bet · G701KrU13 · 1983-12-31 00:00:00 — om stödtill idrotten (prop. 1983/84:100 bil. Stöd till idrotten. Regeringen har i proposition1983/84:100 bilaga 11 () under punkt I I (s. 124126)föreslagit att till Stöd till idrotten för /85 anvisaett reservationsanslag av . I motion 1983/84:1237 av RuneÅngström (fp) yrkas att hos regeringen begär denorganisationsförändring beträffande vissa organisationer avfolkrörelsekaraktär som omtalas i motionen. I motion 1983/84:1652 av Lars-OveHagberg (vpk) och i (vpk) yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att motverka kommersialismen inomidrotten enligt motionens riktlinjer, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om en snabbutredning om användningen av tipsmedleninom idrotten enligt vad i motionen anförs. I motion 1983/84:1653 avAnn-Cathrine () och () yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för attfrämja kvinnors idrottsutövande. Från detta anslag utgår bidrag tillden verksamhet som bedrivs av () och tillförbundet anslutna organisationer. Vidare får fiera organisationer som stårutanför RF, de s. k. främjandeorganisationerna, bidrag från anslaget liksomäven riksanläggningar för den samlade idrottens behov och mindreföreningsanläggningar för idrott och friluftsliv. Idrottsrörelsen har, framhålls det i propositionen,viktiga uppgifter i dagens samhälle. Föredragande statsrådet nämner särskiltatt motion och rekreation är viktiga inslag i friskvårdsarbetet samt attidrottsrörelsen engagerar stora ungdomsgrupper. Den bör därför ges möjlighettill fortsatta insatser för att aktivera allt fier människor i olika former avidrott. Han framhåller att särskilda insatser bör göras för att iidrottsrörelsen få med kvinnor, invandrare och handikappade, grupper som ärunderrepre-senterade inom idrotten. Ett annat område som bör prioriteras ärungdomens idrottsutövande. 1 1983/84. KrU1983/84:13 2 Den medelsanvisning som föreslås ipropositionen innebär att anslaget räknas upp med 26,4 milj. kr. Häri ingår bl. a. kostnader för deltagande från svensk sida isåväl handikappolympiaden som sommarolympiaden i . Vidare ingårkompensation för det inkomstbortfall som följer av ändrade utbetalningsreglerför organisationsstödet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningför /85. I motion 1652 (vpk) förespråkas att idrottsrörelsen skalltillföras ytterligare ekonomiskt stöd från det allmänna genom att man låteröverskottet av tipsmedlen gå till idrotten. Härigenom skulle den nuvarandeutvecklingen mot kommersialisering av idrotten kunna brytas. Motionärernaönskar att frågan om hur tipsmedlen kan användas i idrottsrörelsen skall bliföremål för en snabb utredning. Förslag i samma riktning har behandlats av vidfiera tillfällen . Vid sin behandling av motionsförslagom tipsmedlen erinrade utskottet (KrU 1976/77:33) om att en grundläggandeutgångspunkt för riksdagsbeslutet om formerna för och inriktningen avidrottsstödet var idrottsrörelsens ställning som en bred folkrörelse med storfrihet att genom sina organisationer fatta beslut i egna angelägenheter. Utskottetuttalade vidare följande: Utskottet har inte kunnat finna attdet föreligger några uttalade önskemål inom idrottsrörelsen och dess huvudorganisation,, att relatera det statliga idrottsstödet tilltipsmedlen. Detta utgör enligt utskottets uppfattning i och för sig tillräckliggrund för ett avvisande av en anslagsberäkning av det slag som föreslås imotionen. Utskottet vill emellertid även erinra om att tidigare påförslag av bevillningsutskottet (BeU 1967:22 och 1968:12) avslagit motioner omfinansiering av idrottsverksamheten genom tipsmedel. Några tankar i denriktning motionärerna ger uttryck för redovisas heller inte i 1965 årsidrottsutrednings ingående överväganden beträffande statens stöd till idrottenoch därmed sammanhängande frågor. Idrotten har rätt till ett betydande samhällsstödoberoende av att den via tipsmedlen tillför statsverket inkomster. uppfattning bör samhällets stöd till idrotten på sedvanligt sättavvägas vid bedömning av anslagsbelopp för andra ändamål. Det bör ocksåuppmärksammas att en ingående bedömning av frågan om specialdestinering avtipsmedel kräver överväganden avseende särskild disposition av andrainkomsttitlar på driftbudgeten såsom Skatt på spel och Totalisatoravgift. Även vid behandlingen år 1981lämnade utskottet (KrU 1980/81:24) en redogörelse för tidigareställningstaganden samt för användningen av tipsmedlen. Utskottet noterar att idrottsrörelsen sedan oktober 1979har erhållit behållningen från fem tipsomgångar och kommer att fåbehåll- KrU,1983/84:13 3 ningen från ytterligare en omgång. Dessa tipsmedel harutgått till speciella ändamål som t. ex. stöd till handikappidrott ochverksamhet inom , ,. Utskottet vill också påpeka att RF inte någongång under den här aktuella perioden har framfört önskemål om att överskottetav tipsmedlen helt skall komma idrottsrörelsen till godo. Utskottet anser att tidigare, ovan återgivna motiveringför avslag alltjämt äger full giltighet. Med hänsyn härtill och med erinran omatt avslagit motionsyrkanden om att använda hela behållningen avtipsmedlen för idrottsstöd avstyrker utskottet yrkande 2 i motionen. Motionärerna hemställer vidare om åtgärder för attmotverka kommersialismen inom idrotten. De tar särskilt upp förhållandena inomelitidrotten. Idrottsklubbarnas och enskilda idrottsmäns framgångar ökar, sägsdet, deras reklamvärde vilket i sin tur avgör möjligheterna att få bidrag frånnäringslivet. Motionärerna anser att man på hög nivå inom idrottsrörelsen meratycks intressera sig för att skaffa sponsorer än för att fullfölja idrottensmål som ideell folkrörelse. Vid sin behandling av motionsyrkanden med sammasyfte hänvisade utskottet (KrU 1982/83:25) till att frågor rörande idrottensfinansiering behandlas i idéprogrammet Idrott 80 samt till att RF låtitgenomföra en utredning om idrottens kommersialisering. Riksidrottssty-relsenhar fastställt vissa riktlinjer för samverkan mellanidrottsrörelsen och näringslivet. Utskottet, som konstaterar att idrottsrörelsensjälv noga följer utvecklingen, anser inte att någon framställning frånriksdagen enligt motionsförslaget är påkallad (yrkande I). Insatser för att främja kvinnors idrottsutövande öns\i.asi motion 1653 (m). Motionärerna anser att det finns all anledning att särskiltstimulera kvinnoidrotten sä att den får samma omfattning och ställning sommansidrotten. De anger följande riktlinjer för hur insatserna bör utformas.Kvinnors idrottsutövande behöver inte och bör i många avseenden inte hellerbedrivas efter exakt samma mönster som männens. Möjligheten att träna börförbättras såväl med avseende på lokaler som träningstider. Ekonomiskt stödskall utgå på lika villkor. I skolan skall filekor uppmuntras att idrotta. Flerkvinnliga ledare och tränare skall rekryteras. Fler tävlingstillfällen och ökatinternationellt idrottsutbyte bör komma till inom kvinnoidrotten. Som framgår av propositionen råder det allmän enighet omatt det behövs särskilda insatser för att få med fier kvinnor i idrottsverksamhet.Sedan år 1978 har RF avsatt speciella medel för satsning på kvinnlig idrott. År1981 beslöt också att kvinnoidrott var ett område som särskiltskulle prioriteras. En rad projekt som syftar till att på olika sätt stimulerakvinnor att idrotta pågår eller har just genomförts inom specialförbunden.Fyra rapporter av betydelse för kvinnoidrottens utveckling har färdigställtsunder . Dessa rapporter behandlar tonärsfiickors inställning tillidrott, filekors träning, jämställd idrott, bättre utnyttjande av KrU1983/84:13 4 lokaler och anläggningar samt projektet "JustaJosefin" där man bl. a. undersökt tonåringars erfarenheter av idrott påfritiden och i skolan. 1 stort sett överensstämmer de riktlinjer som RFutfärdat och de synpunkter och förslag som läggs fram i rapporterna medmotionärernas förslag. Utskottet utgår därför från att insatserna framöver föratt utveckla kvinnoidrotten i allt väsentligt kommer att ligga i linje medönskemålen i motionen. Utskottet anser det därför inte erforderligt med någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 1653. Förslaget i motion 1237 (fp) går ut på att lösgöra de s.k. främjandeorganisationerna från den organisatoriska anknytningen till RF.Enligt beslut av riksdag erhåller tio förbund med verksamhet inomidrotts-och friluftslivets område, vilka inte tillhör RF, sitt statsbidraggenom RF. Dessa organisationer, de s. k. främjandeorganisationerna, lämnar insina anslagsframställningar till RF. Efter viss granskning lägger RF fram förslagi sin årliga anslagsframställning till regeringen. RF har alltså ettövergripande myndighetsansvar gentemot organisationerna. För att bl. a.tillvarata främjandeorganisationernas intresse finns i två avregeringen utsedda ombud. Den närmare fördelningen av det statliga .bidragettill organisationerna sker efter förslag från Riksidrottsstyrelsen. Dettabeslut grundas på anslagsframställningarna samt överläggningar mellan destatliga ombuden och resp. organisation. I motionen kritiseras det förhållandet att RF kan hamöjligheter att påverka främjandeorganisationernas statsbidrag. Motionärenanser att Riksidrottsstyrelsens myndighetsansvar beträffande främjandeorganisationernabör upphävas och att beredningen av organisationernas anslagsframställning börske direkt i . Frågan om främjandeorganisationernas anknytning till RFhar behandlats av (KrU1981/ 82:19, 1982/83:1 och 1982/83:25). En förändring av nuvarande gällandeordning har härvid avvisats. Utskottet vill erinra om att den nuvarandemyndighetsorganisationen bygger på förslag från idrottsutredningen (SOU1969:29) som ansåg att denna ordning skulle innebära en organisatoriskrationalisering och ge bäst garanti mot en splittring av idrottsrörelsen,vilken skulle försvåra samordning och effektivitet. Med hänsyn härtill och tilltidigare ställningstaganden avstyrker utskottet motion 1237. attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:100 till Stöd till idrotten /85 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandetipsmedlens användning inom idrotten att avslår motion 1983/84:1652yrkande 2, 3. beträffandekommersialismen inom idrotten attriksdagen avslår motion 1983/84:1652 yrkande 1, 4. beträffande kvinnoidrott attriksdagen avslår motion 1983/84:1653, 5. beträffande det statliga stödettill främjandeorganisationerna att avslår motion 1983/84:1237. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (m), (), (vpk), MonaSahlin (s) och (). Tipsmedlens användning inom idrotten (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar "Utskottet anser" och slutar "imotionen" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet att det ärnödvändigt med kraftfulla insatser från samhällets sida för att motverkautvecklingen mot kommersialism inom idrotten. Den pressade ekonomiska situationsom många idrottsklubbar nu befinner sig i medför ett ökat beroende av reklamintäkter.Med insatser frän RF och ett helt annat ekonomiskt stöd till idrotten skulle dekommersiella krafternas grepp över idrotten kunna bromsas. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en sådanekonomisk satsning bör komma till stånd genom att hela behållningen avtipsmedlen lämnas till idrottsrörelsen. Det bör därför utredas hurtipsmedlen kan användas inom idrottsrörelsen för att motverka de kommersiellaintressena bl. a. inom elitidrotten. Vidare är det angeläget att småklubbar,kvinno- och handikappidrotten samt idrottsanläggningar i kommunerna får stödfrån tipsmedlen. Med hänsyn till vad som anförts tillstyrker utskottetyrkande 2 i motion 1652. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande tipsmedlens användning inomidrotten attriksdagen med bifall fill moUon 1983/84:1652 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. KrU1983/84:13 6 Kommersialismen inom idrotten (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar "Vid sin" och slutar "(yrkande1)" bort ha följande lydelse: Idrottsrörelsen är en folkrörelse med bred anslutning. Denhar en betydelsefull social funktion genom att skapa möjligheter tillgemenskap, kamratskap och vänskap. Idrott som utövas på ett riktigt sätt kanbefordra folkhälsan och dämpa klassamhällets utslagningsmekanismer. Det finnsdock vissa negativa tendenser inom idrotten som t. ex. utvecklingen inomelitidrotten. Motionärerna pekar med rätta på att vissa idrottsutövare som ärspeciellt intressanta för massmedierna kommer i allt större motsättning tillmassrörelsens villkor, ideal och sociala funktioner. Dessa elitidrottsutövaresställning inom idrotten främjar elitiska föreställningar. De sätter pengarna icentrum, på bekostnad av kamratskap och gemenskap. Idrottens kommersialiseringkan ödelägga dess roll som demokratisk massrörelse. Utskottet delar motionärernas kritik av elitidrotten som fostrareav ungdom och idrottsutövare. Kommersialismens grepp över elitidrottenförvränger hela idrottens syfte. Det är därför nödvändigt att åtgärder vidtas föratt motverka kommersialismen inom idrotten. Med hänsyn härtill tillstyrkerutskottet motionen i denna del (yrkande 1). dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande kommersialismen inom idrotten attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1652 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Det statliga stödet till främjandeorganisationerna(mom. 5) (), (), (), (m) och () anser dt'/.? att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar "Frågan om" och slutar "motion1237" bort ha följande lydelse: Förslag om en förändring av främjandeorganisationernasorganisatoriska anknytning till RF har tidigare behandlats av (KrU1981/ 82:19 och 1982/83:25). Förslagen har därvid avvisats. Utskottet delarmotionärens uppfattning att den nuvarande organisationen inte är tillfredsställande.Främjandeorganisationerna själva har påtalat att det inte är lämpligt att RFskall ha möjligheter att påverka organisationernas bidrag. Det finns risk föratt det kan uppstå viss konkurrens mellan idrott och andra former förfriluftsliv och friskvård. KrU1983/84:13 7 Utskottet finner därför att denorganisation som förordas i motionen och som innebär att främjandeorganisationernasanknytning till RF upphör bör genomföras. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande det statliga stödettill främjandeorganisationerna att med bifall till motion1983/84:1237 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.