bet · G701UU15 · 1983-12-31 00:00:00 — När emellertid desvenska biståndsmyndigheterna med en mottagande part från biståndspolitiskautgångspunkter nått enighet om ett projekt eller program, bör det inleföreligga hinder för en strävan an uinyllja del svenska resursuibudet, Ulskoltet anser all denna synpunkialltjämt är gällande och avstyrker med hänvisning därtill ifrågavarande delarav yrkande I i motion 534 och yrkande 1 i motion 966, Frågan om bindning avbislåndei - som berörs i motion 966 m, fl, motioner - behandlas på annan platsi delta betänkande. Etl flertal motioner uppehåller miljö- och markvårdsfrågor. Huvuddelen av dessa behandlas under avsniiieiSärskilda program eftersom de har nära samband med användningen av denanslagsposten. Två motioner på detta område har emellertid sådanprincipiell innebörd all ulskoltet hänför dem till avsnittet om allmännariktlinjer för ut\eck-lingssamarbeiel. nämligen motionerna 1552 och 1557, UU 1983/84:15 30 I motion 1552 anförs bl, a. alt utbredningen avolika typer av vegetationsbälten särskill i förändrats påtagligt. Dentropiska regnskogen och den fuktiga savannen har minskat i areal och stäpp ochöken i stället brett ut sig. Detta har medfört en omfattande jordförstöring somenligt motionärens mening sannolikt även bidragit lill den ihållande torka sområder på flera håll i den iredje världen, I takt med alt del tropiska skogsområdetminskar avtar också valtentranspiralionen från dessa områden, vilket kan ha tillföljd att nederbörden i angränsande trakter minskar katastrofalt. Ävengrundvatlennivän påverkas av vegetationsbältenas utseende och utbredning.Försiktighet bör därför iakttas vid brunnsborrning i torra områden. Ökadvikl bör enligt motionärens mening läggas vid bevarandet av skogstillgångarna,både i det svenska biståndet och i det internationella samarbetet, Imotionens yrkande 1 föreslås atl regeringen skall verka för en internationellkonvention på områdei och i yrkande 2 alt regeringen tar initiativ i syfte alli internationell samverkan skapa en om vegetationensbetydelse för klimalel, Ulskottel har tolkat motionären så all del ärinrättande av en ny iniernationell institution som åsyftas. Deåterstående två yrkandena i motionen tar sikte på ålgärder inom det svenskautvecklingssamarbetet, SIDA bör ge ökad vikt åt skogsplantering ochrehabilitering av vegetationen, heter det i yrkande 3. och i yrkande 4 begärsförslag om en utvecklingsplan för miljöfrågor i SIDA:s verksamhel. 1motion 1557 om återställande av skogstillgångarna i fästs uppmärksamhetenpå atl skogsskövlingen bl, a, är en följd av behovet av brännved. Motionärenföreslår ell särskilt program mot skogsskövlingen med åtgärder såsom ökadeplanieringsansirängningar, skydd av ungskogar, mobilisering av befolkningen,stimulanser i form av bl, a, äganderätts-reformer, bällre användning avbrännved genom effektivare spisar och satsning på inhemsk elkraft. Vegetationenhar självfallet avgörande belydelse för livsbetingelserna på vår jord.Utskottet delar uppfallningen atl slora ansträngningar måste läggas ned på atthejda den pågående skogsskövlingen och vända utvecklingen mot ökad ålerväxt avskog och annan vegetation, 1molion 1552 berörs två delvis skilda frågor. Sambandet mellan skogsavverkningoch den omfallande markförstöringen är otvetydigt. Om marken läggs bar utsättsden för sol-, vind- och vatlenerosion, I regnrika områden och dä det rör sig omen begränsad avverkning sker i gynnsamma fall efler hand en naluriig ålerväxt,I torra områden går den naturliga ålerväxten myckel långsamt eller uteblirhelt. Så utbreder sig öknen; ell av jordens allvariigasie miljöproblem. Sambandetmellan skogsavverkning och klimatiska förändringar är inle lika klarlagt. Mångaforskare tycks hysa uppfattningen all del inle går all påvisa att denavverkning av tropiska skogar som ägt rum skulle UU1983/84:15 31 vara en av orsakerna till den ihållande torkan på flerahåll i världen, Å andra sidan har del inle heller visals all avverkningenskulle sakna belydelse. Oavsett hur del förhåller sig med della samband har enokontrollerad skogsavverkning sådana lokala följder all del framstår som myckelangelägel atl vidta motåtgärder både nationellt och internationellt. Någon iniernationell konvention till skydd för de tropiskaskogarna och deras transpirationskapacitet finns inte. Det finns anledning antaatt vissa berörda länder motsätter sig internationella ansträngningar allreglera skogsavverkningen. Inte heller finns del såvin utskotlet har sig bekantnågon internationell institution som särskilt ägnar sig ål forskning omvegetationens inflytande på klimalel. En omfattande forskning om långsikliga klimalförändringaroch de möjliga orsakerna till sådana äger emellertid rum i flera nationellainstitut. Av särskilt intresse är självfallet om människan själv påverkarklimatet genom sina handlingar, följer nära forskningen om klimatetspåverkan på de naturliga syslemen och den iniernalionella siluationen på miljö-och markvåidsområdet. Inom FAO finns en särskild kommilié för iropiska skogar. , som är ensammanslutning av nationella myndigheter och naturskyddsföreningar, harantagit en World Conservalion Siralegy, Den är inte bindande men spelar genomsina riktlinjer en normgivande roll av vikt för bevarandet avnaturtillgångarna i världen. Av viss belydelse i sammanhangen är också 1983 årsinternationella avtal om tropiskt timmer, vilket med proposition 1983/84: 121nyligen förelagts för godkännande. Del är elt råvaruavtal vars'syfteär atl främja handeln med tropiskt timmer. är del emellertid ett målför avlalel all bevara de tropiska skogarna och upprätthålla den ekologiskabalansen i de berörda områdena. Medlemmarna av avtalet skall gemensamtfinansiera projekt som bl, a, lar sikie på uiveckling av naiurskog ochåierplameringsieknik. Ulskottel anser atl forlsaiia ansträngningar måste göras föratt öka ländernas medvetande om skogens betydelse för miljön oeh livsbetingelsernapå jorden, I del internationella samarbetet har organ som FAO och etlsärskill ansvar, inle minsl för en bätle samordning av de insatser som redangörs. Sambanden mellan vegelalion, närmiljö och klimat är endastdelvis kända, Ylterligare forskning på flera delområden är utan tvekanpåkallad, Ulskoilet anser sig emellertid inle ha lillräckligl underiag för attföreslå en sådan särskild satsning på forskning om sambandet mellan vegetationoch nederbördsklimat som upprättandet av en internationell institution på områdetskulle innebära. Ännu mindre synes del ulskoltet finnas förutsätt- UU 1983/84:15 32 ningarför en internationell konvention på detta komplicerade och ännu omtvistadevetenskapliga fäll. Men hänsyn härtillavstyrks yrkandena 1 och 2 i motion 1552, Skogsavverkningi förorsakas bl, a, av atl människan för sin försörjning behöverbrännved och mark för jordbruk och boskapsskötsel. Hotet mot världens skogar årtill slor del en följd av ökat befolkningstryck och fattigdom, Idet konkreta svenska utvecklingssamarbetet intar skogsvårdsfrågor numera enbetydande plats. De hänger nära samman med miljö-, markvärds- ochenergibislåndet i allmänhet. Tonvikten vid miljöfrågor lar sig uttryck på olikaplan i SIDA:s samarbete med mottagarländerna. För del första försöker SIDAdefiniera och beakta miljöaspekter vid utformningen av alla insatser. Exempelhärpå är kravet på ålerplanlering vid skogsavverkning vid skogsprojekten iLaos, , och , För det andra kan alla projekt som ärinriktade på landsbygdsutveckling sägas ha till syfte atl bevara miljön. Delstora byskogsprojeklel i är etl specifikt exempel. För det tredje harSIDA igångsatt en rad särskilda miljö- och markvårdsprojekt.Dessa har bekostats med medel från anslagsposten Särskilda program eller, underperioden /82-1982/ 83 med medel från anslagsposten för miljö, markvård ochenergi och avsett insatser utanför landramssamarbelel, bl. a. i Sahel-områdel, SIDAräknar med en fortsatt kraftig satsning på skogsbevarande projeki inomlandprogrammen och inom den ämnesinriklade verksamheien. Utskottet finnerdenna inriktnig av SlDA:s verksamhel värd fortsatt betydande stöd. Inte minstbör omsorgen om miljön och människans grundläggande levnadsbetingelser varaell viktigt inslag i dialogen med våra bi-ståndsmotlagarländer om del framtidasamarbetet. Medhänvisning lill de strävanden som således pågår inom SIDA fär utskottet ansesyftet med yrkandena 3 och 4 i molion 1552 samt motion 1557 lillgodosell.Därmed torde yrkandena få anses besvarade. Utskotlet har i del föregående behandlat de förslagoch synpunkter på biståndels inriktning som framförts i motionerna 534, 966 och1173, Utskottet är sammanfattningsvis av uppfattningen all de grundläggandeprinciperna för utvecklingssamarbete bör ligga fast och atl dessaprinciper inte hindrat en fortgående anpassning av utvecklingssamarbetet lillgjorda erfarenheter och nya behov. På ett par områden har ulskottel föreslagitregeringen en partiell översyn i syfte atl utröna möjligheterna till enytterligare flexibilitet och handlingsfrihet i biståndet. Utskottet finneremellertid inte atl tillräckligt klara och välgrundade motiv har framförts förall utskotlet skulle vilja förorda en allmän pariameniarisk utredning ombiståndets användning och inriktning. Förslaget i yrkande 2 i molion 1173avstyrks därför. UU 1983/84:15 33 Gynnsammarehandelsvillkor för , socialklausul m.m. I detta sammanhang behandlar utskottet också motion965 som berör den internationella handelns belydelse för . Motionärernaföreslår att tar initiativ lill att försöka bryta det dödläge sominträtt i förhandlingarna om en ny ekonomisk världsordning. I detta syfte bören arbetsgrupp få i uppgift av regeringen att utreda vilka handelshinder ochandra regler det finns på världsmarknaden som försvårar en snabb industrialiseringav samt framlägga förslag om hur dessa hinder skall undanröjas. Samtidigtkan det te sig oacceptabelt om industrialisering leder till enkonkurrenskraft som delvis bygger på exploatering av arbetskraft. Det kan intebegäras att anställda i eller andra i-länder skall offraarbetstillfällen till förmån för en u-landsexport som kommit till stånd genomatt de anställda har orimliga arbetsförhållanden, heter det i motionen.Arbetsgruppen bör därför utarbeta förslag till minimiregler när det gällerarbetsvillkor för anställda i de som vill komma i åtnjutande avgynnsammare handelsvillkor. I handelsavtal för bör ingå en s. k.socialklausul, anser motionärerna. Utskottetdelar de synpunkter som framförs i motionens första del om behovet av enytterligare liberalisering av världshandeln till förmån bl. a. för u-länderna.Under den sjätte världshandelskonferensen iBelgrad gjorde och andra länder försök i denna riktning,tyvärr utan stor framgång. I ett niopunktsprogram har regeringen lagt fast deområden som den i första hand vill arbeta vidare med efler föratt främja väridshandeln och stödja i deras ansträngningar. Sverigestöder aktivt tankarna på en ny och anser att en sådan inte minstmåste komma att sysselsätta sig med handelsproblem. Regeringen haren god kännedom om existensen av kvarvarande handelshinder och önskemåldärvidlag. Etl visst förberedelsearbete har redan inletts. Någol behov av enytleriigare arbetsgrupp för att studera hinder för u-landshandel synes därförinte föreligga f. n. För den händelse en ny G ATT-förhandling blir beslutadutgår utskottet från att regeringen kommer atl noga bereda de frågor som kanförväntas ingå i den. Sverigesegen marknad är relativt öppen för . Upp emot av våru-landsimport är tullfri. Vissa restriktioner upprätthålls, huvudsakligen påtextil- och jordbruksområdet. Fråganom en socialklausul har nära följts av regeringen. Ensocialklausul i internationella handelsavtal skulle ge möjlighet att ingripamot import som förorsakar skada i importlandet och som bygger påoacceptabla arbetsförhållanden i tillverkningslandet, inställningtill dessa tankar har från början varil mycket negativ. De har betraktati-ländernas försök som förtäckt protektionism. Under de avslutadeGATT-förhandlingarna (Tokyo-rundan) gjordes ansträng-3 1983/84. UU 1983/84:15 34 ningaralt anpassa allmänna skyddsklausul sä alt den skulle bli tillämpbar ihär åsyftade fall. men någon framgång nåddes inle. Etl kanske naturligare forumför arbelsmiljöfrågor av delta slag är . Inom della organ bedrivs sedan enlid en arbele på alt utforma s.k. Minimum Labor Standards, vars syfte, liksomsocialklausulen, är alt främja arbetsvillkor bl,a, i . Densvenska regeringen fortsäiier arbelel på att finna möjliga framkomstvägar,Ulrikeshandelsministern tillsatte en arbetsgrupp för att utredaförulsältningarna för all i internationella handelsavtal eller på annat sättinföra regler om minimislandard för de anställdas arbetsvillkor. Gruppenförväntas lägga fram en rapport . Med del anförda tordemotion 965 få anses besvarad. 1, all med avslag påmolion 1983/84:534. yrkande 1. res. 5 (m) motion 198.3/84:966. yrkande I. ochmolion 198.3/84: 1171 i vad res. 6 (c) avser mänskliga rälligheler ochavbrytande av bisiånd m, m, som res, 7 (fp) sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört an- s,y, 1 (vpk) gående demokralimålet m, m,. 2, att med avslag påmolion 1983/84:765. molion 1983/ res. 8 (m. c, fp) 84:534. yrkande I,molion 198.3/84:966. yrkande I.de ivå sistnämnda i vad avserlandprogrammering och med anledning av motion 1983/84: 1173 somsin mening ger regeringen fill känna vad ulskoliei anfört om landprogrammeting. 3, att som sin meningger regeringen till känna vad ut- res. 9 (m, c. fp) skollel anfört omenskilda organisationer. 4, alt avslår molion1983/84:966. yrkande 4. om alt åter- res. 10 (m, fp) inrätta befattningensom bisiåndsinspeklör. 5, alt avslår molion198.3/84:534. yrkande 1. motion 198.3/ res. 11 (m. c. fp) 84:966, yrkandeI, saml molion 198.3/84: 1173 i motsvarande del. i vad avser användning avsvenska resurser i biståndet. 6, alt avslår motion198.3/84: 1552. yrkandena I och 2. s.y. 2 (m) angående en internationellkonvention om skogsvård m.m,, 7, alt förklarar molion1983/84: 1552. yrkandena 3 och 4. samt motion 1983/84: 1557 besvarade med vadutskotlet anfört om miljövård i biståndet, 8, att med avslag påmolion 1983/84: 1173. yrkande 2. och res. 12 (m. c, fp) med anledning avmotion 1983/84:534 och motion 198.3/84:966 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört angående en bislåndsutredning, 9, atl förklarar motion 1983/84:965besvarad med vad utskottet anfört om en socialklausul m, m,. 10, att i övrigt godkänner de riktlinjerför det iniernalionella utvecklingssamarbetet som förordas under rubrikenPrioriteringar i bisiånd i budgelproposilionen. UU1983/84:15 35 3 Bidrag till internationella biståndsprogram (C 1) Proposition 1983/84:100 (s. 56-68) 1982/83 Utgift 1528473501 Reservation 2449674 335 1982/83Anslag 1807000000 1983/84 Förslag 1938000000 har traditionellt tillhörtde multilaterala organens stora bidragsgivare. I flera av organen uppgår vårabidrag till en betydande andel av de totala resurserna även om dessa andelarminskal som en följd av en långsammare ökning av de svenskabidragen och utvecklingen av dollarkursen. är utrymmetför ytterligare bidragsökningar mycket litet på grund av den begränsade totalamedelsramen. Regeringen anser emellertid att del multilaterala biståndet, motbakgrund av de skäl regeringen tidigare angivit, utgör ett viktigt element idet svenska biståndet. En multilateral andel av det svenska biståndet, somväsentligt understiger det traditionella riktmärket på en tredjedel avbiståndet, skulle försvaga vårt stöd för de internationella organisationernaoch deras arbete till slöd för utvecklingsanslrängningar. På siktbör vi tillvarata våra möjligheter att öka vårt stöd till de viktigastemultilaterala biståndsorganisationerna. Delta skall ske på grundval av enförstärkt utvärdering av dessa organisationers verksamhet och inriktning. Multilateralt bistånd 1983/84 och 1984/85 fördelat påorganisationer (mi. - UNDP;s verksamhel i de minsl Internationellafinansieringsorgan Iniernalionella utvecklingsfonden () Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB) Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) Iniernalionella jordbruks-utvecklingsfonden () -14,5 -14,5 Multilateraltbistånd 1983/84 ocli 1984/85 lördvlal på organisationer Iniilj. Inleniationeltllivsmedclshiständ Världslivsmedelsprogrammel (WFP) konvention omlivsmedelshjälp (FAC) Iniernalionella beredskapslagrel av livsmedel förkalastrofinsatser (lEFR) Övriga urgniiisdlioncr FN;s hjälpprogram lörPaleslina-nyklingar(UNRWA) FN:s nyktingkommissarie () för familjeplanering (IPPF) /internationellahandelscenlrum (ITC) Importkonloret för u-landsprodukler (IMPOD) Gemensammafonden Övriga inidtiUufruta bidrag Totalt -1-18,0 -1-20,0 -1-40,4 -1-63,4 FN:s utvecklingsprograin (UNDP), kapitaluiveckling.sfond(UNCDF) och befölkningsfond (UNFPA) Budgeiåret1984/85 490000000 varav Ordinariebidrag lill UNDP 360000000 Bidraglill UNDP:s verksamhet i de Kapitaluivecklingsfonden(UNCDF) 32 000000 Befolkningsfonden(UNFPA) 48000000 har lill FN:sutvecklingsprogram (UNDP) för budgeiåren 1984/ 85 och 1985/86 utfäsl etl bidragom 360 milj, kr, saml, med förbehåll för godkännande, ettlika stort bidrag för /87, UNDP spelar också en viktig roll i uppföljningen av om de minst utvecklade länderna som hölls i , Genom sinsärskilda verksamhel i dessa länder kan UNDP bidra lill alt få lill stånd ochsamordna biständsflöden lill de minsl utvecklade länderna. Verksamhetenfinansierar också biståndsinsatser utöver ordinarie anslag inom UNDP för dessaländer, har utfäsl alt under de tre budgetåren 1982/83-1984/85 öka sittbidrag till UNDP:s särskilda verksamhel i dessa länder med 15 milj, kr, till 50milj, kr, per är. För /86 har ulfäsls elt bidrag om 35 milj, kr, () ger finansiellt ochtekniskt bistånd till de minst utvecklade länderna. Efter en omorganisationhar nu UU1983/84:15 37 fonden möjlighet alt långsikligl planera verksamheien ochöka genomfö-randelaklen. har utfäsl ett bidrag på 32 milj. kr. för vartoch etl av budgetåren 1984/85-198.5/86. () är den centralafinansieringskällan inom FN-systemel för bistånd på befolkningsområdel. har utfäsl elt bidrag till UNFPA om 48 milj. kr.per år budgetåren 1984/85-1985/86. har för budgeiåren1984/85-1985/86 utfäsl ell bidrag till på 140 milj. kr. Medförbehåll för godkännande har ett lika stort bidrag utfäsis /87. Budgetåret1984/85 167910975 Den Afrikanska utveckling.sfimden(AfDF) lillförs under åren 1982- 1984 närmare I inom ramenför den iredje påfyllnaden. Utlåningen bibehålls därigenom i reala termer istort setl oförändrad. andel av påfyllnaden är 5,eller 329711600kr. Av della belopp har , inbetalals. För den tredje och sistainbetalningen är medelsbehovet , för /85, Förhandlingarnaom en fjärde påfyllnad påbörjades , Enligl beslul 1982 skall Asiatiska utvecklingsfindenlAsDF) tillföras ,Påfyllnaden beräknas innebära all utlåningen i reala termer förblir oförändradjämfört med den andra påfyllnadsperioden, Efler godkännande av riksdagenulfäste 1982 ell totalt bidrag på , vilket molsvarar 1,37%av påfyllnaden. Den förslå inbelalningen gjordes , För den andra inbelalningen som skall /85 är medelsbehovet . Internationella jordbruksutveckling.sfonden () första påfyllnad uppgår lill1,och omfatlaråren 1981 - 1983. Den trädde i kraft i juni1982. Främsl på grund av all inbetalningen av bidrag lill dennapåfyllnad försenats, har förhandlingarna om en ny påfyllnad starktfördröjts. Dessa förhandlingar torde dessulom komma alt försvåras avdiskussioner om fördelningen av bidragen emellan ochOPEC-länderna. Det kan därför bli nödvändigt atl. som tidigare för , göraell övergångsarrangemang för all säkerställa verksamhel under dettaår i avvaktan på atl en överenskommelse för kan slutas. UU1983/84:15 38 Etl belopp på 50 milj, kr, haravsatts /84 för dellagande i andra påfyllnad,Etl lika stort belopp beräknas för /85, Dessa belopp kananvändas för deltagande i ett övergångsarrangemang eller som bidragtill en påfyllnad för . Budgeiåret1984/85 270000000 Väridslivsmedelsprogrammet(WFP) 81 000000 livsmedelshjälp(FAC) 81000000 livsmedelför kalastrofinsatser (lEFR) 108000000 WFP:s bidragsmål för perioden1983-1984 är och för nästa tvåårsperiod I , har. med förbehåll för godkännande, utfäsl 78 milj.kr. för budgeiåren 1983/ 84-1984/85, Två tredjedelar av bidraget ärbundet till upphandling i . Moiiagariänderna skall normall svara för kostnaderna förtransportfordon, enkla jordbruksredskap, köksutrustning m, m. Delta kan intefinansieras över WFP:s reguljära resurser för den händelse att mottagarlandetinle kan svara för dessa kostnader, I sådana fall måste WFP föriila sig päsärskilda bidrag. Regeringen föreslår alt ett separat kontantbidrag om 3milj, kr, lill WFP för sådana särskilda kostnader lämnas också 1984/85, Samtliga länders åtaganden enligt1980 års konvention om livsmedels-lijälp (FAC) uppgår lill 7,6 miljoner lonspannmål åriigen. Konventionen föriängdes 1983 med t, o, m, den 30 juni1986, Del svenska bidraget kanaliseras genom WFP och består av4Ö0O0 ton vete. som levereras i form av mjöl. För täckande av frakt- ochadministrationskostnader får WFP elt särskilt bidrag. Regeringenföreslår ell bidrag för /85 på 81 milj. kr. har åriigen som går ut198.3/84 hållit 40000 lon svenskt vete saml vegetabilisk olja iberedskap för akuta nödhjälpsinsatser. Det svenska katastroflagret utgör en delav lEFR, som enligl skall uppgå lill minsl 500000 tonspannmål. Vid en bidragskonferens kommer att. medförbehåll för godkännande, utfästa oförändrade kvantiteterlivsmedel till beredskapslagret. bidrag ställs i huvudsak lill WFP:s förfogande.Sverige lämnar även WFP ersättning för uppkomna fraktkostnader. UU 1983/84:15 39 För /85 beräknas ettmedclsbehov på sammanlagt 108 milj. kr. inkl. lagring och frakl. för nödvändigpåfyllnad av del svenska lagrei med 40000 lon vele och I vegetabiliskolja. åtaganden inom livsmedelsbiståndet är delviskvantitativa, varför den exakta koslnaden inkl. frakl är svår alt förutsäga.Eventuella extra medelsbehov bör bestridiis från anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag. ()vriga organisationer Budgetåret 198.3/84 191500000 Budgetåret1984/85 190972000 flyklingar(UNRWA) .55000000 FN:sflyklingkommissarie () 600()0()(H) planering(IPPF) 60000000 handelscentrum(ITC) 10000000 (IMPOD) 5972000 Budgelårei 1983/84 22009025 Övriga multilateralabidrag tmvänds för bidrag till en rad olika organisationer. Den är också enreserv i den multilaterala budgeten. Under /85 finns behov av medel för atlfinansiera bl. a. följande insatser. har ulfäst sig atl finansiera en tredjedel avdriftkostnaderna -dock högsl I miljon dollar - för del internationellasjöfartsuniversiletel i , som skall drivas i regi av den internationellasjöfartsorganisationen (IMO). Medelsbehovet /85 beräknas lill 7,8milj. bör också vissa andra mindremultilaterala bidrag belasta denna anslagspost. Som exempel kan nämnas Rödakorsels internationella kommitté, (). FN:s center för transnalionella företag (UNCTC), FN:s boende- ochbebyggelsecenter (HAB/TAT), och . FN:snarkolikafond får även bidrag från denna anslagspost. En utvärdering av fondensverksamhet har visat att denna ligger i linje med rikllinjerna för svenskbiståndspolitik. Från anslagsposten bör också eventuellt ytleriigare slöd lilldet internationella handikapprogrammel bekostas. Regeringen beräknar att ca 20 milj. kr. behövs för bidraglill dessa mindre fonder och organisationer. Dessa bidrag har stor betydelseför den UU 1983/84:15 40 internationellauppfattningen om inställning lill u-landsslödets inriktning och synenpå nord-syd-relationerna. Regeringenhar också beräknat sammanlagl 26 milj. kr. för extrabidrag till UNDP och UNICEFunder 1984. 1. godkänna de riktlinjer förmultilateralt utvecklingssamarbete som förordats i proposilionen, 2. godkänna de gjorda utfästelsersom angivils i propositionen, 3. bemyndiga regeringen att görade utfästelser och åtaganden som härutöver har föreslagits i proposilionen, 4. lill Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /85 anvisa etlreservationsanslag av I . Proposition1983/84:154 (s. 3-8) Tilläggspropositionens förslag till fördelning avytleriigare 150 milj. kr.