om synnerliga skäl föreligger förlänga ,dock längst t. o. m. . 1 tilläggsbestämmelse föreskrivs atttalmanskonferensen yttrar sig till över frågan om riksmötesförlängning till dag efter . Enligt utskottets uppfattning bör det självfallet vara ensträvan även i är att avslutas i enlighet med huvudregeln iriksdagsordningens bestämmelser. Denna strävan underlättas om regeringeniakttar de tidpunkter för propositionsavlämnandet som anges i riksdagsordningenoch i den proposi-fionsförteckning som överlämnas till . Det ankommeremellertid i sista hand på själv att organisera sitt arbete så attriksmötet kan avslutas . Frågan om statsformen ochstatschefens roll tas upp i tre motioner. 1 motion 337 återkommervänsterpartiet kommunisterna till förslaget om övergång till republik. Enligtförslaget skall de representativa uppgifter som åvilar konungen övertasav talman. Enligt motion 1379 av Axel m. fl. (s) bör dennya författningsutredningen åläggas uppgiften att ompröva statschefens roll ocharbetsuppgifter. Motionärerna anser att konungens formella uppgifter, bl. a.att hålla konselj och vara ordförande i utrikesnämnden, bör skötas av enallmänt aktad, betrodd och folkvald person, t. ex. talmannen. (m) föreslår i motion 1388 att den nyautredningen skall ta upp frågan om en förstärkning av konungens ställning.Enligt motionen bör uttrycket "statschefen" i regeringsformenersättas med "Konungen". Vidare bör monarken efter sedvanligakonsultationer utse regeringsbildare, hälla trontal vid öppnande,vara ordförande vid beslutskonseljer i KU1983/84:26 18 viktiga ärenden och formellt åter bli högsta befälhavareöver rikets försvarskrafter. Frågan om statsformen och om statschefens uppgifter varföremål för ingående överläggningar inom grundlagberedningen. Dessa ledde framtill den s. k. Torekovskompromissen. Huvudpunkten i denna uppgörelse var attden monarkiska statsformen skulle behållas. Statschefen skulle emellertidendast få representativa uppgifter. Enligt grundlagspropositionen (prop.1973:90 s. 172) var konungadömets bevarande en given utgångspunkt vidutformningen av en författning om författningen skulle få önskvärt stöd iriksdagen och folkopinionen. Enligt grundlagspropositionen borde vidare statschefensuppgifter vara av enbart representativ och cermoniell art. Sålunda skulle hansperson och hans namn inte knytas till beslut och åtgärder inom statslivet medpolitisk innebörd. I propositionen uttalades att även formell medverkan frånstatschefens sida vid tillkomsten av politiska beslut skulle kunna bli. enbelastning för den symbolslällning som statschefen borde inta. Det var enligtpropositionen från demokratisk synpunkt av värde att även de yttre formerna . iden politiska beslutsprocessen så nära som möjligt avspeglar den verkligaansvarsfördelningen. Utskottet (KU 1973:26) instämde i de uttalanden somgjordes i propositionen beträffande statsformen och statschefens roll. Vid deåtskilliga senare tillfällen då utskottet behandlat motionsyrkanden i dessaämnen har utskottet hänvisat till sina ställningstaganden i samband med författningsreformen. Utskottet finner inte heller nu anledning att frångå deståndpunkter som intogs i samband med grundlagsreformen. 1 en motion (1107) begär GunnarBiörck i (m) återinförande av statsrådseden. Enligt motionärensuppfattning har tillsättandet av statsråd numera blivit alltför formlöst iförhållande till ämbetets betydelse. Det kan, anser motionären, finnas skäl attsåväl när en ny regering tillträder som när ett nytt statsråd tillträderkonselj hålls och nytillträdande statsråd avlägger en med domareden jämförbarförsäkran eller ed. Enligt 6 kap. 4§ RF äger regeringsskifte rum vid ensärskild konselj inför statschefen eller, vid förfall för denne, införtalmannen. Talmannen kallas alltid fill konseljen. 1 samband med antagandet av nuvarande regeringsformavskaffades den s. k. statsrådsförsäkran. Formulär för denna försäkran varintaget i en av Kungl, Maj:t utfärdad kungörelse (SFS 1958:405, upphävd genom1974:836). uppfattning finns inte något skäl att återinföra statsråds- KU1983/84:26 19 Inte heller finner utskottet anledning att föreslåatt konselj skall hållas då ett nytt statsråd tillträder utan samband medregeringsskifte. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt förklararmotionerna /84:517, 741, 936, 1117, 1121 och 1373 besvarade härmed, 2. beträffanderösträtt i riksdagsval attriksdagen avslår motionerna 1983/84:295 och 931, 3. beträffandesambandet mellan mandat och parti att avslår motion 1983/84:583, 4. beträffandeuppgiftslämnandet till attriksdagen förklarar motion 1983/84:1381 besvarad med vad utskottet anfört, 5. beträffandekontakterna mellan och de stadiga företagen att avslårmotion 1983/84:1383, 6. beträffandetidpunkten /avslutande att avslår motion1983/84:1375, 7. beträffandestatsformen och statschefens rott attriksdagen avslår motionerna 1983/84:337, 1379 och 1388, 8. beträffandeåterinförande av statsrådseden att avslår motion 1983/84:1107. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m), StureThun (s), (), (), (). BengtKindbom (c) och (vpk). 1. beträffande rösträtt i riksdagsval (mom. 2) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anser KU1983/84:26 20 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar "Som framgått"' och slutar"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt gällande lag har sä gott som alla utlandssvenskarrösträtt men den är icke grundlagsreglerad. De senaste årens debatt ochutveckling har enligt utskottets uppfattning visat att detta ärotillfredsställande. Med ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet kansvenska medborgare som vistas utomlands berövas möjligheten att utöva sinrösträtt. Det är därför av stor betydelse att skyddet för rösträtten förstärks.Detta bör enligt utskottets mening ske genom att nuvarande bestämmelser omutlandssvenskarnas rösträtt inskrivs i 3 kap. 2§ regeringsformen. dels att utskottet under 2. borthemställa 2. beträffande rösträtt i riksdagsval att med bifall tillmotionerna 1983/84:295 och 931 som vilande antar följande Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga omregeringsformen att 3 kap, 2§ skall ha nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rösträtt vid val till till- Rösträtt vid val till till- kommersvensk medborgare som är kommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Omrösträtt för svensk eller har varit bosatt i medborgare som ej ärbosatt i riket riket. Den som icke har uppnått finns bestämmelser i lag. Densom ålder eller som är omyn-icke uppnått ålder senastdigförklarad av domstol har ej röst-på valdagen eller som är omyndig- rätt.förklarad av domstol har ej rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Denna lag träder i kraft . 2. beträffande statsformen ochstatschefens roll (mom. 7) (vpk) anser