bet · G701SkU33 · 1983-12-31 00:00:00 — omenergibeskattningen m. m. I detta betänkande behandlar utskottet elvamotioner med anknytning till energibeskattningen. 1 två motioner, varav den enautgör en partimotion från , yrkas ändringar i detenergiskattepolitiska beslut som fattade i höstas.Centerpartimotionen upptar även separata yrkanden beträffande beskattningen avkol, naturgas, blyfri bensin och motoralkoholer. Vidare behandlas mofioner omdifferentierad skatt på olika koltyper, olika skattefrågor om el, skatten påmotorgas, regional differentiering av energibeskattningen samt en återgång fillden tidigare skattefriheten för bensin som används i flygplan förfritidsändamål. Utskottetavstyrker samtliga motioner. Reservationer har avgivits beträffande de allmännariktlinjerna och i fråga om beskattning av kol, naturgas, blyfri bensin,motoralkoholer, energi inom stödområde A samt bensin som används i flygplan förfritidsändamål. 1983/84:438av förste vice talmannen () Imotionen yrkas att uttalar sig för att skatten på olika koltyper börsättas i relation till energiinnehållet i dessa. 1983/84:522 av m. fl. (m) Imotionen yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär att vattenkraftsskatten , 2. attriksdagen hos regeringen begär att en utvärdering görs beträffande vattenkraftsskattens verkningar på svenskt näringsliv. 1983/84:899av Hans Nyhage (m) Imotionen yrkas - med hänvisning till motion 898 - att beslutar attbensin till flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privatbruk skall vara skattefri. 1983/84:912av m. fl. 1 motionen yrkas - medhänvisning till motion 911 - 1.att godkänner de riktlinjer för energiskattepolitiken som förordas imotionen, 1Riksdagen 1983184. ösaml. SkU1983/84:33 2 2. att riksdagenbeslutar att skatten på kol för energiändamål från skall uppgåtill /ton, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förändringar i lagen om allmän energiskattinnebärande att restitution av kolskatten vid produktion av el med kol ej skallmedges, 4. att riksdagenbeslutar att skatten på naturgas sätts till /I 000 m-*, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en skatterabatt på blyfri bensin, 6. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag att motoralkoholer producerade på inhemskråvara skall vara skattefria. 1983/84:1355 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att etanolproducerad på inhemska råvaror skall vara befriad från energiskatt. 1983/84:1370 av () och () I mofionen yrkas - med hänvisning till motion 1369 - attriksdagen beslutar att elproduktion motsvarande .0,4 GWh och anläggningskall vara skattefri enligt det förslag soni redovisas i motionen. 1983/84:1372 av m. fl. I motionen yrkas - med hänvisning till motion 1371 - attriksdagen hos regeringen begär förslag om nedsättning av energibeskattningeninom stödområde A. 1983/84:1474 av () och () I motionen yrkas att beslutar att skatten påflygbensin för fritidsändamål eller annat privat ändamål skall avskaffas. 1983/84:1479 av () I mofionen yrkas att beslutar att beskattningenav gasol förändras så att en övergång till gasdrivna bilar främjas. 1983/84:2019 av () och () I motionen yrkas - med hänvisning till motion 2018 - attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att energibeskattningen börändras i riktning mot en i huvudsak energilikformig beskattning. 1983/84:2164 av m. fl. 1. att begär att regeringen företar en översynav den del av energibeslutet som avser beskattning av flygbensin, i enlighetmed vad som i motionen anförts. SkU1983/84:33 3 2. att beslutar attskatten på bensin till flygplan som används för fritidsändamål eller för privatbruk avskaffas. Gällande bestämmelser m. m. Den allmänna energiskattelagens(1957:262) beskattningsområde omfattar elkraft, fasta bränslen, eldningsolja,bensin, gasol, motoralkoholer och motorbrännolja. Inhemska fasta bränslen ärskattefria. För elkraft utgör skattesatsen f. n. Förelförbrukningen i vissa Norrlandskommuner är skattesatsen lägre, perkWh, och vid industriell förbrukning över 40 000 kWh är den endast perkWh. Viss elkraft är inte skattepliktig, bl. a. elkraft som framställs av någonsom inte är yrkesmässig distributör, om framställningen sker i en generator medlägre generatoreffekt än 50 kW. Är generatoreffekten större beskattas däremothela produktionen. I deklarationen får avdrag göras bl. a. för skatten på denbensin, det bränsle eller den kraft som förbrukats för framställning avkraften. Motsvarande regler finns för framställning av andra energislag. Viss elström beskattas även påannat sätt. Det gäller elektrisk kraft som framställs inom landet i ett vattenkraftverkmed en installerad generatoreffekt av minst 1 500 kW. Skatten utgår med 2 öreper kWh om kraftverket har tagits i drift och med per kWh omkraftverket har tagits i drift . Om kraftverket har tagitsi drift senare är kraften skattefri. Skatt på kol utgår med /ton. Denna skattesats gällerfr. o. m. . Naturgasbeskattas f. n. inte alls. På bensin utgår allmän energiskatt med per liter,särskild bensinskatt med per liter och - - ensärskild avgift med per liter. Tillsammans är således bensinen skatte-och avgiftsbelagd med per liter. Någon differentiering av beskattningengörs f. n. inte vare sig med hänsyn till blyinnehåll eller på annan grund. För motoralkoholer utgår skatter med tillhopa perliter. har tidigare bestämt att skatten på motoralkoholer skall varaca hälften av skatten på bensin. Genom olika beslut därefter har denna relationkommit att förskjutas något, men i proposifion 1983/84:28, varom mera i detföljande, uttalar föredragande statsrådet att skatten på motoralkoholer videventuella skattehöjningar på bensin bör höjas med hälften av skattehöjningenpå bensin. Skatteuttaget på gasol utgör tillhopa per liter.Även i fråga om gasol slogs genom riksdagsbeslut fast att skatte- ochavgiftsuttaget skulle motsvara 55/109 av det som gäller för bensin, dvs. detförhållande som gällde då. I proposition 1983/84:28 uttalar föredragandestatsrådet att skatten på motorgas bör höjas i etapper fills skatten per litermotsvarar av skatten på bensin. SkU1983/84:33 4 En särskild fråga inomenergibeskattningen gäller beskattningen inom samfärdseln. Enligt energiskattelagenmedges avdrag för skatt på motorbränsle som används för drift av tåg ellerfordon på järnväg, flygplan eller fartyg. För de sistnämnda två transportmedlengäller dock inte avdragsrätten när flygplanet eller fartyget används förfritidsändamål eller annat privat ändamål. Beslut om denna begränsning avavdragsrätten fattades av beträffande båtar under våreri 1983 ochbeträffande flygplan . fattade riksdagenbeslut om energiskattepolitikens framtida inriktning (prop. 1983/84:28, SkU 9).I beslutet lades fast att energibeskattningen bör utformas så att deenergiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning som bör genomförasunder främjas. Hänsyn bör också tas till olika energikällorseffekter på miljön, bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen ochden industriella utvecklingen. Tanken på att inordna energiområdet undermervärdeskatten avvisades. I stället uttalades att energin även ifortsättningen bör beskattas med differentierade punktskatter. När det gällde beskattningsnivåer m. m. fastställdessammanfattningsvis följande riktlinjer för energiskattepolitiken under1980-talet. Skatteändringar på olja bör vid behov vidtas för att åstadkomma eninte oväsentlig realprisstegring. Inhemska bränslen bör gynnas genomskattefrihet. Skatten på kol bör höjas i etapper tills skatten per energienhetär ca hälften av skatten på olja. För naturgas bör gälla att skatten perenergienhet är ca tre fjärdedelar av skatten på olja. Drivmedelsbeskattningenbör främja fortsatt energihushållning. Elanvändning inom industrin bör varaskattemässigt gynnad i förhållande till elanvändning för uppvärmning.Beskattningen av el för uppvärmning bör ha viss följsamhet mot beskattningen avolja. Beslutet innebar också vissa omedelbara skatteändringar.Bl. a. höjdes skatten på kol, som varierat . per tonberoende på koltypen, fill . per ton - enhetligt för alla koltyper - fr.o. En annan fråga som beslutade om varden tidigare nämnda att fr. o. m. slopa skattefriheten iförbensin för flygplan som används för fritidsändamål eller annat privat ändamål.Skälet för den ändrade beskattningen av flygbränslet var främst att sammaregler borde gälla i fråga om skatt på bensin som används för flygning ochskatt på bensin som används för andra fritidsändamål, t. ex. i bilar och båtar,och att den dittillsvarande ordningen hade lett till administrativa ochkontrollmässiga svårigheter för . SkU1983/84:33 5 Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsenfattade beslut om riktlinjerna förenergibeskattningspolitiken . Beslutets närmare innehållframgår också av det inledande avsnittet. m. fl. (c) anser att riksdagsbeslutet imånga hänseenden inte är tillräckligt långtgående för att uppfylla deenergipolitiska målen, vilka enligt deras mening bör vara att finna ettenergisystem baserat på i huvudsak inhemsk energi, energihushållning och eneffektiv energianvändning. De yrkar därför i motion 912 - med hänvisning tillden motivering som lämnas i motion 911 - att godkänner följanderiktlinjer för energiskattepolitiken. Importerade och miljökrävandeenergiråvaror såsom kol och olja bör ha en energilikformig beskattning. Vidarebör importerade miljövänliga energikällor få en viss "miljörabatt"och skatten sättas lägre än vad en energilikformig beskattning med olja skullemotivera. Inhemska fasta bränslen och alternativa drivmedel producerade påinhemska råvaror bör enligt motionärerna inte beskattas. Slutligen anser de attundantag från en energilikformig beskattning med olja bör göras för drivmedeloch en lägre beskattning ske när ekonomiskt rimliga subsfitut saknas. I motion 2019 av och (bådam) begärs -med hänvisning till motion 2018 - ett uttalande attenergibeskattningen bör ändras i riktning mot en i huvudsak energilikformigbeskattning. Som skäl för yrkandet anför motionärerna att de nuvarandestyreffekterna pekar i en olycklig riktning, särskilt när det gäller attmotverka den tilltagande försurningen av mark och vatten. Mofionsyrkanden av liknande innebörd som de nu aktuellaprövades ingående av utskottet vid behandlingen av den proposition somlåg till grund för det förenämnda riksdagsbeslutet. a. inhämtades yttrandeav näringsutskottet. I sitt av godkända betänkande ställde sigskatteutskottet i huvudsak bakom föredragande statsrådets uppfattning om hurenergibeskattningen borde utformas, som utskottet pekade på beskattningensstatsfinansiella betydelse och betonade dess roll i fördelningspolitiken.Vidare framhölls att ett upphöjande av energilikformigheten fill enhuvudprincip vid beskattningen skulle strida mot önskemålet att kunna styraenergikonsumtionen på lämpligt sätt. Utskottet vidhåller sin uppfattning idessa frågor och finner inte anledning att nu endast några månader efterriksdagsbeslutet och innan beslutet i någon nämnvärd utsträckning hunnitomsättas i lagsfiftning göra ändringar i riktlinjerna. Vad särskilt gälleråtgärder mot försurning vill utskottet, liksom f. ö. motionärerna, peka på attjordbruksministern tillsatt en aktionsgrupp som skyndsamt skall SkU1983/84:33 6 arbeta fram förslag till åtgärder. Innan resultatet avgruppens arbete föreliggi.r torde det inte komma i fråga att revidera de nyssantagna riktlinjerna för energibeskattningen. Med det sagda avstyrker utskottetmotionerna. I yrkande 2 i mofion 912 begärs-med hänvisning till motiveringen i motion 911-att beslutar höjaskatten på kol för energiändamål till . per ton fr. o. m. nästahalvårsskifte. Som skäl anför motionärerna att kol bör såsom ett miljöstörandeoch importerat bränsle beskattas energilikformigt med olja. Som framgår av den redogörelsen skulle den avmotionärerna förordade skattenivån på kol ligga väsentligt högre än som följerav de riktlinjer i fråga om energibeskattningen som gäller. Utskottetavstyrker följaktligen motionen i denna del. Förste vice talman m. fl. (m) yrkar i rnotion 438 att uttalar att skatten påolika koltyper bör sättas i relation till energiinnehållet i dessa. Som skälhärför anför motionärerna att. de nuvarande skattebestämmelserna innebär ensnedvridning av konkurrensförhållandena på kolmarknaden, eftersombrunkolsbriketter innehåller endast av stenkolets energiinnehåll. I anslutning till förslaget om skattehöjningar på kol den1 uttalade föredragande statsrådet att olika skattesatser medföradministrativa problem och att det inte föreligger något energipolitiskt behovav differentiering. biträdde denna uppfattning och finner inteskäl att nu göra en annan bedömning. Till följd härav avstyrker utskottet motionen. I centerpartimotion 912 yrkande 3begärs - alltjämt med hänvisning till motion 911 -att restitutionen av skattenpå kol som används i elproduktionen tas bort. En sådan åtgärd skulle enligtmotionärerna få en stark långsiktig styreffekt för byggande avmottrycksanläggningar baserade på inhemska bränslen, ny vattenkraft ochvindkraft. I sitt yttrande till skatteutskottet med anledning av ettliknande motionsyrkande i anslutning till energiskattepropositionenanförde näringsutskottet bl. a. att åtgärder för att främja andraelproduktionsanläggningar än kolkondenskraftverk var väl värda attuppmärksamma och att näringsutskottet räknade med att regeringen följdeutvecklingen på detta område. Med hänvisning härtill och med en erinran om attsyftet med de aktuella bestämmelserna är att undvika dubbelbeskattning ikraftproduktionen avstyrkte utskottet mofionsyrkandet. Utskottet vidhåller sinuppfattning och avstyrker således motion 912 i även denna del. SkU1983/84:33 7 I motion 1370 av ochArne (båda c) begärs - med hänvisning till motion 1369 - attelproduktion motsvarande 0,4 GWh och anläggning bör vara skattefri.Bakgrunden är den enligt motionärerna olämpliga tröskeleffekt som nuvaranderegler ger upphov till för små vatten-och vindkraftverk. Enligt vad utskottet erfarit har regeringen uppdragit åtstatens energiverk att överväga och föreslå åtgärder i syfte att stimulerafillkomsten av nya minikraftverk och förhindra att äldre minikraftverkavvecklas utan ett ersättas av nya anläggningar. Utskottet förutsätter att ävende frågor som aktualiserats i motionen belyses i utredningen, vars resultatdärför bör avvaktas innan ställning tas till hithörande frågor. På grund häravavstyrker utskottet motionen. m. fl. (m) yrkar imotion 522 att den skatt på elektrisk kraft från äldre vattenkraftverk, sominfördes , tas bort . Dessutom begärs en utvärderingbeträffande vattenkraftsskattens verkningar på näringslivet. Yrkandenamotiveras med att skatten gör det lönsamt för kraftverken att spilla vattnetförbi kraftverken och i stället importera elenergi från samt att skattenenligt motionärerna har negativa verkningar på näringslivet i mångaglesbygdslän med sysselsättningsproblem. Utskottet vill till att börja med erinra om att dekraftföretag som kan köpa elkraft från frivilligt har åtagit sig att inteavtala om tillfälliga kraftköp från då vatten spills förbiegna eller delägda kraftverk. Enligt vad energiministern meddelat behövs därföringen ändring av vattenkraftsskatten. Utskottet delar denna uppfattning ochavstyrker följaktligen bifall till motionen i denna del. Vad därefter gäller yrkandet om en utvärdering villutskottet erinra om att motivet till att införa skatten var att snabbt görasamhället delaktigt i övervinsterna i de äldre vattenkraftverken. Attkonsekvenserna av beskattningen för de enskilda producenterna och förbrukarnakunde vara svåra att överblicka var enligt utskottets mening inte någotavgörande hinder (SkU 1982/83:15). Utskottet finner dessa synpunkter alltjämtrelevanta och anser att det f. n. inte är motiverat att begära en utvärderingav det slag motionärerna påkallat. Utskottet avstyrker därför motionen även inu ifrågavarande del. I centerpartimotion 912 yrkande 4begärs - alltjämt med hänvisning till motion 911 - att skatten på naturgasbestäms fill /lOOO m-'. Enligt motionärerna skulle en sådanbeskattningsnivå innebära att skatten uppgår till hälften av skatten för oljaper energienhet och vara motiverad av SkU1983/84:33 8 Ett liknande motionsyrkande behandlades av utskottet ianslutning till energiskattepropositionen . Utskottet menade då att deriktlinjer som utskottet ställt sig bakom innebar ett uttag av skatt pånaturgas som motsvarar tre fjärdedelar av skatten på olja. I avvaktan på enproposition om skatt på naturgas, som regeringen hade aviserat, fanns detemellertid enligt utskottet inte anledning för att ta ställning i kronor preciserad skattesats. Med hänvisning härtill och då den berörda propositionenännu inte har lagts fram avstyrker utskottet bifall till motionen även i dennadel. I centerpartimotion 912 behandlasockså vissa frågor om alternativa drivmedel. Av miljöskäl begärs enskatterabatt på blyfri bensin. Vidare hemställs att motoralkoholer produceradeav inhemska råvaror skall vara skattefria. Även m. fl. (c) begär imotion 1355 att etanol producerad av inhemska råvaror skall vara skattefri. Vad först gäller skatterabatten för blyfri bensin anfördeutskottet vid sin prövning av motsvarande yrkande att man bör avvaktaresultatet av remissutfallet på ett av bilavgaskommittén avgivet betänkandeinnan ställning tas i denna fråga. Enligt vad utskottet erfarit är beredningenav detta ärende ännu inte avslutad inom , varför utskottetavstyrker motion 912 i denna del. Även frågan om en eventuell skattefrihet förmotoralkoholer producerade av inhemska råvaror behandlades av utskottet ihöstas i samband med energibeskattningen. Utskottet uttalade därvid attutskottet inte ville motsätta sig att saken undersöktes närmare men erinradesamtidigt om att förslaget syntes prakfiskt svårt att genomföra. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motion 912 även i denna del, liksom motion 1355. I motion 1479 av () begärs en förändring av gasolbeskattningen så att en övergång tillgasdrivna bilar främjas. Som skäl åberopas att en övergång i större skala tillmotorgasdrivna bilar skulle vara en fördel men att det förutsätter att deekonomiska incitamenten förbättras. Utskottet vill erinra om att skatten på motorgas nu endastär hälften av skatten på bensin trots att dess energiinnehåll är ca trefjärdedelar av bensinens. I den förenämnda energiskattepropositionen uttaladeföredragande statsrådet att skatten på motorgas bör höjas i etapper tillsskatten per liter motsvarar av skatten på bensin. Någotställningstagande från utskottets eller sida föranledde inteuttalandet, men utskottet kan konstatera att även denna nivå avmotorgasbeskattningen innebär en skattesubvenfionering av motorgas iförhållande till såväl skatten på bensin som skatten på motoralkoholer, som dessutom är större än vad SkU 1983/84:33 9 Utskottet finner inte heller nuskäl att uttala sig om i vilket förhållande skatteuttaget på motorgas bör ståtill skatteuttaget på bensin utan avstyrker motionen. Regionalpolitisk differentiering av energiskatten I motion 1372av m.fl. (m) yrkas-med hänvisning till den motivering som redovisas i motion 1371 -nedsättning av energibeskattningen inom stödområde A i syfte att sänkakostnadsläget för dem som är verksamma inom stödområdet. Utskottet vill inledningsvis erinra om sin vid tidigaretillfällen uttalade ståndpunkt att regionala skattelättnader från rent tekniskautgångspunkter endast bör komma i fråga i rena undantagsfall. Vidare börframhållas att de flesta kommunerna i inland redan åtnjuter bådelägre elskatt och lägre fordonsskatt. Härtill kommer - som utskottet tidigarepåpekat - att kommittén om det regionalpolitiska stödet till näringslivet börslutföra sitt arbete innan ställning tas till hithörande frågor. Kommitténberäknas bli klar före utgången av augusti . Med det sagda avstyrkerutskottet motionen. Skatten på bensin i flygplan Som framgår av inledningen filldetta betänkande slopades med verkan fr. o. m. i årskattefriheten för bensin som används i flygplansdrift för fritidsändamål ellerannat privat ändamål. Däremot har skattefriheten behållits i de fall ersättningför användningen utgått. Skälen fill den ändrade beskattningen var, som ocksåframgår av den nyssnämnda redogörelsen, att ta bort en skattefavör för flygplansom saknade motsvarighet när det gällde t. ex. bilar och båtar. Vidare hade dentidigare ordningen lett till administrativa och kontrollmässiga svårigheter förriksskatteverket. I tre mofioner, nr 899 av Hans Nyhage (m), nr 1474 avGullan och (båda m) samt nr 2164 av m. fl. (m), yrkas en återgång till de tidigare reglerna i fråga om flygbränsle. Som skäl anförs attde nya reglerna har drabbat det s. k. allmänflyget hårt utan att statsmakterna erhåller några större ekonomiska fördelar. I motion 2164 begärs dessutom en översyn av de nya reglerna i syfte att studera dess effekter för flygverksamheten. I samband med ändringen av skattereglerna på detta områdeframhöll utskottet som sin uppfattning att bensin som används i flygplan förfritidsändamål och andra privata ändamål borde beskattas, somskattefriheten enligt utskottet borde behållas när flygplanen används motersättning på olika sätt. Utskottet vidhåller sin inställning i denna fråga. Någraomständigheter som bör föranleda en återgång till tidigare regler SkU1983/84:33 10 endast några månader efter ikraftträdandet av ändringenoch innan några erfarenheter vunnits av dess tillämpning i praktiken har inteåberopats av motionärerna. På grund härav avstyrker utskottet motionerna 899och 1474 samt motion 2164 såvitt avser ett upphävande av den gjordaregeländringen. Inte heller finner utskottet det meningsfullt att företaen översyn av de nya reglerna så efter ikraftträdandet. Med anledninghärav avstyrker utskottet bifall till motion 2164 även i denna del. 1. beträffandeallmänna riktlinjer för energibeskattningen attriksdagen avslår mofion 1983/84:912 yrkande 1 och mofion 1983/84:2019, 2. beträffandeskattehöjning på kol att avslår mofion 1983/84:912yrkande 2, 3. beträffandedifferentierad skatt på olika, koltyper att avslår motion1983/84:438, 4. beträffanderestitution av skatt på kol som används I elproduktion att avslår motion 1983/84:912 yrkande 3, 5. beträffandeskattefritt bottenavdrag vid elproduktion att avslår motion1983/84:1370, 6. beträffandeslopande av skatten på viss elektrisk kraft att avslårmofion 1983/84:522 yrkande 1, 7. beträffandeutvärdering av skatten på viss elektrisk kraft att avslår mofion1983/84:522 yrkande 2, 8. beträffandeskatt på naturgas attriksdagen avslår mofion 1983/84:912 yrkande 4, 9. beträffandeskatterabatt på bly fri bensin attriksdagen avslår motion 1983/84:912 yrkande 5, 10. betrarfandeskatten på motoralkoholer attriksdagen avslår motion 1983/84:912 yrkande 6 och motion 1983/84:1355, 11. beträffande beskattningen avmotorgas att avslår mofion 1983/84:1479, 12. beträffande nedsättriing avenergibeskattningen inom stödområde A attriksdagen avslår motion 1983/84:1372, 13. beträffande skattenpå bensin som används I flygplan för fritidsändamål att riksdagenavslår motionerna 1983/84:899 och 1983/84:1474 samt motion 2164 yrkande 2, SkU1983/84:33 11 14. beträffande översyn av reglernaom skatten på bensin som används i flygplan för fritidsändamål att riksdagenavslår motion 1983/84:2164 yrkande 1. Närvarande: (), ()*.Stig Josefson (c), (). ()*, (), IngemarHallenius (c), (), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), ()* och EwyMöller (m). * Ej närvarande vid justeringen. Allmänna riktlinjer för energibeskattningen (mom. 1) , , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med "I sitt" och slutar på s. 6 med"utskottet motionerna" bort ha följande lydelse: Utskottet ställer sig, liksom motionärerna bakom motion2019, skeptiskt till användningen av skatter som energipolitiskt styrmedel.Denna uppfattning kom också till uttryck i en m-reservation till utskottetsbetänkande om den framtida energiskattepolitiken . De nuvaranderiktlinjerna innebär att man på en gång försöker tillgodose flera motstridigasyften och detta har gjort skattesystemet på energiområdet ologiskt.