bet · G701KU10 · 1983-12-31 00:00:00 — omvissa frågor på riksdagsområdet I detta betänkande behandlarutskottet följande frågor som tagits upp i de angivna motionerna: Sammansättningen av utskott -mofionerna 1981/82:296 och 2537 samt 1982/83:529, samtliga av m. fl. (vpk), Förbättradinformation till allmänheten om verksamhet -motion 1982/83:412 avGunnar i (m), Utformningen avutskottsbetänkanden-motion 1982/83:411 av i (m), Fonogramutgivningi regi - motion 1982/83:155 av (), Stipendium tillriksdagsledamots enskilda studieresa - mofion 1982/ 83:524 av (m). Motionerna om sammansättningen av utskottföreslås förklarade besvarade med hänvisning till frågans behandling inomutskottets arbetsgrupp för riksdagsfrågor. I sitt yttrande över motionen om utformningen avutskottens betänkanden uttalar utskottet att det är angeläget att utskottensbetänkanden i större utsträckning än nu förses med en inledande sammanfattningoch motionsredovisning. Motionen föreslås bli besvarad. Betänkandet är enhälligt. Ett särskilt yttrande haravgetts av i (m) beträffande frågan om förbättradinformation till allmänheten om verksamhet. I motion 1981/82:296 av . (vpk) föreslås att uttalar att utskottsfrågan börlösas från utgångspunkten att samtliga partier som vid val till riksdagenerhållit av rösterna i riket skall äga rätt till representation iriksdagens utskott. I motion 1981/82:2537 av m. fl. (vpk), somväcktes med anledning av utskottskommittés förslag (Förs.1981/82:22), yrkas att uppdrar åt att utarbetaförslag fill bestämmelser i riksdagsordningen som gör rätten till proportionellutskotts-representafion tvingande. 1 1983/84. KU1983/84:10 2 I mofion 1982/83:529 av . (vpk) hemställs att beslutar införa bestämmelser iriksdagsordningen som garanterar samtliga partier, vilka vid val till riksdagenerhållit av rösterna i riket, representation i utskott. Beträffande motiveringarna hänvisas till motionerna. Gällande regler och praxis m. m. skall senast på åttondedagen efter dagen för första sammanträdet med kammaren under riksdagensvalperiod tillsätta sexton utskott. Valet avser hela valperioden. Utskottenväljs var för sig i en bestämd ordning (RO 4:2 med tilläggsbestämmelser). skall bestå av 15 ledamöter och minst lika många suppleanter (RO 4:3,4.3.1, 7:8). Val inom bereds av valberedning. Idenna skall varje partigrupp som motsvarar parti som vid riksdagsvalet har fått4 % eller mera av rösterna i hela riket besätta minst en plats. Därutöverfördelas tio platser proportionellt mellan samma partigrupper (RO 7:2). När valet avser två eller flera personer kan val medgemensam lista anordnas. Den gemensamma listan skall uppta namn på så mångapersoner som valet avser och skall ha godkänts av alla i valberedningenssammanträde deltagande ledamöter eller av alla utom en. Talmannen ställerproposition på godkännande av listan och förklarar de på denna upptagnapersonerna valda. Val med slutna sedlar skall förrättas, om det begärs av minstså många riksdagsledamöter, som motsvarar det tal vilket erhålls, om samtligaröstberättigade ledamöters antal delas med antalet av de personer valet avser,ökat med ett (RO 7:4). Vid utskottsval kan val med slutna sedlar såledesbegäras av 22 ledamöter (- ~ 21-81). Skall två eller flera personer utses genom val med slutnasedlar, fördelas platserna proportionellt mellan partier. Med parti avsesdärvid varje grupp av riksdagsledamöter som vid valet uppträder under särskildbeteckning. Platserna fördelas mellan partierna i enlighet med d'Hondts metodutan kartellförbud (RO 7:4). Det har , även före den utskottsreform somföretogs i samband med övergången till enkammarriksdagen, varit brukligt attval till utskott företas med gemensamma listor. Partierna har mot bakgrund avmandatfördelningen fördelat platserna med tillämpning av i principproportionell fördelning. På förslag av den s. k. arbetsformsutredningen (Förs.1978/79:15) antog en rekommendation till riksdagenspartigrupper av följande innehåll: Vid de överläggningar somregelmässigt äger rum mellan partierna om utskottens sammansättning böreftersträvas proportionell fördelning av det totala antalet utskottsplatser ienlighet med partiernas styrkeförhållanden i . Utredningen utgårdärvid ifrån att även i fortsättningen kommer KU1983/84:10 3 att tillämpas den ordningen som varit brukligatt utskottsvalen företas med gemensamma listor för varje utskott. Vid upprättande av de gemensamma listorna bör sålunda nyssangiven princip vara vägledande. Om inte enighet skulle uppnås beträffandefrågan om i vilka utskott parti skall bli representerat när partiet med denförordade metoden inte erhåller platser i samtliga utskott får det ankomma påvalberedningen att föreslå en lösning av den frågan. Valberedningenkan även finna anledning att i vissa fall modifiera metoden för att åstadkommalikartade majoritetsförhållanden i samtliga utskott. Motsvarande ordning bör i princip tillämpas vid utseendeav suppleanter för de ordinarie ledamöterna. Vid behandlingen i utskottet (KU1978/79:29) reserverade sig ledamöterna för moderata samlingspartiet för bifalltill en motion (m) i vilken hemställdes att inte skulle godkänna vadarbetsformsutredningen uttalat angående sammansättningen av utskott. Den arbetsgrupp för riksdagsfrågorsom tillsatts inom har bl. a. till uppgift att behandlaprinciperna för utskottens sammansättning. Arbetsgruppens överläggningar idenna fråga skall fortsätta. Förbättrad information till allmänheten om riksdagensverksamhet I motion 1982/83:412 av GunnarBiörck (m) hemställs att låter utreda möjligheten att genomannonsering i pressen informera medborgarna om behandling av ochbeslut i ärenden av allmänt medborgerligt intresse. I motiveringen framhåller motionären att det i hög grad ären slump vad som blir föremål för redovisning i pressen av det arbete somutförs i , liksom av innebörden i de beslut som fattas. Delvis berordetta på vad som för tillfället är föremål för riksdagsreportrarnas intresseoch vilka riksdagsmän de råkar träffa på i kammarfoajén, delvis på det utrymmesom redaktionen för tillfället kan upplåta för riksdagsmaterial i konkurrensmed andra nyheter och annonser. Även vilken tid ett ärende behandlas ikammaren får betydelse. Motionären anser att en möjUghet att förena omsorgen ompressens fortlevnad med förmedlandet av relevanta besked till medborgarna-1,ex. av innebörden av nya lagar och av beviljande av anslag - vore att riksdagenannonserade om fattade beslut på ett lättfattligt sätt. Om och i så fall påvilket sätt en sådan åtgärd skulle kunna samordnas med presstödet bör närmareutredas av något eget organ. Rättelse: S. 4, rad 34 Står: Det finnsi dag anledning Rättat till: Det finns inte anledning KU1983/84:10 4 utredningsverksamhet m. m. utåtriktade informationhar utretts av informationsutredning . Utöver inrättandeav och en befattning som pressekreteraregenomförde utredningen ett försök med omfattande annonsering idagspressen rörande vissa riksdagsärenden. Sedan utredningen lagts nedgenomfördes ytterligare ett försök med annonsering. Den senare etappenleddes av en av talmanskonferensen tillsatt informafionsgrupp. Förslag omytterligare riksomfattande annonsering avvisades av talmanskonferensen 1979bl. a. med hänsyn till resultat av den utvärdering av informationseffekten somgenomförts och de förhållandevis stora kostnader annonseringen innebar.Informationsgruppen upphörde därefter. tillsatte talmanskonferensen en grupp förutvärdering av utåtriktade informationsverksamhet. Samtligariksdagspartier var företrädda i översynsgruppen. Översynsgruppen, som gickigenom ett flertal informationsfrågor, ansåg att något ytterligare försök medriksomfattande försöksannonsering inte skulle genomföras med hänsyn till attkostnaderna bedömdes som alltför höga i förhållande till informationseffekten.Översynsgruppen förordade en hel del åtgärder till förbättring avinformationsarbetet i . Åtskilligt av vad gruppen föreslagit harsedermera genomförts av förvaltningskontoret. I den regelbundna annonseringen i de i utgivnadagstidningarna lämnas numera - bl. a. med anledning av förslag från den ovannämnda översynsgruppen - upplysningar om var riksdagstryck och övrigtinforma-fionsmaterial tillhandahålls. Även utvidgade varianter av annonser medangivande av större för allmänheten intressanta ärenden förs in vid skildafillfällen. Genom en organisatorisk förändring av riksdagensförvaltningskontor har de utåtriktade informationsverksamheterna samlats i ennybildad enhet under ledning av en informationschef i syfte att bl. I ett underhandsyttrande har förvaltningsdirektören bl. Det finns inte anledning atttro att den tidigare konstaterade, ofördelaktiga relationen mellan kostnaderoch informationseffekt för annonsering om innehållet i fattade rikdagsbeslutskulle ha ändrats. Förvaltningskontoret anser därför att motion 1982/83:412bör avstyrkas. KU1983/84:10 5 I mofion 1982/83:411 av GunnarBiörck i (m) hemställs att måtte uppdra åt talmanskonferensenatt undersöka möjligheten till och formerna för en redigering av utskottensbetänkanden så att en översikt eller sammanfattning av huvudinnehållet,däribland också numren på behandlade motioner, klart framgår av text på förstasidan (samt, vid behov därav, eventuellt någon följande sida). I mofionen föreslås att utskottens betänkanden i likhetmed vad numera är fallet beträffande propositioner förses med en sammanfattandeinledning. Därigenom skulle det bli lättare för såväl massmedier och allmänhetsom riksdagsledamöter att under den korta tid som står fill buds mellanbordläggning och kammarbehandling snabbt orientera sig i ärendet och vinnaöverblick. Översynsgruppen för utåtriktade information Översynsgruppen förordade i sinslutrapport till talmanskonferensen bl. a. att utskotten i större utsträckningän borde göra en lättfattlig sammanfattning av ärendet. Därigenomskulle riksdagsmaterialet bli lätfill-gängligare för allmänhet och massmedier. I motion 1982/83:155 av StenSvensson (m) hemställs att beslutar uppdra åt talmanskonferensen attlåta utge ett dokumentafionsfonogram i enlighet med vad som anförts i motionen. I motiveringen erinras om behandlingen av en vid 1980/81års väckt motion med samma syfte som den nu aktuella. Motionärenföreslår att bör låta ge ut ett särskilt fonogramalbum med bl. a.musik från öppnande från förr fill nu med dokumentation av viktigareinslag i politiska historia med valda talaravsnitt i historisktperspektiv. Inslagen skulle kunna varvas med musik i nyinspelningar. Produktenborde kunna marknadsföras på sedvanligt sätt genom detaljhandeln men även kunnaanvändas i representativa sammanhang. Beträffande finansieringen föreslås attprojektet finansieras genom ianspråktagande av medel av det anslag somriksdagen anvisar till insfitutet för rikskonserters fonogramutgiv-ningar. KU 1983/84:10 6 Under fiden företogs fonograminspelningarav talprov av ledamöter. Vad som då avsågs var närmast endokumentation av varje riksdagsledamots röst genom några minuters inspelningfrån ett anförande. Proven sammanfördes på en skiva. Skivorna framställdes i 100exemplar och hölls tillgängliga för försäljning, men endast ett fåtal exemplarblev sålda. Verksamheten med denna typ av röstdokumentation lades ned sedan detframkommit att arkivet för ljud och bild för sin historiska dokumentation kundebli tillgodosett genom tillgång till de bandinspelningar som löpande företasvid debatter. motionen aktualiserade tanken tar sikte på en annan form av dokumentation avriksdagen än de tidigare fonograminspelningarna. En motion - 1980/81:402 - av iprincip samma innebörd som den förevarande behandlades av 1981 (KU1980/81:17). anförde enhälHgt att den ovannämndaöversynsgruppen för utåtriktade information fick anses oförhindradatt pröva frågor av den art som avsågs i motionen. Översynsgruppentog i sin slutrapport upp frågan om framställning av historisk dokumentation avriksdagen på grammofonskiva. Översynsgruppen anförde bl. a. följande: Översynsgruppen har erfarit att radios förlagsalubjuder bl. a. ett s. k. dubbelalbum med historiska inslag från riksdagensedan 1930-talet. Skivorna är vad gäller dokumentation från mycketintressanta och uppslaget i motionen är värt att närmare prövas avförvaltningsstyrelsen. Enligt vad översynsgruppen erfarit torde det varamöjligt med en samverkan mellan och om förutsättningarna för produktion av ett skivalbum för försäljninggenom försorg. Genom att radion har tillgång till myckenljuddokumentation från verksamhet bör det vara möjhgt att tillmåttlig kostnad ta fram ett attraktivt album för försäljning till t. ex.besökare och andra intresserade. Skivorna borde då kunna säljas tillsjälvkostnadspris. ansåg vid sin behandling inovember 1981 av slutrapporten i denna fråga att det med tanke på den mycketblygsamma efterfrågan på tidigare framställda grammofonskivor inte förelågnågot behov av nya utgåvor. Iett underhandsyttrande har förvaltningsdirektören anfört följande: Mofionären föreslår att en ny utgåva skulleinnehålla musikinslag med musikstycken som framförts vid öppnande.Det är tänkbart att detta skulle kunna göra en "riksdagsskiva" merattraktiv. Det är dock tveksamt om något annat än ett rent dokumentationssyfteskulle kunna motivera en utgåva av en "riksdagsskiva". Detta syfte ärtillgodosett genom de grammofonskivor som redan finns. KU 1983/84:10 7 Vad gäller förslaget om att varva talinslagen medmusik anser förvaltningskontoret att det inte är uppgift att ge utgrammofonskivor med musik. Det är också svårt att åstadkomma en naturligriksdagsanknytning för de musikstycken som kan bli aktuella. De senaste årenhar valet av musik fill öppnandet varit mycket varierat. Dessutom har demusikverk som uppförts i allmänhet bara uppförts delvis. Medhänvisning till vad som anförts anser förvaltningskontoret att motion1982/83:155 bör avstyrkas. 5.Stipendium till riksdagsledamots enskilda studieresa I mofion 1982/83:524 av (m) hemställsatt beslutar att tilläggsbestämmelserna till 9.7.1 riksdagsordningenändras så att ledamot kan erhålla stipendium även för bevistande av seminariumeller konferens inom landet. Imofionen föreslås att de nuvarande reglerna om stipendier för riksdagsledamötersenskilda studieresor bör ändras så att stipendium kan utgå också för deltagandei seminarier och konferenser i . För den närmare motiveringen hänvisastill mofionen. Gällanderegler m. m. Enligt filläggsbestämmelse 9.7.1 tillriksdagsordningen kan ledamot av erhålla stipendium för enskildstudieresa. kan meddela närmare bestämmelser om sådanaresor. Vidare får utskott besluta att företrädare för utskottet skall företastudieresa för att inhämta upplysningar i ämne inom dess beredningsområde. Deregler beträffande stipendium för enskilda studieresor som talmanskonferensenantagit (se bilaga 1) innebär att ledamot kan beviljas stipendium förutrikes studieresa som bedöms vara av värde för fullgörande av uppdraget somriksdagsledamot. Studieändamålet bör ha anknytning till uppgifterna iriksdagsorgan som sökande tillhör eller avse ämne som sökanden i sin egenskapav riksdagsledamot eljest ägnat eller avser att ägna särskilt intresse. för resa inom och . Medelför stipendier anvisas under riksdagshuvudtiteln (anslaget A 3). Förinnevarande år har som reservafionsanslag anvisats . Underhandsyttrande över motionen har inhämtats frånden arbetsgrupp inom talmanskonferensen som förhandsgranskar ansökningar omresestipendier. Arbetsgruppen avstyrker motionen under hänvisning fill denyligen KU1983/84:10 8 antagna reglerna som begränsar stipendierna till utrikesstudieresa. Dä det gäller seminarier och konferenser torde de bästa garantiernaför samband mellan studierna och ledamöternas uppgifter erhållas genom attförslag om deltagande lämnas av vederbörande utskott. Kostnaderna förbevistande av sådana sammankomster bör enhgt arbetsgruppen i så fall intebelasta anslaget för resestipendier till enskilda ledamöters studieresor. Utskottet behandlar i dettabetänkande frågan om partiernas utskottsrepresentation samt några frågor somhuvudsakligen rör informationen om . Frågan om sammansättningen av utskott behandlasi motionerna 1981/82:296 och 2537 samt 1982/83:529 (samtliga vpk). I principsamma yrkande framställs i motionerna, nämhgen att samtliga partier som vid valtill erhållit av rösterna i riket, skall garanteras rätttill representation i utskotten. finns inom enarbetsgrupp rörande arbetsförhållanden. Arbetsgruppen behandlar bl.a. den fråga som tas upp i mofionerna. Utskottet föreslår att motionernaförklaras besvarade med hänvisning härtill. I motion 1982/83:412 av () föreslås attriksdagen låter utreda möjligheterna att förbättra informationen tillallmänheten om verksamhet bl. a. genom annonsering i pressen omriksdagens behandling av beslut i ärenden av allmänt intresse. Som ovanredovisats var informationsfrågor föremål för en särskild utredningvid mitten av . Därvid företogs även försök med riksomfattandeinformationsannonsering i pressen och distribution av en särskild tidning tilllandets hushåll. Den parlamentariska kommitté som 1981 företog en utvärderingav den utåtriktade informationsverksamheten konstaterade att kostnaderna förannonseringen blev mycket höga. En särskild analys visade dessutom attinformationseffekten av annonseringen varit påfallande låg. I yttrande frånförvaltningsdirektören anförs att det inte finns anledning att tro att dentidigare konstaterade, ofördelaktiga relationen mellan kostnader ochinfor-mafionseffekt för annonsering skulle ha ändrats. Som ett resultat av de båda utredningarna har informationsfunktionernakraftigt förstärkts . a. har dessa nyUgen organisatorisktsamlats i en nybildad enhet i , vilket bör skapaförbättrade förutsättningar att ge press och andra informationsförmedlareservice och faktaunderlag. I detta sammanhang har även tidningen som fr. o. m. i administrafivt hänseende inordnats iriksdagens förvaltningskontor stor betydelse. Som framgår av vad utskottet redovisat har åtskilligtgjorts inom för förbättring av informationen.Utskottet instämmer i KU 1983/84:10 9 motionärenssyfte men vill med hänsyn till de åtgärder som redan vidtagits på området intenu förorda något initiativ från sida. Utskottet avstyrker motion1982/83:412. Fråganom utformningen av utskottens betänkanden tas upp i motion 1982/83:411 avGunnar (). Mofionären föreslår att betänkandena förses med ensammanfattande inledning. Därigenom skulle det bli lättare för såväl massmedieroch allmänhet som riksdagsledamöter att snabbt orientera sig i ärendet. Eninledande redovisning av vilka motioner som behandlas i betänkandet borde ocksånormalt lämnas. Utskottetfinner i likhet med motionären det angeläget att utskottens betänkanden istörre utsträckning än nu förses med en inledande sammanfattning ochmotionsredovisning. Det är angeläget att också informations-aspekten särskiltbeaktas vid betänkandenas utformning. Detta underströks också av den av talmanskonferensentillsatta utredningen för översyn av den utåtriktade informationen i dessslutrapport . Emellerfid måste det ankomma på resp. utskott att medbeaktande av ärendets karaktär och andra omständigheter i det enskilda ärendetbedöma i vilken utsträckning detta låter sig göras. Med det sagda får motionenanses besvarad. Imotion 1982/83:155 av () föreslås att skall låta ge utfonogram med inslag från öppnande från förr till . Utöver musikborde det ingå dokumentation av viktigare inslag i politiskahistoria. En liknande motion avslogs av 1981 (KU 1980/81:17) medhänvisning till att den ovan nämnda av talmanskonferensen tillsatta översynsgruppenvar oförhindrad att pröva frågan. Översynsgruppen ansåg att motionsförslagetborde kunna prövas av förvaltningsstyrelse. Gruppen erinrade ommöjHgheterna fill samverkan med . Talmanskonferensenansåg vid sin behandling av översynsgruppens slutrapport att det inte fannsnågot behov av att framställa nya grammofonskivor med hänsyn till den ringaefterfrågan fidigare skivor rönt. Inte heller utskottet anser attnågot initiafiv i frågan är påkallat. Det får förutsättas att frågan ominformationsmaterial av i motionen aktualiserat slag även kan övervägas inomden nybildade informationsenheten vid . Underhänvisning till det anförda avstyrks motion 1982/83:155. Imotion 1982/83:524 av (m) föreslås att gällande bestämmelser omstipendium till riksdagsledamots enskilda studieresa ändras så att stipendiumäven kan erhållas för bevistande av seminarium eller konferens inom landet.Från den arbetsgrupp inom talmanskonferensen som bereder ansökningar omresesfipendier har inhämtats att de antagna reglerna (se bilaga 1)endast medger stipendium för utrikes studieresor. Kostnaderna för bevistande avinrikes sammankomster bör enligt arbetsgruppen inte belasta anslaget förresestipendier till enskilda ledamöters studieresor. Med hänvisning fill vadarbetsgruppen anfört avstyrker utskottet motionen. KU1983/84:10 10 1. beträffandesammansättningen av utskott attriksdagen förklarar mofionerna 1981/82:296, 1981/82:2537 och 1982/83:529besvarade med vad utskottet anfört,, 2. beträffande förbättradinformation till allmänheten om riksda gens verksamhet attriksdagen avslår motion 1982/83:412, 3. beträffandeutformningen av utskottens betänkanden att riksdagenförklarar motion 1982/83:411 besvarad med vad utskottet anfört, 4. beträffandefonogramutgivning i regi att avslår motion 1982/83:155, 5. beträffandestipendium till riksdagsledamots enskilda studieresa attriksdagen avslår motion 1982/83:524. Närvarande: (), ()*, BertilFiskesjö (c)*, (), Hans Nyhage (m), ()*, (), i (m), (),(), (vpk)*, ()*, () ochLars Ernestäm (fp). *Ej närvarande vid betänkandets justering. av i (m) Jag har tidigare (mofion1977/78:1865 samt protokoll 1977/ 78:48 s. 93) försökt påkallauppmärksamheten kring den dåliga informationen till allmänheten - dvs.medborgarna - om vad som i själva verket försiggår i , speciellt medavseende på vad verkligen -ofta efter debatt - beslutar. Jämfört meddet utrymme pressen skänker åt rockartister och fotbollsmatcher, ochtelevisionen åt krigiska händelser i och , intarverkligen redogörelser för vad "svenska folkets valda ombud"uträttar en mycket underordnad plats. Nyhetsjakten inom massmedia gör attförslag (eller t. o. m. "läckor" om kommande förslag) utbasunerasunder rubriker som ger allmänheten intrycket att KU 1983/84:10 11 förslagetredan är antaget, i oförändrad form t. o. m., redan innan det ens framlagts.Regeringar, av skilda slag, ger presskonferenser om proposifio-ner, som ännuinte avlämnats till . Opposifionspartierna har i självförsvar tvingatstill samma slag av utåtvänd informationsverksamhet. Dessa förhållanden har letttill att redovisningen av den slutliga riksdagsbehandlingen helt kommer iskymundan, även där väsentliga förändringar -eller en allsidig genomlysning avproblematiken - i fråga om de ursprungliga förslagen skett.Riksdagsjournalisterna hämtar uppenbarUgen också sina informationer ur enganska trång krets av informatörer, med vilka de lever i symbios. Detär mot denna bakgrund jag har funnit egen informationspersonalalldeles otillräcklig för uppgiften att förmedla en tillräckligt saklig, menändå tillräckligt intressant information fill medborgarna. Utskottet anför,Uksom tidigare, att information i annonsform skulle ställa sig oöverkomligtdyrbar. Jag har förståelse för den synpunkten. Men i betraktande av de mycketstora anslag, som i form av presstöd utgår fill ett stort antal tidningar, harjag ändå tyckt att skulle kunna begära någon motprestation - av deberörda tidningarna eller av pressen som kollektiv. Jag vet att denna synpunktanses provokativ, men jag vill ändå inte släppa den. För mig är det obegripligtatt , som är den första statsmakten, framhärdar i att varaängslig och underdånig både mot den andra statsmakten, regeringen, och dentredje, massmedierna. Civilkurage är tyvärr ingen framträdande svensk egenskap.Om den över huvud taget skall finnas någonstans borde det dock vara i . KU 1983/84:10 12 REGLERFÖR STIPENDIER TILL RIKSDAGSLEDAMÖTER FÖR ENSKILDA STUDIERESOR antagna avtalmanskonferensen