bet · G701FiU11 · 1983-12-31 00:00:00 — om höjning av kvot i Internationella valutafondenoch om godkännande av beslut inom röranderevidering av de generella lånearrangemangen (prop. 1983/84:21) I detta betänkande behandlar utskottet proposition 1983/84:21 variregeringen () efter föredragning av statsrådet har föreslagit att 1. bemyndigaregeringen att öka irisats (kvot) i med389,3 milj. SDR till 1 064,3 milj. SDR, 2. bemyndigaSveriges riksbank att erlägga det insatsbelopp som behövs, 3. bemyndigaSveriges riksbank att för del biträda det av Internationellavalutafondens direktion fattade beslutet om en revidering av de generellalånearrangemangen innefattande en ökning av det svenska utlåningsåtagandet till382,5 milj. SDR, den med anledning av propositionenväckta motionen 1983/84:24 av m. fl. (vpk) vari hemställs attriksdagen som sin mening uttalar att måste verkautifrån ett fullständigt respekterande av de enskilda medlemsländernas självständighetatt besluta i ekonomisk-politiska angelägenheter och att detta ges regeringentill känna. Enligt Internationellavalutafondens (IMF) stadga skall valutafonden minst göra enallmän översyn av medlemmarnas insatser, deras s. k. kvoter. Den senastehöjningen av insats skedde 1979. I propositionen föreslås - inom ramen för denåttonde allmänna höjningen av medlemsinsatserna - bemyndiga regeringen att ökaSveriges kvot med 389,3 milj. SDR (ca 3 100 milj. motsvarande en ökning om57,. kvot kommer då att uppgå till 1 064,3 milj. SDR (ca 8 600milj. En svensk kvothöjning bidrar till en mycket angelägen förstärkningav valutafondens permanenta resurser. De allvarliga betalningsbalansproblemsom uppkommit i vissa länder kommer att ställa stora krav på valutafonden. Förslaget innebär vidare att andel avvalutafondens totala kvoter kommer att stiga från 1,11 till . a. innebära att ökar sin röstandel i valutafonden och därmedmedverkar fill en höjning av den nordiska röstandelen. En höjning av kvoten medför inte någon 1 Riicsdagen 1983/84. FiU1983/84:11 2 avtappning av den svenska valutareserven. För att höjningen av en medlems kvot skall träda i kraftkrävs dels att medlemmen har godkänt och inbetalat höjningen, dels att medlemmar med av den totala kvotsumman i fonden har meddelat sitt godkän nande. . . De generella lånearrangemangen - General toBorrow () - trädde i kraft . De har fillkommit i syfte att kompletteraden Internationella valutafondens resurser vid allvarliga rubbningar i detinternationella betalningssystemet. Deltagande länder utöver ärBelgien, , , , , , , och . , som är avtalspart för del, har ettåtagande om 517 milj. kr., vilket i propositionen föreslås höjas till 382,5milj. SDR, motsvarande ca 3 100 milj. kr. efter aktuella valutakurser. Dettaåtagande föreslås bli minimibelopp för nya GAB-deltagare. På förslag av beslöt IMF:sdirektion att för sin del godkänna en revidering avlånearrangemangen, som innebär ett antal ändringar i . De viktigasteförändringarna avser nya regler för ianspråktagande av , höjning avkreditramarna, införande av formella regler för s. k. parallellavtal samthöjning av räntegottgörelsen till kreditorer under . De reviderade generella lånearrangemangen avses gälla fören hel femårsperiod räknat från ikraftträdandet, dvs. det bortses från attsenaste förlängning omfattar perioden fram till . Dereviderade generella lånearrangemangen kan ej träda i kraft förrän formelltgodkännande givits av samtliga deltagande länder. Sådant godkännande skalllämnas . I motion 24 av m. (vpk) anförs att de krav. formulerade i s. k. anpassningsprogram, som oftaställs på medleinsländer för att de skall erhålla stöd från valutafonden,medför att den nationella självbestämmanderätten gentemot valutafonden ochdess styrelse urholkas. Motionärerna vill att den i sambandmed ett godkännande av en kvothöjning och en höjning av kreditramarna tillGÄB-länder uttalar sitt missnöje med valutafondens överordnade politik. Vidarebör regeringen arbeta för att en ändring sker i riktning mot förhållanden därden nationella självbestämmanderätten över den ekonomiska politiken bevaras. Enligt utskottets mening är détsynnerligen angeläget" att på grund av nuvarande mycket svåra belastningarpå det inernationella betalningssyste- FiU1983/84:11 3 met förstärka valutafondens resurser. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag. I anslutning till motion 24 vill utskottet anföraföljande. Valutafondens resurser är begränsade och små i relation tillmedlemmarnas upplåningsbehov. Framför allt utvecklingsländernas upplåning harunder slutet av och ökat kraftigt. Detta harmedfört att dessa länders skulder nu uppgår till ca . Ikombination med en ogynnsam utveckling av exporten och skuldbördan, orsakad bl.a. av en ihållande låg tillväxt i världshandeln, fallande råvarupriser och ensnabbt stigande realränta, har en skuldkris uppkommit. Enligt utskottets uppfattning är det ofrånkomligt att ettlån från IMF till länder som befinner sig i en akut finansiell kris måsteförenas med villkor, som på möjliggör en förbättring av denekonomiska situationen.. Det bör även framhållas att ett s. k.anpassningsprogram för många länder är en förutsättning för att få nödvändigalån också från andra långivare. Mot här angiven bakgrund avslås motion 24. Utskottettillstyrker regeringens förslag och hemställer 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att öka insats (kvot) i Internationellavalutafonden med 389,3 milj. SDR till 1 064,3 milj. SDR, 2. att riksdagenbemyndigar riksbank att erlägga det insatsbelopp som behövs, 3. att riksdagenbemyndigar riksbank att för del biträda det avInternationella valutafondens direktion fattade beslutet om en revidering av degenerella lånearrangemangen innefattande en ökning av det svenskautlåningsåtagandet till 382,5 milj. SDR, 4. att riksdagenavslår motion 1983/84:24. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (c), (), (), () och HansPetersson i (vpk). FiU1983/84:11 4 i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 3 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"motion 24" bort ha följande lydelse: Denna i grunden kapitalismens kris och dessinternationella verkningar har medfört att IMF:s lån till svårt skuldsattaländer kombinerats med krav på att genomföra en viss ekonomisk politik.Innebörden av denna politik är att mottagarländerna skall minska sinabudgetunderskott, dämpa penningmängdens tillväxt och minska transfereringarnaöver budgeten, dvs. ett accepterande av en monetaristisk politik. Dessa s. k.anpassningsprogram tar ofta mer sikte på att skydda långivarnas intressen änatt möjliggöra en posifiv ekonomisk utveckling i mottagarländerna. Risken föratt de inålmed-vetna investeringsprogram, som påbörjats i många avlåntagarländerna, kraftigt försenas eller omintetgörs genom att dessa programfullföljs är enligt utskottets mening uppenbar. Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning att regeringen bör uttala sitt missnöje med IMF:söverordnade politik och arbeta för att den nationella självbestämmanderättenöver den ekonomiska politiken skyddas. Detta bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att med bifall tillmotion 1983/84:24 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. minab/gotab 1983 77122