bet · G701AU19 · 1983-12-31 00:00:00 — 5 (c) nerna 1983/84:432,1983/84:568 yrkande 11, 1983/84:1085 yrkande 1,1983/84:1836 i motsvarande del, 1983/84:2400 yrkandena 1 och 3, 1983/84:2697yrkande 2 i motsvarande del samt 1983/84:2699 yrkande 1, 14. beträffandeintroduktionsstöd såvitt avser målgrupp av handikap pade attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:122 avslår motion 1983/84:2696yrkande 1, 15. beträffandeintroduktionsstöd såvitt avser kretsen av arbetsgivare res. 6 (vpk) att med anledning av proposition 1983/84:122 samt motionerna1983/84:2696 yrkande 2 och 1983/84:2698 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 16. beträffande introduktionsstödsåvitt avser omfattningen res. 7 (vpk) att medbifall till proposition 1983/84:122 avslår motion 1983/84:2696 yrkande 3, 17. beträffande introduktionsstöd iövrigt attriksdagen bifaller proposition 1983/84:122 i motsvarande del, 18. beträffande allmänt lönebidrag res. 8 (c) att med bifallfill proposition 1983/84:122 avslår motio- res. 9 (vpk) nerna1983/84:2696 yrkande 4 och 1983/84:2697 yrkande 1, 19. beträffande det särskildalönebidragets utformning res. 10 (c) att medbifall till proposition 1983/84:122 avslår motio- res. 11 (vpk) nerna1983/84:2696 yrkandena 6, 7 och 8 samt 1983/84:2697 yrkande 2i motsvarande del, 20. beträffande det särskildalönebidragets omfattning res. 12 (c) att med bifall fill proposifion 1983/84:122 avslår mofion res. 13 (vpk) 1983/84:2696 yrkande 9, AU1983/84:19 49 21. beträffande lönebidragtill allmännyttiga organbationer såvitt avser res. 14 (s) omfattningen /85 attriksdagen med bifall tiU motionerna 1983/84:568 yrkande 12 i motsvarande del,1983/84:881 yrkande 1, 1983/84:2489, 1983/ 84:2507 yrkande 10, 1983/84:2696yrkande 5,1983/84:2699 yrkande 2 och 1983/84:2700 yrkande 1, med anledning avmotion 1983/84:2698 yrkande 2 samt med avslag på budgetproposifionen som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 22. beträffande lönebidragtill allmännyttiga organisationer såvitt avser omfattningen /84 attriksdagen med bifall tiH proposition 1983/84:125 bilaga 7 avslår motion1983/84:2758, 23. beträffande lönebidragtill allmännyttiga organisationer såvitt avser res. 15 (fp) målgruppen av handikappade attriksdagen med bifaH till proposition 1983/84:122 och proposition 1983/84:125bilaga 7 avslår motion 1983/84:2700 yrkande 2, 24. beträffande lönebidragtill allmännyttiga organbationer såvitt avser res. 16 (c,vpk) bidragets storlek attriksdagen avslår motionerna 1983/84:568 yrkande 12 i motsvarande del och1983/84:881 yrkande 2, 25. beträffande lönebidrag tillallmännyttiga organbationer i övrigt att bifaller propositionerna1983/84:122 och 1983/84:125 bilaga 7 i motsvarande delar, 26. beträffande åtgärder förhandikappade inom statlig sektor attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförs i proposition 1983/84:122, 27. att med bifalltill budgetpropositionen och med avslag på res.17 (vpk) motion 1983/84:2060 yrkande 3 till Särskilda åtgärder för arbetsan passning och sysselsättning för /85 anvisar ett förslagsanslag av 2 . 28. beträffandeSamhällsföretagsgruppens organisation res. 18 (vpk) aft avslår motionerna 1983/84:873 och 1983/84:2060 yrkande 4i motsvarande del, 29. beträffande verkställande direktöri regional stiftelse res. 19 (c) att avslårmotion 1983/84:1913, 30. beträffande rekryteringen tillSamhällsföretagsgruppen res. 20 (m) att avslårmotion 1983/84:2400 yrkande 2 i motsvarande 31. beträffande Samhällsföretagsgruppensmarknadsuppträdande res. 21 (m) att avslår motion 1983/84:2400 yrkande 2 i motsvarande 4 1983/84. Rättelse: S. 50, mom. 42 Står: förslagsanslag Rättat till:reservationsanslag AU1983/84:19 50 32. beträffande samverkanmellan Samhällsföretagsgruppen och andra företag attriksdagen avslår motion 1983/84:1085 yrkande 2, 33. beträffande prissättningen avSamhällsföretagsgruppens produkter att avslår mofion 1983/84:1927, 34. beträffande försäljning avimporterade produkter i Samhällsföre- tagsgruppens regi attriksdagen avslår motion 1983/84:703, 35. beträffande driftbidragtill Samhällsföretagsgruppen m. m. res,22 (m) att med bifall till budgetpropositionen avslår motionerna res. 23 (c) 1983/84:568 yrkande 13 i motsvarande del och 1983/84:2400 yrkande 4i motsvarande del, 36. beträffandelönsamhetskrav på Samhällsföretagsgruppen res.24 (vpk) att avslår motionerna 1983/84:1048 i motsvarande del och1983/84:2060 yrkande 4 i motsvarande del, 37. beträffande antalbidragsberättigade arbetstimmar inom Samhälls- res. 24 (vpk) företagsgruppen attriksdagen med bifall till budgetpropositionen samt med avslag på motion1983/84:2060 yrkande 4 i motsvarande del medger att regeringen vid behov fårbesluta om utökat antal bidragsberättigade arbetstimmar under budgetåret1984/85, 38. beträffande ägartillskottför investeringar inom Samhällsföretags- res.25 (m) gruppen m.m. .res. 26 (vpk) att med bifall till budgetpropositionen avslår motionerna 1983/84:2060 yrkande 5 i motsvarande del och 1983/84:2400 yrkande 4i motsvarande del, 39. att med bifalltill budgetpropositionen samt med avslag res.27 (m) på motionerna 1983/84:568>yrkande 13 i motsvarande del, 1983/ res. 28 (c) 84:2060 yrkande 5 i motsvarande del och 1983/84:2400 yrkande 4 i res. 29 (vpk) motsvarande del till Bidrag till för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av 2 , 40. beträffande arbetsrehabiHtering avpsykiskt handikappade res. 30 (vpk) att avslårmotion 1983/84:1068, 41. beträffande samverkan mellan res. 31 (m) aft avslårmotion 1983/84:2400 yrkande 5, 42. att med bifall tillbudgetpropositionen samt med avslag res. 31 (m) på motion 1983/84:2400 yrkande 6 till Yrkesinriktadrehabilitering /85 anvisar ett reservationsanslag av , AU1983/84:19 51 43. beträffande förstärkning av i att avslår motion 1983/84:1076 i motsvarandedel. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (),(vpk), (), (), () och (). 1.Kartläggning av de utslagnas situation (mom. 2) Lars-OveHagberg (vpk) anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar "Arbete åt" och slutar "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som förs fram i vpk:spartimotion 1959 att arbetsmarknadspolitiken skall bygga på förutsättningen attalla människor behövs och efter sina förutsättningar bör göra en insats påarbetsmarknaden. Rätten till arbete måste gälla alla människor i produktivaåldrar oberoende av eventuella handikapp. Konsekvenserna för den enskilde av att slås ut frånarbetsmarknaden är omfattande. Kunskaperna om de utslagnas situation ärbristfälHga men tillräckliga för att motivera att kampen mot utslagningenställs i förgrunden. Det finns sålunda ett starkt samband mellan långvarigarbetslöshet samt kroppslig och psykisk sjukdom. Dödstalen blandförtidspensionärer ligger långt högre än bland andra grupper inom befolkningen.Ofta sker dödsfallen i helt andra sjukdomar än de som motiverat pension, vilketkan tyda på att själva den sociala isoleringen medverkar till en för tidig död. En ökning av den långvariga arbetslösheten ochutslagningen från arbetsmarknaden åstadkommer sannolikt på enkraftigt ökad belastning på samhällets totala vårdapparat både inom kommuneroch landsting. Sambandet mellan utslagning och missbruk av alkohol ochandra droger är omstritt. Sannolikt orsakas inte missbruk av att människorställs utanför arbetsmarknaden. Däremot förvärras missbruket allvarligt och enrehabilitering omintetgörs. AU1983/84:19 52 Att förebygga utslagning är enuppgift för den samlade arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken.Generella och riktade åtgärder på dessa områden skulle dock underlättas om vihade bättre kunskaper om de utslagnas situation. En bred kartläggning avutslagningen och de utslagnas situation skulle på samma sätt somlåginkomstutredningen och sysselsättningsutredningen kunna initiera en bredsamhällsdebatt om dessa frågor. Med hänvisning till detta föreslår utskottet med bifalltill motion 1959 att hos regeringen begär tillsättandet av enutredning med uppgift att ge en bred kartläggning av de utslagnas situation.Utredningen bör ta initiativ till forskning om utslagningsprocessen och desskonsekvenser på de sociala, medicinska och psykologiska områdena. Utredningenbör fortlöpande presentera fakta om utslagningen och de utslagnas situation.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande kartläggning av de utslagnassituation attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1959 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Översyn av främjandelagen m. m. (mom. 4 och 5) (vpk) anser deb att den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar "Utskottet vill" och på s. 14 slutar"motion 2060" bort ha följande lydelse: Som framhålls i vpk:s partimotion 2060 sågs det som framgång när den s. k. främjandelagen infördes för att gynna anställningav äldre och handikappade i företagen. Succén har emellertid kommit av sig,eftersom tillämpningen av lagen har visat sig så omständlig, att den aldrig harkommit i praktiskt bruk. Vid åtskilliga tillfällen har vpk och även socialdemokrateri opposition ställt krav om skärpning av tillämpningsreglerna för främjandelagen.Kravet har dock inte vunnit något gehör. Syftet med den nya lagen var attunderlätta äldres och handikappades möjligheter att få arbete. Men eftersomsituationen för dessa grupper snarare har blivit sämre än bättre och lagenaldrig använts finns det enligt utskottets mening anledning att begära enöversyn av den och dess fillämpning, liksom att begära förslag om vilkaåtgärder som behöver vidtas för att den skall bli ett användbart instrument,för att åstadkomma avsedda förändringar. Detta utredningskrav bör enligtutskottets uppfattning även omfatta lagen om anställningsskydd (LAS). LAS harhaft en mycket stor betydelse för de handikappade. Den har gett möjligheter förmånga att stanna kvar i sina anställningar, som de annars hade riskerat att fåsluta i samband med sjukdom eller skada, även i de fall skador uppstått tillföljd av direkta brister i arbetsmiljön. Men även när det gäller LAS behövsskärpningar i flera avseenden, för att ett fullgott anställningsskydd skallerhållas. Mot bakgrund av det anförda föreslår AU 1983/84:19 53 utskottetmed bifall till motionerna 2060 samt 1941 i motsvarande delar att börhemställa hos regeringen att främjandelagen och lagen om anställningsskydd börses över i de avseenden som här berörts. delsatt utskottets hemställan under 4 och 5 bort ha följande lydelse: 4. beträffandeöversyn av främjandelagen att med bifalltill motionerna 1983/84:1941 yrkande 1 och 1983/84:2060 yrkande 2 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandeöversyn av anställningsskyddslagen att med bifallfill mofion 1983/84:2060 yrkande 2 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 3.Bidrag till arbetsbiträde m. m. (mom. 9 och 10) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 18som börjar "Vad först" och slutar "denna del" bort haföljande lydelse: Ävenom kostnaderna för arbetsbiträde i normalfallet skall täckas av det särskildalönebidraget tillstyrker utskottet förslaget i motionerna 1332 och 2696 om attarbetsbiträde skall få kombineras med lönebidrag. Möjligheten att kombinera debåda bidragsformerna bör emellertid förbehållas fall då kostnaderna förarbetsbiträde åt en handikappad blir mycket höga. Närdet gäller storleken på bidraget fill arbetsbiträde konstaterar utskottet ilikhet med att bidraget varit oförändrat sedan den 1 juli1979. Bidragets värde har därför urholkats avsevärt . För den sombehöver mer omfattande biträdeshjälp kan kostnaderna härför inte täckas avbidraget f. n. Det förbättrade lönebidraget bör därför enligt utskottets meningkompletteras med en kraffig uppräkning av bidraget till arbetsbiträde. För attsvara mot samma realvärde som bidraget hade bör det räknas upp med 50 %till . i enlighet med förslaget i vpk:s partimotion 2696och . mer än vad regeringen har föreslagit. Vad utskottet anfört härmed bifall fill motionerna 1332 och 2696 bör regeringen underrättas om. deb att utskottets hemställan under 9 och 10 bortha följande lydelse: 9. beträffande kombination av bidrag till arbetsbiträdeoch lönebidrag att med bifall till mofionerna 1983/84:1332 och 1983/84:2696 yrkande 11 samt med avslag på proposition 1983/84:122 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 10. beträffande bidrag tillarbetsbiträde m. m. att med bifalltill motion 1983/84:2696 yrkande 10 samt med avslag på proposition 1983/84:122som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1983/84:19 54 Allmän utformning av ett nytt lönebidragssystem (mom.13) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar "Utskottet har" och på s. 24 slutar"av utskottet" bort ha följande lydelse: Det är betydelsefullt både ur social och samhällsekonomisksynpunkt att de handikappade kommer in på den ordinarie arbetsmarknaden. Denhittills i stort sett utebHvna tillämpningen av främjandelagen bekräftaruppfattningen att ökade stimulansåtgärder är att föredra framförtvångsingripanden mot arbetsgivarna. De förslag till omprövningar och förändringar av dettidigare lönebidragssystemet som läggs fram i proposition 122 är som framhållsi motion 2699 ett steg i den riktning som bidragssystemet enligt utskottetsmening bör utvecklas. Det finns emellertid fortfarande brister i systemet sompåtalas i nämnda motion samt i motionerna 432 och 2400. En påtaglig fördel med lönebidraget är att denhandikappade kan erhålla arbete på mer likställda villkor i förhållande tillandra förvärvsarbetande. Detta är nödvändigt om den arbetshandikappade skallkunna integreras i det reguljära arbetslivet. Men en viktig fömtsättning är attbidraget kan differentieras efter handikappets art och att det kan bestå sålänge handikappet utgör ett hinder för fullgörandet av arbetsuppgiften. Ensådan utformning av lönebidraget är både samhällsekonomiskt ochstatsfinansiellt motiverad eftersom alternativet oftast är förtidspensionering. För att den handikappade skaH kunna välja på olika typerav sysselsättning är det angeläget att lönebidragssystemet ärarbetsgivarneutralt, dvs. utgår med samma belopp oberoende av om ett privatföretag eller t. ex. en statlig myndighet anställer en arbetshandikappad. Detär viktigt att ett högt bidrag motiveras av gravt handikapp och inte av vilkentyp av arbetsgivare som är aktuell. Lönebidraget bör inte tjänstgöra som endold subvention till organisationer och myndigheter utan vara en ersättning förde kostnader som anställningen av en arbetshandikappad förorsakararbetsgivaren. Det bör också tilläggas att allmännyttiga organisationer ochstatliga myndigheter i huvudsak är lokaliserade till större orter. Om ett högtkontinuerligt bidrag bara skall kunna ges till dessa arbetsgivare bortfaller istort sett möjligheterna att kunna bereda arbetshandikappade arbete iglesbygder och på mindre orter. Detta är en orimlighet som följer av detnuvarande bidragssystemet. Ett arbetsgivarneutralt lönebidrag som utgår så längehandikappet varar ökar inte endast valfriheten för den handikappade. Det ärockså ekonomiskt motiverat. Som framhålls i motion 432 kan lönebidraget vidanställning hos enskilda arbetsgivare ökas upp tiH av lönekostnaden ochändå bli mera lönsamt för staten än en fortsatt utbyggnad av Samhällsföretag.Men i regel är bidragsbehovet vid ett lämpligt utformat samarbete mellanSamhällsföretagsgruppen och enskilda företag lägre än så. Ett exempel på dettaär den AU1983/84:19 55 skyddade verkstaden som ingår i företagetHusqvarna AB. Den regionala stiftelsen i - Höglandsverken -täcker f. n. av underskottet vid verkstaden. var omsättningen12 milj. kr. och förlusten ca 4 milj. kr. varav Höglandsverken täckte 3,2 milj.kr. Bidraget uppgick alltså till av kostnaderna. Detta är ettexempel på hur sysselsättning kan beredas arbetshandikappade i nya ochkostnadsbe-sparande former. Fortsatta försök av detta slag är angelägna. Utskottet tillstyrker förslaget i motion 2400 om att 35milj.kr. skall avsättas för försöksverksamhet när det gäller att beredasysselsättning åt handikappade utanför Samhällsföretag. Medlen skall användastill en försöksverksamhet för att utröna vilken differentiering av lönebidragetsom i praktiken behövs och hur lönebidraget bör utformas mera långsiktigt.Medlen skall även användas för att främja utslussning av arbetshandikappadefrån Samhällsföretag till enskilda arbetsgivare, samt för att i ökad graderbjuda lönebidragsanställningar som alternativ till anställning inom . Vad utskottet anfört här som en följd av förslagen iproposition 122 innebär således att lönebidraget måste vara huvudmedlet vidansträngningarna att bereda arbetshandikappade sysselsättning. Därigenom kanarbete erbjudas på många olika typer av arbetsplatser vilket förbättrarmöjligheterna att integrera de handikappade i normalt samhällsliv. Enanställning i Samhällsföretag- som är huvudalternativet- leder lätt tiH socialisolering och är dessutom det dyraste alternativet vilket medför att alltförstora resurser koncentreras till en begränsad grupp av handikappade medan andrastår utanför arbetslivet. Vad utskottet har anfört här med bifall till motionerna432, 2400 och 2699 bör ges regeringen till känna. Motion 1085 är med det sagdai huvudsak tillgodosedd. När det gäller påståendet i motion 2697 om att endifferentiering av lönebidraget skulle leda till en olyckHg förhandlingssituationmellan arbetsgivaren och arbetsförmedlingen vill utskottet för sin delframhålla att en bedömning av handikappets svårighetsgrad i förhållande tillarbetsuppgiften måste ske redan vid ett beslut om huruvida lönebidrag skaH utgåeller inte. Motsvarande bedömning måste självfallet göras när bidragsperiodenförlängs eller när bidragsnivån ändras därför att handikappets svårighetsgradändras. Sådana bedömningar måste även göras i andra situationer då ekonomisktstöd utgår. Utskottet kan inte se att det finns någon principiell skillnadmellan de båda bedömningsfillfällena. Med det anförda avstyrks motionerna 1836och 2697 i aktuella delar. deb att utskottets hemställan under13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande allmän utformning av ett nytt lönebidragssystematt deb med bifall till motionerna 1983/84:432, 1983/ 84:2400yrkandena 1 och 3 och 1983/84:2699 yrkande 1, med AU 1983/84:19 56 anledningav proposition 1983/84:122 och motion 1983/84:1085 yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1983/84:568 yrkande 11, 1983/84:1836 i motsvarande del och1983/84:2697 yrkande 2 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört, dels till Försöksverksamhet med differentierat lönebidragm. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av . 5.Allmän utformning av ett nytt lönebidragssystem (mom. 13) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.23 börjar "Utskottet har" och på s. 24 slutar "avutskottet" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motion 2697 är det angeläget att handikappade så långt som möjligtbereds arbete i det ordinarie arbetslivet. Detta innebär att handikappade påett naturligt och positivt sätt kan arbeta tillsammans med människor utanarbetshinder. Det innebär också att de marknadsstörningar som en organisationav Samhällsföretagstyp oundgängligen måste innebära kan begränsas. Ettstöd som bereder en arbetshandikappad arbete kan alltid motiverassamhällsekonomiskt och socialt. En övergång från Sam.hällsföretagsgmppen tillanställning med lönebidrag innebär i allmänhet en stimulans för den enskildeoch är alltid en samhällsekonomisk vinst. Mot den bakgrunden finns skäl prövaförutsättningarna för bidragskonstruktioner som skapar bättre förutsättningarför lönebidragsformen. Utskottet har i annat sammanhang behandlat krav fråncenterpartiet om en ökad rationalisering av Samhällsföretags administration. Somvidare framhålls i motionen skapas genom regeringens förslag inte en merarimlig, långsiktig relation mellan anställning med lönebidrag och anställninginom . Utskottet stödjer därför förslaget om enuppräkning av nuvarande lönebidrag på det sätt som föreslås i motion 2697.Någon differentiering av lönebidraget på det sätt som det särskildalönebidraget innebär bör enligt utskottets mening inte ske. Dels innebär detatt ytterligare en bidragsform läggs till den omfattande flora av bidrag somredan finns, dels skulle det nya bidraget medföra en förhandlingssituationmellan arbetsmarknadsmyndigheterna och den enskilde arbetsgivaren därbidragets storlek skaU vägas mot handikappets svårighetsgrad. Detta skaparknappast den bästa utgångspunkten för en smidig inordning av den handikappadepå en arbetsplats inom den ordinarie arbetsmarknaden. Vad utskottet här anförtmed bifall till motionerna 568, 1836 och 2697 i aktuella delar innebär ettavstyrkande av proposition 122 samt motionerna 432,1085, 2400 och 2699 i motsvarandedel. Regeringen bör underrättas om utskottets ställningstagande. AU1983/84:19 57 dels att utskottets hemställanunder 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffande allmän utformning av ettnytt lönebidragssystem att med bifall fill mofionerna 1983/84:568yrkande 11, 1983/84:1836 i motsvarande del och 1983/84:2697 yrkande 2 imotsvarande del samt med avslag på proposition 1983/84:122 och mofionerna1983/84:432, 1983/84:1085 yrkande 1, 1983/84:2400 yrkandena 1 och 3 och1983/84:2699 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Introduktionsstöd såvitt avser kretsen av arbetsgivare (mom. 15 - motiveringen) (vpk) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar "Från den" och pås. 27 slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Utskottet har samma mening som vpk i motion 2696 när detgäller den krets av arbetsgivare som bör komma i fråga för introduktionsstödvid anställning av arbetshandikappade. I motionen föreslås att introduktionsstödskall kunna lämnas över hela arbetsmarknaden alltså även vid anställningar hosstaten, allmänna försäkringskassor och andra arbetsgivare som fillämparstatliga kollektivavtal. Denna del av arbetsmarknaden utesluts genomproposifionens förslag. Vad utskottet anfört ovan med bifall till aktuelladelar av motionerna 2696 och 2698 bör ges regeringen till känna. Introduktionsstödet såvitt avser omfattningen (mom. 16) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar"Introduktions-stödets omfattning" ochslutar "denna del" bort ha följande lydelse: Som utskottet beskrivit i det föregående är behovet avsysselsättningsåtgärder för handikappade mycket stort. Introduktionsstödet är- som framhålls i propositionen -en parallell till rekryteringsplatserna meninriktat på de handikappade. Liksom fallet är i fråga om rekryteringsplatsernabör behovet av introduktionsstöd få bestämma omfattningen. Regeringen bör återkommatill med begäran om de medel som behövs härför. Utskottet tillstyrkeraHtså mofion 2696 på denna punkt. Regeringen bör underrättas om detta. dels att utskottets hemställanunder 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffande introduktionsstöd såvittavser omfattningen attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2696 yrkande 3 samt med avslag påproposition 1983/84:122 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört. AU1983/84:19 58 Allmänt lönebidrag (mom. 18) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar "Utskottet har" och slutar"regeringens förslag" bort ha följande lydelse: Som närmare utvecklats i det föregående har utskottet ilikhet med motion 2697 motsatt sig den kraftiga differentiering avlönebidragssystemet söm regeringen föreslår genom införande av bl. a. detsärskHda lönebidraget. I stället förordar utskottet att nuvarande lönebidragförstärks och vidareutvecklas. Utskottet har därvid noterat att såväl AMS ochsocialstyrelsen som handikapporganisationerna avstyrkt att det allmännalönebidraget sänks från till under första anställningsåret.