bet · G701SkU42 · 1983-12-31 00:00:00 — om bostadsförmån m. m. I detta betänkande behandlar utskottet ett flertalmotioner rörande beskattningen av förmån av bostad och andra detaljer ibostadsbeskattningen. Utskottet avstyrker motionerna men anser att en frågarörande vissa beloppsgränser för beskattningen av inkomst frånradhussamfälligheter bör regleras i lämpligt sammanhang. Itre olika reservationer yrkas att beloppsgränsen vid uthyrning av villor höjs,att den särskilda uppgiftsskyldigheten för småhusägare m. fl. slopas och att denya realisationsvinstreglerna för bostadsrätter upphävs. Motionerväckta under den allmänna motionstiden 1983/84:349 av i (m) Imofionen yrkas 1. attriksdagen beslutar att ändra beloppet . i punkt 6 tredje stycket av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370) till , 2, attändringen sätts i kraft för att fillämpas första gången vid taxering. 1983/84:523av m. fl. Imotionen yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om beskattning av prästers bostadsförmån. 1983/84:1106av . m. fl. Imotionen yrkas - med hänvisning till motion 1105 - att som sin meningger regeringen till känna att bostadskommittén bör få tilläggsdirektiv attutarbeta ett förslag till skatteregler för bostadsrätt i överensstämmelse medvad som gäller för äganderätt. 1983/84:1126av () och () Imotionen yrkas att beslutar höja gränsen för skattefrihet viduthyrning av fritidshus till . 1983/84:1128av () och () Imotionen yrkas att begär att regeringen överlämnar motionen tillbostadskommittén för beaktande. 1 1983184. ösaml. SkU1983/84:42 2 1983/84:1129 (jfr 1363) av m. fl. I motionenyrkas bl. 13. att hos regeringen begär en översyn isärskild ordning av förmånsbeskattningen av jordbrukets bostäder, vilken ävenskall omfatta frågan om reduktion av förmånsvärdet på grund av att del avbostaden används som kontorsrum samt reglerna om räntetillägg förbostadsbyggnad. Motionen behandlas i vad avser räntetillägg i utskottetsbetänkande SkU 1983/84:30. 1983/84:1143 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag till ändring i lagen om bostadsförmånsbeskattning i enlighet med vadsom angivits i motionen. 1983/84:1449 av m. fl. I motionen yrkas att begär att regeringenframlägger förslag om avdragsrätt för reparationer av småhus. 1983/84:1457 av . (c) I motionen yrkas bl, a, 9. att hos regeringen begär en översyri isärskild ordning av förmånsbeskattningen av jordbrukets bostäder, vilken även skall omfatta frågan om reduktion av förmånsvärdet på grund av att del av bostaden används som kontorsrum samt reglerna om räntetillägg för bostadsbyggnad. Motionen behandlas i vad avser räntetillägg i utskottetsbetänkande SkU 1983/84:30. 1983/84:1486 av () och MargaretaHemmingsson (s) I motionen yrkas att anhåller att regeringenlåter utreda möjligheterna till skattefria fonderingar för dem som bor igruppbyggda småhus, på motsvarande sätt som för dem som bor i bostadsrätt ochhyresrätt. 1983/84:1492 av förste vice talmannen () I mofionen yrkas att beslutar om sådan ändring iskattelagsfift-ningen att gränsbeloppen för beskattningen av delägare iradhussamfälligheter och liknande för ränteintäkter och kapital hossamfälligheten, f. n. 100 resp. , höjs till . 1983/84:1501 av . (fp) I motionen yrkas bl. 10. att beslutar upphävabeslutet orri reahsafionsvinstbeskatt-ningen av bostadsrätter, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn avrealisationsvinstbeskattningen för olika typer av tillgångar,. 12. att hos regeringen begärett nytt förslag till realisationsvinstbeskattning av bostadsrättslägenheterenligt vad som anförts i motionen. SkU 1983/84:42 3 1983/84:2032(jfr 2031) av m. fl. I mofionen yrkas bl. 3.att hos regeringen begär förslag om samordnad realisationsvinstbeskattningmellan bostadsrätter och fastigheter. 1983/84:2036av m. fl. 1motionen yrkas - med hänvisning till motion 923 - att hos regeringenbegär förslag öm ett nytt systeih för beskattning äv realisationsvinster vidförsäljning av bostadsrätter på sätt som anförts i motionen. 1983/84:2117(jfr 2116) av Per Stenmarck m. fl. (m) , 1 mofionen yrkas bl. 2.att hos regeringen begär förslag till äpdrade regler för beskattningav hyresinkomst från fritidshus. 1983/84:2167av () och () Imotionen yrkas att hos regeringen begär att den bostadspolitiskakommittén genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att utreda möjligheterna attgenom ändrade regler för villabeskattningen uppnå förbättringar avinkomstredovisningen och underlaget härför. 1983/84:2172 av m. fl. (m) Imotionen yrkas bl. 2. att beslutar att småhusägares och lägenhetsägares särskildauppgiftsskyldighet slopas, 3. att hos regeringen begär förslag om reparationsavdrag ienlighet med vad som anförts i motionen. 1983/84:2174 av () och () I motionen yrkas 1. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts rörande värdering av bostadsförmånerav'bostadshus på fastigheter som är taxerade som jordbruksfastighet, 2. att hos regeringen begär att denbostadspolitiska utredningen med förtur behandlar frågan om beskattningen avjordbrukets bostäder: Motionerväckta med anledning av proposition 1983/84:145 Med anledning av proposition 1983/84:145, somhänvisats till kulturutskottet, har väckts ett antal motioner som har överläinnatstill skatteutskottet såvitt avser skattefrågor. Mofionema innehåller i dessadelar följande yrkanden i bostadsbeskattningsfrågor. 1983/84:2721av m. fl. (m) . I motionen yrkas bl. 4. attriksdagen beslutar att fastställa gränsen för skattefri hyresinkomst till eti halvt basbelopp. 1*1983184. ösaml. Rättelse: S. 25, rad 2 Står: Uthyrning av villor(mom. 3) Rättat till: Reparation av småhus (mom. 4) SkU1983/84:42 4 1983/84:2731 av () 1 motionen yrkas bl. 3. att beslutar att fastställa gränseii förskattefri hyresinkoinst till ett halvt basbelopp. 1983/84:2732 av m, fl. (c)I motionen yrkas bl, a:.. 3. attriksdagen beslutar höja gränseii för skattefrihet vid uthyrning av fritidshusfill , , .; . 4. att riksdagenuttalar sig för vad i mofionen anförs angående naturaförmånsbeskattningen avfritidshus anknutna till landsbygdsförétag, 5. att riksdagenbeslutar att skattskyldighet för subventionerat frifidshus uppkommer förstefter att värdet överstiger . 1983/84:2734 av m. fl. I motionenyrkas bl. 7. att beslutar höja gränsen för skattefrihetvid uthyrning av fritidshus till . 1983/84:2737 av () och () I motionenyrkas bl. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om samlad översyn av vissa skattefrågor för andelsägda fritidshus. Gällande bestämmelser m. m. Bostadsförmån i jordbruk m. m. Värdet av bostadsförmån skaU enligt42 § kommunalskattelagen (1928:370) - KL - med anvisningar beräknas med ledningav i orten gällande hyrespris eller, om möjlighet saknas till sådan jämförelse,efter annan lämplig grund. Till ledning för värderingen utfärdarskattecheferna, särskilda anvisningar som fastställs av (). I fråga om jordbruksfastighet har man vid värderingen ivarje enskilt fall tidigare utgått från bostadens storlek och standard. I enmotion vid /79 kritiserades RSV:s anvisningar omvärderin'gei>. Mofionärerna anförde bl. a. att anvisningarna ledde tillbetydande orättvisor mellan bostäder av olika standard. I sitt av godkändabetänkande SkU 1978/79:61 (s. 6) avstyrkte utskottet motionen och anfördeföljande; I anvisningarna framhålls att deangivna värdena avser bostäder i normalt skick och att värdena bör jämkas uppåteller nedåt vid avvikelser härifrån, t. ex. om bostaden på grund av ålder ocheftersatt underhåll eller ofidsenlig planlösning väsentligt avviker frånbostäder i allmänhet. Vidare bör framhållas att redan normalbeloppet tarhänsyn till bostadens standard i olika hänseenden. Utskottet vill emellerfidinte bestrida att de värderingar som SkU1983/84:42 5 sker med utgångspunkt i dessa anvisningar i det enskildafallet kan te sig felakfiga. Enligt utskottets uppfattning bör RSV uppmärksamtfölja den prakfiska tillämpningen av reglerna och liksom vidta dejusteringar av anvisningarna som kan anses motiverade. Någon åtgärd frånriksdagens sida i denna fråga kan emellertid inte anses motiverad, varförutskottet avstyrker motion 1149. omarbetades anvisningarnamed verkan fr. o. m. taxering, så att man numera i regel utgår fråntaxeringsvärdet på bostadsbyggnaden. års taxering modifieradesdessa nya regler i vissa hänseenden. års taxering innebärreglerna i huvudsak följande. Värdet av hyresfri bostad för den som äger eller brukar enjordbruksfastighet skall i första hand beräknas med ledning av i ortengällande hyrespris. På orter utan egentlig hyresmarknad värderasbostadsförmånen i regel enligt en schablon till viss procent av den del avtaxeringsvärdet som belöper på bostadsbyggnaden. Förmånsvärdet avser bostad iinte uppvärmt skick men inkluderar eventuella avgifter för sophämtning,sotning, vatten och slam-tömning. Enligt schablonen tas förmånsvärdet upp till ett beloppsom motsvarar av den del av bostadsbyggnadsvärdet som inte översfiger , av den del av bostadsbyggnadsvärdet som överstiger . och av den del av bostadsbyggnadsvärdet som överstiger . Förmånsvärdet avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Bostadsbyggnad kan vid fastighetstaxeringen ha upptagitstill en 50-procentig värdenivå (främst när flera bostadsbyggnader förekommer påjordbmksfasfighet). Till grund för beräkning av förmånsvärde för sådanbostadsbyggnad läggs då det dubbla värdet: Av anvisningarna framgår att det förmånsvärde som beräknasenligt schablonen kan jämkas om det av olika skäl framgår att värdet uppenbartblir för högt. Om det framstår som uppenbart att ett procentberäknat förmånsvärdeavsevärt () avviker från vad som med hänsyn till omständigheterna kananses skäligt, får bostadsförmånsvärdet enligt anvisningarna beräknas efterprövning i det enskilda fallet. Vissa regler om jämkning ges också för sådanafall då två eller flera bostadsbyggnader finns på samma fasfighet. Med de nya anvisningarna har fråganhur byggnaderna på en jordbruksfastighet behandlats vid fastighetstaxeringenfått en grundläggande betydelse för värderingen av bostadsförmåner. 5 § andra stycket och 11 § andra stycket fastighetstaxeringslagen skallsmåhus, hyreshus och tomtmark för sådana byggnader som.ligger i anslutning tilllantbruksenhet med , betesmark och skogsmark i principingå i lantbruksenheten endast om byggnaden eller byggnaderna behövs som bostadför ägare, arrendator eller anställd arbetskraft. Av RSV;s föreskrifter ochanvisningar framgår bl. a. att bostadsbyggnad skall vara belägen i omedelbaranslutning till lantbruksenhetens ägor. Om det på jordbruksfastigheten finnsåtminsto- SkU1983/84:42 6 ne en bostadsbyggnad, som inte uppenbarligen uppförts förfritidsändamål, skall allfid en bostadsbyggnad anses ingå i lantbmksenheten. Ivissa fall kan två eller flera bostadsbyggnader ingå i lantbruksenheten. Enbostadsbyggnad som vid taxeringstillfället står obebodd och som på grund avlantbrukets rationalisering inte längre erfordras (exempelvis en torpstuga)skall ingå i lantbruksenheten endast om den utgör den enda bostadsbyggnaden. Byggnader som inte ingår i jordbruket skall i principtaxeras såsom annan fastighet. Vid sin behandUng av motionerangående frågan om beskattning av förmån av bostad på jordbruksfastighet förraåret framhöll utskottet att man med schabloner av det slag som tillämpas harstörre förutsättningar än fidigare att tillgodose kraven på en bättre och merlikformig värdering av jordbrukarnas bostadsförmåner. Enhgt vad utskottet inhämtat från riksskatteverkethar utgångspunkten för de uppskattningar som Hgger till grund för utformningenav de nya schablonerna varit att som ett genomsnitt komma fram till ungefärsamma värdenivå som . Enligt utskottets uppfattning saknas dettillräckliga skäl för att anta att den nya schablonen generellt sett leder fillför höga värden. Utskottet vill också framhålla att en exakt värdering givetvisinte kan uppnås. Om schablonen i det enskilda fallet leder fill ettoskäligt resultat, bör enligt utskottets uppfattning förmånsvärdet kunnajämkas. En mer allmän bedömning av förmånsvärdet torde också erfordras i frågaom fastigheter med flera byggnader eller stora bostadsytor. I detta sammanhangbör uppmärksammas att fastighetstaxeringen av olika skäl - såsom anförts bl. a.i motion 867 - kan ha blivit felaktig. Av de anvisningar som har utfärdats för årets taxeringframgår också att värdena i vissa fall skall kunna jämkas. Enligt vad utskotteterfarit kommer RSV att i cirkulär till taxeringsnämnderna taxeringförtydliga möjligheterna till jämkning och bl. a. informera taxeringsnämndernaom att ifrågavarande anvisningar har karaktär av rekommendationer och inteutgör bindande föreskrifter. Syftet med motionerna torde därmed i väsentlig månvara tillgodosett. Med hänvisning härtill och fill att samtliga de frågor somtas upp i mofionema ingår i bostadspolitiska utredningens uppdrag avstyrkerutskottet motionerna. I samband med utskottsbehandlingengjorde vissa förtyd-liganden av anvisningarna i ett cirkulärden fill skattecheferna. I cirkuläret framhölls att de exempel påjämkningsmöjligheter som lämnats i anvisningarna inte var uttömmande. a. följande: Procentmetoden är en slagsschablonmetod och för att den skall kunna tillämpas med viss effektivitet fårman acceptera att millimeterrättvisa inte kan uppnås i samtliga fall. Det fåremellertid inte innebära att metoden skall tillämpas på ett stelbent sätt. TNmåste vara observant i de fall de skattskyldiga anför särskilda skäl och jämkanär så år påkallat. I sammanhanget bör även framhållas att RSV:s anvisningar -däribland länsanvisningarna - inte är bindande för TN såsom RSV:s föreskrifter.Det hgger emellertid i sakens natur att det ur likformighetssynpunkt och urrättvisesynpunkt är lämpligt att de i möjligaste mån följs. SkU 1983/84:42 7 Räntetillägg skall i vissa fall tas upp för den somåtnjutit bostadsförmån på jordbmksfastighet - 10 § 6 mom. lagen om statliginkomstskatt. Reglerna härom är en följd av de avdragsbegränsningar somgenomfördes vid skattereform (prop. 1981/82:197, SkU 1981/82:60) ochhar betydelse för den som har inkomster över den s. k. brytpunkten vid 16basenheter. För att verkningarna av dessa begränsningar skall bli likformigaför olika kategorier av inkomsttagare skall vid beräkning av underlag förfilläggsbelopp för statlig inkomstskatt hänsyn tas till vissa förmåner som denskattskyldige har åtnjufit. En näringsidkare som utnyttjat vissa fillgångar iverksamheten för privat bruk skall påföras ett särskilt tillägg som motsvararvärdet av att inte privat behöva redovisa en räntekostnad för dessa tillgångar.I fråga om bostadsförmån på jordbmksfasfighet utgör räntetillägget ett beloppsom motsvarar den del av räntekostnaderna på låneskulderna i förvärvskällan sombelöper på den egna bostaden. Räntefillägget skall minskas dels med eventuelltunderskott i förvärvskällan, dels med den skattskyldiges inkomst av kapitalfill den del denna inkomst inte överstiger . Vidsin behandling av frågan om räntefillägg för jordbrukarnas bostäder anfördeutskottet i sitt nyssnämnda betänkande att den föreslagna begränsningen avunderskottsavdragen normalt inte berör jordbrukarens låneräntor förbostadsändamål, eftersom jordbrukarens bostadsbyggnad är att anse som endriftsbyggnad i inkomstskattehänseende. En villaägares räntor däremot lederregelmässigt fill underskott och påverkas därför direkt av avdragsbegränsningen.Med hänsyn härtill var det enligt utskottets mening motiverat att göra etträntefillägg för jordbmkarens bostadsbyggnad. Vid sin behandUng av motsvarandefråga påföljande år (SkU 1982/83:50) vidhöll utskottet denna ståndpunkt. Förmån i tjänsten av hyresbillig bostad ochsubventionerad semesterbostad utgör en typ av förmåner som enligt RSV;sanvisningar (RSV Dt 1981:30) skall beskattas endast om deras värde sammanlagtöverstiger . för år räknat. Förmån av fri bostad eller fri semesterbostadskall däremot anses skattepliktig oavsett värdet. Förvärderingen gäller såsom allmän regel att det skatteplikfiga värdet i principskall motsvara marknadsvärdet (ortens pris). Värdesättningen sker i allmänhetenligt vissa schablonmässiga grunder, bl. a, med ledning av uppgifter omhyrorna i de allmännyttiga bostadsföretagen och uppgifter om det faktiskahyresläget på orten. Ärdet sannolikt att den skattskyldige inte skulle ha skaffat sig vad sommotsvarar förmånen om han själv skulle ha bestritt kostnaderna, skallvärderingen av naturaförmånerna i allmänhet ske med utgångspunkt i deninbesparing i de personliga levnadskostnaderna som förmånen inneburit förförmånstagaren. I vad mån ett lägre värde än marknadsvärdet skall åsättas r*1983/84. SkU1983/84:42 8 bedöms med hänsyn dels till förmånens art och eventuellavillkor som är förknippade med förmånen, dels till förmånstagarens inkomst- ochförmögenhetsförhållanden. När det gäller preliminärskatten skall RSV enligt 8 §uppbördslagen (1953:272) fastställa de värden som skall läggas till grund förskatteavdragen för prehminär A-skatt. Dessa värden, som således gäller endastför den preliminära skatten, tas upp till ett genomsnitt för riket och anges iskattetabellerna. utfärdar liknande normer med stöd av 4§ andra stycket lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomstenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och 4 § lagen (1959:552) om uppbördav vissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. I en skrivelse till skattechefernaden tar upp frågan om beskattningen avtjänstebostäder för präster. Av skrivelsen framgår att ett antal präster under1983 beskattats för hyresbillig bostad och att beskattningen inte skettlikformigt i de olika länen. har medverkat till enöverenskommelse som har träffats mellan ochberörda arbetstagarorganisationer om ändrade regler för bestämmande avtjänstebostadshyra för präster. Enligt uppfattning uppkommerinte längre någon skatteplikfig bostadsförmån i dessa fall, och man bör enligtverkets uppfattning inte heller beräkna något bostadsförmånsvärde under denövergångstid som gäller enligt avtalet. Av det anförda framgår enligtriksskatteverket att berörda präster fr. o. m, taxering inte längreanses åtnjuta förmån av prisbilhg bostad. Inkomstberäkningen av en- ochtvåfamiljsfastigheter sker i allmänhet enligt en schablonmetod (24 § 2 mom. och25 § 3 mom. kommunalskattelagen 1928:370 - KL). Denna metod innebär att man somintäkt endast skall redovisa en viss procent av fastighetens taxeringsvärdeenligt en progressiv skala. Från detta belopp medges avdrag för ränteutgifteroch tomträttsav-gäld. För den som själv är bosatt på fastigheten tillkommerdessutom ett s. k, extra avdrag på högst . Det anförda gäller även villor som delvis används iägarens rörelse. Vid intåktsberäkningen minskar man i dessa falltaxeringsvärdet med den del som belöper på rörelsen. Rörelsedelen avfastigheten ingår alltså inte i villaschablonen, och kostnader för denna delav fasfigheten får dras av i rörelsen enligt de regler som gäller för detta inkomstslag. Schablonmetoden skall användas om fasfigheten uteslutandeutnyttjas såsom bostad åt ägaren - stadigvarande eller såsom sommarnöje - ellerockså såsom stadigvarande bostad åt annan. Om fastigheten brukar användas ävenför annat ändamål, t, ex, uthyrning åt sommargäster, blir schablonreglerna SkU1983/84:42 9 fillämpliga endast om bruttointäkterna härav uppgår tillmindre betydande belopp. Om de årliga intäkterna av denna uthyrning överstiger4 , och också överstiger av fastighetens taxeringsvärde, skallinkomstberäkningen ske enligt de vanliga regler som gäller förhyresfastigheter, vilket bl. a. innebär att de faktiska intäkterna - dvs.erhållna hyror m, m, och hyresvärdet för den egna bostaden - skall redovisasoch att avdrag medges för samtliga omkostnader för fasfigheten. Till grund för nuvarande regler ligger uppfattningen attmerinkomster genom uthyrning till sommargäster skall beskattas om uthyrningensker regelbundet och inte är av alltför obetydlig omfattning. Som skäl härförhar bl. a. åberopats att sådan uthyrning oftast har en mer rörelsemässig prägelän uthyrning fill stadigvarande bostad. I detta sammanhang har också beaktatsatt ägare fill jordbruksfastigheter och flerfamiljshus alltid skall beskattasäven för intäkt genom uthyrning av sommarnöjen och att en obegränsadskattefrihet för sådan verksamhet då det gäller villor inte skulle överensstämmamed kravet på en rättvis beskattning (prop. 1979/80:137, SkU 1979/ 80:50). Beträffande uthyrning tillsommargäster anförde utskottet (SkU 1982/83:46) att nuvarande reglergrundar sig på uppfattningen att merinkomster genom uthyrning tillsommargäster skall beskattas om uthyrningen sker regelbundet och inte är avalltför obetydlig omfattning. Enligt utskottets mening saknades tillräckligaskäl för att nu räkna upp gränsen för den skattefria uthyrningen, somfastställdes fill nuvarande belopp . Utskottet framhöll också attvillaschablonen ingick i den då påbörjade översynen av bostadspolitiken och attutredningen (bostadskommittén - Bo 1982:02) torde vara oförhindrad att prövadenna fråga. Med det anförda avstyrkte utskottet den föreliggande motionen. Reglerna om rätt beskattningsortinnebär att inkomst av fastighet skall beskattas i den kommunen där fasfighetenär belägen (56 § kommunalskattelagen 1928:370- KL). Motsvarande gäller i frågaom inkomst av rörelse (57 § KL). Vid beskattningen till inkomstskattfår avdrag för underskott som uppkommer vid inkomstberäkningen dras av endastfrån inkomst som hänför sig till samma kommun (46 § 1 mom. första stycket KL).Den som år bosatt i en kommun och äger en fastighet eller en rörelse i en annankommun får således inte dra av underskott som uppkommer i dessa förvärvskällorfrån inkomster i hemortskommunen. Vissa allmänna avdrag (46 § 2 mom. KL) ochgrundavdrag (48 § 2 mom. KL) som inte har kunnat utnyttjas i hemortskommunenfår dock avräknas från inkomst i annan kommun (46 § 4 mom. och 50 § 3 mom. KL). Motsvarande begränsningar gäller inte enligt reglerna förstatlig inkomstskatt. SkU1983/84:42 10 Kommittén (B 1980:05) omunderskottsavdrag fick i tilläggsdirektiv (dir. 1982:30) i uppdrag att utredafrågan om ett slopande helt eller delvis av den kommunala avdragsbegränsningen.Av kommittéberättelsen 1984 framgår att kommitténs arbete har upphört och attdess arbetsuppgifter skall övertas av företagsskattekommitté (B1979:13) utom såvitt avser frågor rörande fritidsfastigheter som skall övertasav bostadskommittén (Bo 1982:02). Övriga frågor om fritidsbostäder Vid sin behandling av enmotion om beskattningen av frifidshus som uppförts för uthyrning på enjordbruksfastighet och beskattningen av tjänsteförmån i form av subventioneratfritidshus (SkU 1982/83:45 s. 7) avstyrkte utskottet mofionen och anfördeföljande: Byggnad som inte behövs förjordbruket - och hit hör åtminstone i allmänhet fritidsbyggnader - skall enligtfastighetstaxeringsreglerna i princip taxeras såsom annan fastighet. Dettainnebär att hyresintäkter, som inte överstiger . eller avtaxeringsvärdet, inte beskattas och att värdet av ägarens egen bostadsförmåningår i den s.k, villaschablonen. Om hyresintäkterna är större eller om husetvid fastighetstaxeringen trots allt har ansetts fillhöra jordbruket, skallägaren beskattas för samtliga intäkter efter avdrag för omkostnaderna. Omägaren har haft tillgång till fritidsbostaden för privat bruk skall han iprincip beskattas även för denna förman. När det gäller jordbruksfastigheteringår värdet i den schablon som behandlats, och schablonen innehållersärskilda jämkningsregler för bostäder som hyrs ut. Såvitt utskottet kan bedömatorde de problem som kan uppkomma i fråga om fritidsbyggnader i jordbruk varatämligen begränsade. Förmån i tjänsten av hyresbillig semesterbostad ingår i engrupp av förmåner som beskattas endast om värdet översfiger .