bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — Somframgår av motion 1923 bör två huvudprinciper ligga till grund för den framtidaarbetsmarknadsutbildningen. För det första bör utbildningen vara allsidig ochbred. Målet skall vara att deltagarna även på litet skall kunnaklara uppgifterna i arbetsHvet. För det andra får utbildningen inte styras avföretagens kortsiktiga behov. Samhället bör inte låta arbetsmarknadsutbildningenta över företagens kostnader för pesonalutbildningen. Omman låter AMS få ett dominerande inflytande över utbildningen finns risk föratt det går ut över utbildningens kvalitet och inriktning med hänsyn till att iAMS verksamhet finns inbyggd en kraftig företagsanpassning. SÖ:s medverkan harutgjort en garanti för en god nivå på utbildningen liksom för kvalitet ochjämförbarhet med annan motsvarande utbildning. SÖ bör således även ifortsättningen ha ett avgörande inflytande över läroplaner och pedagogisktillsyn. Omförändringar görs inom arbetsmarknadsutbildningen är det angeläget att elevernaserfarenheter och kunskaper om utbildningen tas till vara. AMShar fått i uppdrag att belysa möjligheterna att bedriva arbetsmarknadsutbildningengenom en från AMS och SÖ fristående organisation. Det bör redan nu klargörasatt en sådan organisationsform inte kan accepteras om den innebär att detpolitiska inflytandet över utbildningsverksamheten därigenom minskar. AU1983/84:21 142 Vad utskottet med anslutning tillmotion 1923 anfört om utbHdningens kvaHtet, företagsanpassning, huvudmannaskapoch elevinflytande bör ges regeringen till känna. Ställningstagandena innebärsamtidigt att motionerna 916 av m. fl. (m) och 2099 av PerUnckel m. fl. (m) avstyrks. I budgetpropositionen har regeringen berett riksdagentillfälle att ta del av vad arbetsmarknadsministern anfört omarbetsmarknadsutbildningens framtida organisation. Eftersom utskottet har gåttin på en sakprövning av arbetsmarknadsministerns överväganden och föreslårriksdagen att ansluta sig till vad utskottet därvid anfört, avstyrks ikonsekvens härmed yrkandet i motion 1326 att i detta sammanhang skallavstå från att ta ställning till frågorna om arbetsmarknadsutbildningenshuvudmannaskap och organisationsform. dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följandelydelse: 39. beträffande huvudmannaskaps-och organisationsfrågor rörande arbetsmarknadsutbildningen attriksdagen dels med bifall till motion 1983/84:1923 samt med avslag påmotionerna 1983/84:916 yrkande 15 i motsvarande del, 1983/84:1326 och1983/84:2099 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, dels lägger till handlingarna vad som anförts i propositioneni fråga om arbetsmarknadsutbildningens framtida organisation. Samordningen av arbetsmarknadsutbildningen med andrautbildningsresurser (mom. 40) , ,och (alla m) anser deb att den del av utskottetsyttrande som på s. 74 börjar "I de" och på s. 75 slutar "och2507" bort ha följande lydelse: I såväl direktiven till AMS beträffandearbetsmarknadsutbildningens organisation som i proposition 116 om gymnasieskolai utveckling har berörts frågan om samverkan mellan olika utbildningsanordnare.Utskottet delar uppfattningen i de föreliggande motionerna att bördelge regeringen sin uppfattning i frågan till ledning för övervägandena i denkommande propositionen om arbetsmarknadsutbildningens organisation. I dessa överväganden skall ingå stäHningstaganden till detväxande resursproblem som den paraHella utbyggnaden av utbildningsresurser inomden gymnasiala yrkesutbildningen, yrkesskolorna, komvux och arbetsmarknadsutbildningenutgör. Möjligheterna till samverkan mellan dessa utbildningsanordnare bör nogaprövas. Uppmärksamhet bör ägnas den utsträckning i vilken man kan nyttiggöraden lediga kapacitet som kan komma att uppstå i gymnasieskolan på grund av deminskande elevkullarna. AU1983/84:21 143 dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse: 40. beträffande samordningen avarbetsmarknadsutbildningen med andra utbildningsresurser attriksdagen med bifall tiH motionerna 1983/84:916 yrkande 15 i motsvarande deloch 1983/84:2099 i motsvarande del samt med anledning av motionerna 1983/84:568yrkande 4 i motsvarande del, 1983/84:869 och 1983/84:2507 yrkande 8 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Program för vuxenutbildning och system med ersättare,m. (mom. 43) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 77 börjar "Det bör" och på s. 78 slutar "och2053" bort ha följande lydelse: Motion 1050 kommunisterna motiverarfrån arbetsmarknadspolitiska utgångspunkter förslaget om en rätt tHl ett årsvuxenutbildning för alla som har mindre än skolgång i ungdomsskolan.Det är aHdeles klart att personer med dålig skolutbildning har sämre möjHgheterän andra att ta till vara sina rättigheter i samhället. Men därutöver drabbasde oftare än andra av arbetslöshet. En ökad vuxenutbildning är dessutommotiverad av den snabba tekniska utvecklingen. Om man nu inför ettutbildningsprogram för vuxna och låter dem som utbildas i första hand ersättasav ungdomar skapar man nya arbetstillfällen för ungdomar.Och det blir inte konstgjorda arbetstillfäHen som konkurrerar ut ordinariearbetskraft. Den föreslagna vuxenutbildningen är avsedd att ge allmänutbildning, kunskaper om data och teknik samt facklig partsutbildning kring dennya tekniken. För att utbildningen skall få genomslag bland de avseddamålgrupperna, som utgörs av arbetare och andra låginkomsttagare, bör fulllönekompensation utgå . Lönekostnaderna för devuxenstuderande och deras ersättare förutsätts bli jämnt fördelade mellanföretagen. Målsättningen skall vara att var och en med begränsadungdomsutbildning enligt vad ovan sagts skall få rätt att genomgå den nuföreslagna vuxenutbildningen. Regeringen bör utarbeta ett program som gör detmöjligt att inleda utbildningsverksamheten. Denna får sedan successivtbyggas ut tills att den angivna målsättningen har uppnåtts. Med det anförda tillgodoses även de likartade synpunkteroch förslag som har lagts fram i motion 2053 av m.fl. (s). dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse: 43. beträffande program förvuxenutbildning och system med ersättare, m. m. AU 1983/84:21 144 attriksdagen med bifaH till motion 1983/84:1050 samt med anledning av motion1983/84:2053 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 25.Åldersvillkoret i arbetsmarknadsutbildningen (mom. 44) (), (), ArneFransson (c), (), () och iBengtsfors (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.79 börjar "Enligt utskottets" och på s. 80 slutar "konsekvenshärmed" bort ha följande lydelse: Utskottettillstyrker regeringens förslag att skall vara en nedre åldersgräns fördem som får sin utbildning förlagd till det reguljära skolväsendet. Det synes ocksåriktigt att slopa möjligheterna för ungdomar i åldern att fåarbetsmarknadsutbildning och utbildningsbidrag sedanstudiefjnansieringsfrågorna för vissa döva och hörselskadade elever har kunnatlösas. Däremotkan utskottet inte biträda regeringens förslag att i förhållande till vad somnu gäller vidga möjligheterna för arbetslösa ungdomar i åldern attgenomgå utbildning vid de särskilda AMU-kurserna. Förslaget innebär attarbetslösa ungdomar i den åldern skall kunna så att säga direkt anvisasarbetsmarknadsutbildning. Det är visserligen förutsatt att den unge inte kan fåsin utbildning i gymnasieskolan. Emellertid kan även här tillämpas de skäl somföranlett arbetsmarknadsministern att föreslå en bibehållen 20-årsgräns förarbetsmarknadsutbildning inom det reguljära skolväsendet. Om man gör engenerell sänkning av åldersgränsen tHl , anför arbetsmarknadsministern,skulle det oundvikHgen försvåra avgränsningen mot gymnasieskolan och normalungdomsutbHdning. Bakom detta resonemang ligger farhågor för att ungdomarskulle av taktiska skäl dröja med sina gymnasiestudier i förhoppning om att fördessa studier beviljas utbildningsbidrag som är avsevärt förmånligare än detreguljära studiestödet. Det är ofrånkomHgt att samma taktiska överväganden kanfå ungdomar att föredra en yrkeskurs på ett AMU-center framför motsvarandeutbild-ningsUnje inom gymnasieskolan. Enligt utskottets mening bör man så långtmöjligt undvika att det uppstår rättviseproblem när det gäller det studiesocialastödet olika ungdomsgrupper emellan. Detta talar för att 20-årsgränsen iprincip även bör gälla för de särskilda AMU-kurserna. Liksomhittills kan dock denna gräns inte göras ovillkorlig. Handikappade ungdomar böroförändrat kunna beviljas arbetsmarknadsutbildning och utbildningen bör även ifortsättningen vid behov kunna förläggas till den ordinarie skolan. När detsedan gäller de särskilda AMU-kursema bör tillträde kunna ges för 18-19-åringarnär det är fråga om ungdomar som har AU1983/84:21 145 svåra personHga, sociala eller ekonomiska problem. DetgäHer alltså i stort sett samma krets av ungdomar som genom en särskildundantagsregel är berättigade till utsträckt arbetstid i ungdomslagen.Slutligen bör utbildning kunna medges för ungdomar som eljest i stället förutbildningsbidrag skulle komma att uppbära kontant arbetsmarknadsstöd med sammabelopp. Om man nu bortser från de handikappade ungdomarna bör detunderstrykas att den grundläggande förutsättningen för att dessa undantag från20-årsgränsen skall kunna medges skall vara densamma som regeringen föreslagit,nämHgen att ungdomarna inte kan beredas motsvarande utbildning inomgymnasieskolan. Den är den normala studievägen även för 18-19-åringarna. Iårets budgetproposition (bilaga 10) har utbildningsministern föreslagit attföreträde till gymnasieskolan skall ges ungdomar i åldern . Syftet äruttryckligen att minska konkurrensen från sökande som är eller äldre.Detta kan befaras gå ut över problemgrupper bland 18-19-åringarna och hardärför beaktats vid utskottets ovan gjorda avvägningar. I motion 916 sägs att utbildning inom gymnasieskolan börbeviljas restriktivt även för ungdomar mellan . Dettaöverensstämmer i och för sig med de riktHnjer som tillämpas men det kanvara på sin plats att här erinra om följande av utskottet (enhälligt) biträddauttalanden budgetproposition (jfr AU 1980/81:21 s. 76): Arbetsmarknadsutbildningen måste i högre grad än hittillsinriktas mot arbetsmarknadens och i synnerhet näringslivets behov av personal.Huvuddelen av utbildningen bör förläggas tiH de särskilda AMU-kurserna. Enföljd av det sagda är att individuella önskemål som går längre än som ärarbetsmarknadspolitiskt motiverat skall tillgodoses genom samhällets övrigavuxenutbildning och med ordinarie studiestöd. Reguljär ungdomsutbildning börsom regel inte beviljas som arbetsmarknadsutbildning. Vid bifall till vad här förordats bör regeringenunderrättas om att dess förslag beträffande åldersvillkoret inte kunnat antasoförändrat. dels att utskottets hemställanunder 44 bort ha följande lydelse: 44. beträffande åldersvillkoret iarbetsmarknadsutbildningen attriksdagen med anledning av regeringens förslag samt motionerna 1983/84:568yrkande 5 och 1983/84:916 yrkande 16 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Anslag till Arbetsmarknadsutbildning (mom. 52) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 82 börjar "Även om" och på s. 83 slutar "harföreslagit" bort ha följande lydelse: 10 1983/84. AU 1983/84:21 146 Den förbättrade konjunkturen och de generellatiHväxtstimulanser tiH näringslivet som föreslagits i det föregående gör detmöjHgt att minska ramen för arbetsmarknadsutbHdningen med 10 000 deltagare iförhållande tiH vad regeringen föreslagit. En utbildningsreserv för ytterligare10 000 deltagare synes inte motiverad. Särskilda medel bör inte beräknas förtekoutbildning. Kapacitets-och effektivitetsvinster bör kunna göras redan nästa budgetår genom samordningav arbetsmarknadsutbildningen med den kommunala yrkesutbildningen och Komvux.Som sagts bör behovet av utbildning för anställda kunna tillgodosesgenom okonventionella metoder med kvällsstudier och koncentrerad utbildningäven inom arbetsmarknadsutbildningen, så att arbetstagare inte skall behövalämna sin anställning för att genomgå sådan utbildning. Vidare tillkommer attåldersgränsen skall tillämpas snävare än regeringen har föreslagit. Dessaåtgärder bör ytterligare minska medelsbehovet som i enlighet med motion 916 börberäknas till 1 . delsatt utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse: 52. att med bifall till motion1983/84:916 yrkandena 16 i motsvarande del och 17 samt med anledning av regeringensförslag till Arbetsmarknadsutbildning för /85 anvisar ettreservationsanslag av 1 . 27.Lärarlösa lektioner inom arbetsmarknadsutbildningen (mom. 53) Lars-OveHagberg (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 83 sombörjar "Inom SÖ" och slutar "åtgärd" bort haföljande lydelse: Införandetav lärarlösa lektioner inom arbetsmarknadsutbildningen är en besparingsåtgärd.Det leder uppenbart till försämrade studieresultat. Inom SÖ utarbetas nya läroplanerför nästa budgetår. De sägs innebära att de lärarlösa lektionerna upphävs.Eftersom besparingskraven kvarstår och skärps kan befaras att andrakostnadssänkande åtgärder vidtas i stället. Utskottethar i det föregående betonat betydelsen av att man inomarbetsmarknadsutbildningen vidmakthåller utbildningens kvaHtet och jäni-förbarhet med annan motsvarande utbildning. Därför kan inte accepteras att mangenom lärarlösa lektioner eller på andra vägar hotar kvaliteten påutbildningen. Riksdagenbör ansluta sig till vad utskottet ovan uttalat och underrätta regeringenhärom. I den mån de uteblivna besparingsåtgärder som blir en följd härav ledertill ett ökat medelsbehov under anslaget får regeringen återkomma till densaken i samband med anslagsframställningarna på tilläggsbudget I. AU 1983/84:21 147 delsatt utskottets hemställan under 53 bort ha följande lydelse: 53. beträffande lärarlösa lektioner inomarbetsmarknadsutbildningen att med bifalltill motion 1983/84:2401 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 28.Riktlinjer för de sysselsättningsskapande åtgärderna m.m. (mom. 54 och , , (alla m) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 87 sombörjar "Utskottet godtar" och slutar "motsvarande delar"bort ha följande lydelse: Utskottetkan liksom motionärerna från moderata samlingspartiet konstatera attregeringens samlade förslag till sysselsättningsskapande åtgärder är avpassadeför en situation med fortsatt dåligt eller rent av försämratsysselsättningsläge. Detta förhållande kan inte döljas av att de begärdaresurserna nu fördelas över flera olika insatsformer. De beräknademedelsbehoven för beredskapsarbeten i offentlig tjänst, rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbeten samt ungdomslagen motsvarar sammantaget 11,5miljoner dagsverken. Ett utnyttjande av finansfullmakten, som motsvarar 5miljoner dagsverken, innebär att regeringen planerar att 16,5 miljonerdagsverken kommer att utföras i konstlade arbeten, vHket somframhålls i motion 916 måste vara något av ett nytt rekord. Detta ärillavarslande och tyder trots pågående konjunktumppgång på att regeringensförtroende för bl. a. den egna ekonomiska poHtiken är dåligt. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att den fortgående ökningen av AMS-jobben intekan fortsätta. Alla ansträngningar måste i stället inriktas på att placera dearbetslösa i arbeten på den ordinarie arbetsmarknaden. Mot den bakgrunden börsom föreslås i motionen bedömningen av de kommande resursbehoven göras på ettkonjunktumeutralt sätt. SkuHe behov under budgetåret uppstå av ytterligareinsatser får detta Hksom prövas i särskild ordning. Förberedskapsarbetenas del leder en sådan beräkningsgrund fram till attregeringens förslag om 4 miljoner dagsverken kan reduceras tHl 3,5 miljoner.Härtill kommer 1,5 miljoner dagsverken för rekryteringsplatser, dvs. totalt 5miljoner dagsverken som sysselsättningsskapande insatser. Samma bedömning görsf. ö. av moderata samlingspartiet. anfört ovan om riktlinjema för de sysselsättningsskapande åtgärdernaoch beredskapsarbetets omfattning innebär ett bifall till motion 916 av AlfWennerfors m. fl. (m) i dessa delar. AU 1983/84:21 148 debatt utskottets hemställan under 54 och 55 bort ha följande lydelse: 54. beträffande riktlinjer för desysselsättningsskapande åtgärder na att med bifaHtill motion 1983/84: 916 yrkande 19 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 55. beträffandeberedskapsarbetenas omfattning att med bifaHtill motion 1983/84:916 yrkande 22 i motsvarande del samt med avslag påregeringens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Sänktstatsbidrag till kommunala beredskapsarbeten (mom. 58) , , (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 88som börjar "Utskottet vill" och slutar "denna del" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att statsbidraget tHl kommunalaberedskapsarbeten bör sänkas till av den totala lönekostnaden. Bidragetsstorlek kommer därmed att överensstämma med vad som gäller förrekryteringsplatser och enskilda beredskapsarbeten. I ansträngningarna attforenkla och effektivera handläggningen av de olika stödformerna är detta enviktig reform. Som motionärerna framhåller bör det också undvikas att insatserinom den offentliga sektorn favoriseras. Detta är särskilt viktigt i ett lägedå den offentliga sektorns expansion måste hållas tillbaka till förmån för ennödvändig tillväxt inom den privata sektorn. En sänkning av bidragsdelen ledersannolikt också till lägre totala kostnader för arbetsmarknadspolitiken i stortvilket är positivt i rådande statsfinansiella situation. Utskottet tillstyrkersåledes motion 916 i denna del. delsatt utskottets hemställan under 58 bort ha följande lydelse: 58. beträffande sänkt statsbidrag till kommunalaberedskapsarbeten att med bifalltill motion 1983/84:916 yrkande 20 ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Återinförandeav statliga projekteringsbidrag (mom. 60-motiveringen) , , (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s.89 börjar "Detaljplaneringsbidraget, som" och på s. 90 slutar"utskottet motionema" bort ha följande lydelse: Närdetaljplaneringsbidraget - som främst lämnades tiH kommunala anläggnings- ochbyggnadsarbeten - slopades som en besparingsåtgärd fr. o. m. (AU1981/82:1) var ett skäl att reserven av projekt som AU 1983/84:21 149 lämpadesig att utföra som beredskapsarbete under normala konjunkturförhållandenerfarenhetsmässigt är större än den mängd arbeten som kommer till utförande.Utskottet har tidigare i detta betänkande redovisat sin syn på behovet avberedskapsarbeten med anledning av bl. a. förslag från moderata samlingspartietom beredskapsarbetenas omfattning inom den offentliga sektorn under nästabudgetår. Utskottetkan emellertid redan här konstatera att volymen av beredskapsarbeten inomdenna sektor kan minskas successivt. Det finns flera skäl till detta. Ett skälär att ytterligare resurser inte bör föras över till den offentliga sektorn;ett annat att byggarbetarkåren måste anpassas till det långsiktiga behovet ochinte genom beredskapsarbeten hållas uppe på nuvarande orealistiskt höga nivå.En slutsats av det anförda är att reserven av projekt inom den offentligasektorn som lämpar sig för beredskapsarbeten inte behöver byggas ut genom någrasärskilda åtgärder som t. ex. återinförande av projekteringsbidraget. Yrkandenahärom i motionerna 702,882,1904 och 1952 avstyrks mot bakgmnd härav. 31.Fleråriga basprogram för arbetsmarknadspolitiska insatser (mom. 61) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.91 börjar "Utskottet har" och slutar "motionen avslås" bortha följande lydelse: Ävenom de åtgärder utskottet här redogjort för är omfattande räcker det som sägs imotion 1952 inte till för att byggbranschen skall kunna återhämta sig. I mångalän har branschen blivit så allvarligt skadad att en ny typ av långsiktigaåtgärder är nödvändiga. Utskottet tillstyrker därför förslaget i motionen atttreåriga rullande basprogram skall upprättas för de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna i resp. län enligt de riktHnjer som anges i motionen. Vad utskottethär anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemstäHan under 61 bort ha följande lydelse: 61. beträffande fleråriga basprogram förarbetsmarknadspolitiska insatser att med bifalltill motion 1983/84:1952 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 32.Fleråriga basprogram för arbetsmarknadspolitiska insatser (mom.61-motiveringen) (), (), ArneFransson (c), (), (), ()och i (c) anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 90 AU 1983/84:21 150 börjar"Utskottet har" och på s. 91 slutar "motionen avslås" bortha följande lydelse: Detfinns enligt utskottets mening välgrundad anledning att som i motionen hysa oroför utvecklingen på byggarbetsmarknaden. Sysselsättningen har minskat sedanbörjan av . Minskningen var särskilt påtaglig i början av detdecenniet men även har präglats av tillbakagång. Antaletarbetslösa medlemmar inom byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa fortsätter attöka och uppgick till . Problemenpå byggarbetsmarknaden är av strukturell art och går inte att lösa medarbetsmarknadspolitiska medel som t. ex. beredskapsarbeten och tidigareläggningav statliga investeringar. I stället behövs en politik som stimulerar ekonominså att investeringsverksamheten kan bringas upp på en mera stabil nivå än f. n.Utskottet har vid sin behandling av motioner från moderata samHngspartiet,och beskrivit i det föregående hur en sådan politikbör utformas. Trots en sådan mera aktiv, företagsvänlig politik är det troligtatt byggarbetarkåren visar sig vara för stor i förhållande till debyggnadsinvesteringar som förestår. Ett skäl till detta är att antaletbyggnadsarbetare hållits kvar på en orimligt hög nivå med konstlade medel. Enav huvuduppgifterna när det gäller att lösa sysselsättningsproblemen påbyggarbetsmarknaden blir därför att successivt nedbringabyggarbetarkåren till det antal sysselsatta som behövs för att effektivt utförade investeringsarbeten som skall göras. Självfallet kan det bli aktuellt attvidta vissa stimulansåtgärder och att göra arbetsmarknadspolitiska insatsersom arbetsmarknadsutbildning så att denna förändring kan genomföras utan attöka den redan mycket höga arbetslösheten inom denna sektor. Långsiktigabasprogram av det slag som föreslås i motion 1952 är enligt utskottets meningdock inte en lämplig metod när det gäller att angripa de beskrivna problemen.Motionen avstyrks därför. 33.Demografiska databasens fdialer i Pala, och (mom. 66) (), () och IngvarKarlsson i (c) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 94börjar "Utskottet har" och på s. 95 slutar "treregistreringscentralerna" bort ha följande lydelse: Utskottethar samma uppfattning som motionärerna när det gäller betydelsen av en fortsattverksamhet vid demografiska databasens filialer i , och Jörn.Filialerna bidrar tiH att ge sysselsättning åt lokalt bunden arbetskraft påorter med betydande arbetslöshetsproblem. De innebär även en ökaddifferentiering av arbetsmarknaden i dessa glesbygdskommuner. finnsdet vid sidan om den centralt prioriterade AU1983/84:21 151 forskningen ett stort behov av det arbete som här bedrivs.Det kyrkoboksmaterial och arkivmaterial som registreras är en unik skatt isåväl nationellt som internationellt perspektiv. Arbetet är dessutom väl lämpatför lokalisering till de orter där arbetet nu bedrivs. Med hänsyn till dels deforskningspolitiska, dels de sysselsättningspolitiska motiven för verksamhetenbör de tre registreringscentralerna permanentas. Regeringen bör skyndsamtåterkomma med förslag härom till . Motionerna 566 och 895 tillstyrkssåledes. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 66 bort ha följandelydelse: 66. beträffande demografiskadatabasens filialer i , och attriksdagen med bifall till motionerna 1983/84:566 och 1983/84:885 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Upprustning av vägnätet i län (mom. 69 -motiveringen)