bet · G701UbU7 · 1983-12-31 00:00:00 — om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop.1983/84:40 bil. Regeringen har i proposition1983/84:40 bilaga 6 () under punkterna 1,3.4,7 och 8(s. I -2. 6-12, 18-20) föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen har förordats om särskilt veckotimpris för den ickeundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 2. godkänna vadsom i propositionen har förordats om förskott på bidrag tillförstärkningsresursen för /85, 3. godkänna vadsom i propositionen har förordats om minskning av tilläggsbidraget, 4. godkänna vadsom i propositionen har förordats om förskott på tilläggsbidrag /85, 5. godkännaförslaget om utbyggnad av systemet med timreduktioner, 6. godkännaförslaget om lägsta antal elever för att undervisning i vissa språk skall fåstarta, 7. godkännaförslaget om en särskild återföringsresurs i form av extra resurstimmar ianslutning till systemet nied timreduktioner, 8. godkänna vadsom i propositionen har förordats om schablontilläggets storlek, 9. godkänna vadsom i propositionen har förordats om schablonbidraget till folkhögskolor. 1983/84:86 av . (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 11. att riksdagenbeslutar att en i förhållande till propositionens förslag lägre timreduktion igymnasieskolan genomförs pä det sätt som anförs i motionen, 12. att riksdagenbeslutar att återinförandet av resurser för att ompröva självstudietiden igymnasiet genomförs enligt motionens förslag, 13. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omåterinförandet av specialarbetet i gymnasieskolan. I 1983/84. UbU1983/84:7 2 1983/84: 100 av . (c) vari. såvitt nu är i fråga, yrkas 23. atl riksdagenavslår regeringens förslag om reduktion av veckotimpriset, 24. att riksdagenavslår regeringens förslag i fråga om tilläggsbidraget för vikarieinsatser, 25. att riksdagenger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett enkelt elevrelateratstatsbidragssystem i enlighet med vad som anförs i motionen. 26. att riksdagenhos regeringen begär nytt förslag till besparingar inom i enlighetmed vad som anförs i motionen, 27. att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförs om inriktningen avbesparingarna inom , 28. att riksdagenavslår förslaget om 40 milj. kr. till omprövning av självstudietiden, 29. att riksdagenavslår regeringens förslag rörande besparing pä vuxenutbildning. 1983/84: 140 av Per m.fl. (m) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avslå propositionens förslag om timreduktion, återföringsresursoch återföring av medel för täckande av självstudietid, 2. att riksdagenbeslutar att bifalla det timreduktionsförslag som presenterats i motionen, 3. att riksdagenbeslutar att bifalla det förslag i fråga om självstudietid som framförts imotionen, 4. att riksdagenbeslutar att genomföra den ytterligare reducering av koefficienten i detallmänna bidraget till folkhögskolan i enlighet med vad som framhållits imotionen. 1983/84: 147 av m.fl.(vpk) vari yrkas att beslutar avslå proposition 1983/84:40 i vadavser ändring av schablontillägget till kommuner som anordnar kommunalvuxenutbildning. 1983/84: 148 av m. (vpk) vari yrkas att beslutar avslå proposition 1983/84:40 i vad avserförändring av det allmänna bidraget till driften av folkhögskolor. 1983/84: 149 av m.fi. (vpk) vari yrkas att beslutar avslå proposition 1983/84:40 i vadavser anslaget Bidrag till driften av grundskolor och anslaget Bidrag tilldriften av gymnasieskolor. Utskottet behandlar i dettabetänkande proposition 1983/84:40 bilaga 6, punkterna 1, 3, 4, 7 och 8. Punkt 5behandlas i ett senare betänkande. UbU1983/84:7 3 Bidrag till driften av grundskolor m.m. Statsbidraget till kommunernaför.driften av grundskolor består såvitt avser förstärkningsresursen av tvådelar. Bidrag motsvarande kostnaden per elev utgår tillkostnader för insatser för under-.visning, medan bidrag motsvarande 0,1248veckotimmar per elev utgår till kostnader för andra särskilda insatser underskoldagen samt kostnader för det lokala planeringsrådet. Föredragande statsrådet anför att förförstärkningsresursen gäller att bidraget utgår med ett visst belopp perveckotimme (veckotimpris). Veckotimpriset fastställs av regeringen pågrundval av den genomsnittliga lönekostnaden för lärarledd undervisning igrundskolan. I det löneläge som kan antas komma att gälla för redovisningsäret1983/84 motsvarar veckotimpriset en månadslön för en heltidsanställd om ca 8500kr. Den personal som har hand om den största delen av den verksamhet som inteär undervisning har enligt föredragande statsrådet ett löneläge som betydligtunderstiger nämnda lön. 1 denna bemärkelse kan alltså kommunerna sägas få ettstatsbidrag för den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen somöverstiger de faktiska lönekostnaderna. Mot bakgrund härav förordarföredragande statsrådet att ett särskilt veckotimpris införs för den ickeundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen. Detta veckotimpris börsättas lägre än det som gäller för förstärkningsresursen i övrigt, vilketmotsvarar en månadslön för en. heltidsanställd om ca . Den långsiktiga besparingseffekten till följd avregeringens förslag beräknas till 106 milj. kr. Det särskildaveckotimpriset föreslås gälla fr. o. m. redovisningsäret 1984/85. Genomstatsbidragssystemets konstruktion skulle effekt på statsbudgeten normaltuppstå först / 86. För att besparingseffekt skall inträffaredan, /85 bör enligt föredragande statsrådet hänsyn tas tilldet särskilda veckotimpriset redan vid utbetalning av förskott på statsbidragetunder / 85. Föredragande statsrådet förordar vidare atttilläggsbidraget till kommunerna minskas med 161 milj. kr. räknat i antagetkostnadsläge för /84 och med beaktande ay kostnaderna förlönekostnadspålägg och bidrag till sociala avgifter. Med tilläggsbidragetbestrids bl. a. vikariekostnader. För att effekt pä statsbudgeten skall uppståredan budgetåret 1984/85 bör föreslagen minskning påverka utbetalningen av förskottunder /85. I motion 1983/84: 149 (i denna del) yrkas avslag päregeringens förslag om minskning av statsbidraget till . Enligtmotion 1983/84: 100 (yrkandena 23, 24, 25, 26 och 27) innebär förslagen ombesparing på område en ökad detaljstyrning av skolans verksamhet,varför förslagen avvisas. I samma motion föreslås ett elevrelaterat statsbidragssystemför . Med ett sådant system kan enligt motionä-11 Riksdagen1983184. Rättelse: S. 4, rad 12-13 Står: vikariekostnader igrundskolan. Rättat till: kostnader för-------------- upprätthållande.Tillkommer: (under de ledighet). S. 4, rad14 Tillkommer: (längre ledighet). UbU 1983/84:7 4 remaeventuella besparingar ges en mer generell karaktär. I avvaktan på skisseratstatsbidragssystem bör enligt motionärema uppdra åt regeringen attåterkomma med ett nytt besparingsförslag för som lämnar frihet åtden enskilda kommunen att själv ta ställning till var besparingarna skallgöras. Utskottetvill med anledning av regeringens förslag och motionsyrkandena anföraföljande. Detstatliga driftbidraget skall garantera en likvärdig utbildningsstandard i helalandet. De besparingsåtgärder som regeringen föreslår för delpåverkar inte i första hand den reguljära undervisningen vilket utskottetfinner väsentiigt - utan vissa övriga verksamheter och viss vikarie verksamhet.Utskottet erinrar vidare om att kostnader för undervisningens upprätthållandekan bestridas med såväl förstärkningsresurs (avlärares ledighet) som tilläggsbidrag (längre ledighet). Hur vikariebehovet denförsta frånvarodagen för lärare skall tillgodoses får enligt propositionenavgöras av den enskilda kommunen. Riksdagenhar så sent som beslutat om ett nytt statsbidragssystem förgrundskolan (prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/ 78:260). Effekternaav statsbidragssystemet för stat och kommun granskas f. n. både inomskolöverstyrelsen och inom . Medhänvisning till vad som redovisats avstyrker utskottet motionerna 1983/84:100yrkandena 23, 24, 25, 26 och 27 samt motion 1983/84:149 i denna del. Utskottetföreslår att godkänner förslagen om dels särskiltveckotimpris för den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursenoch förskott på bidrag till förstärkningsresursen för /85,dels minskning av tilläggsbidraget och förskott på tilläggsbidrag /85. Bidragtill driften av gymnasieskolor Enligt skolförordningen anordnas normalt enundervisningsgrupp för varje påböijat 30-tal elever i ett ämne. Om i ett sådantämne det totala antalet elever i årskursen vid skolan är lägre än 12, skallantalet veckotimmar enligt timplanen minskas (jfr förordningen 1982:40 omtimreduktioner i gymnasieskolan vid låga elevtal). Systemet med timreduktionerinnebär att timtalet minskas med , när det totala antalet elever är 8-11eller, i latin och grekiska, 5-8. Timreduktionssystemet omfattar inte yrkesämnenoch andra ämnen som har delningstalet 16. anser att systemet med timreduktion bör byggas ut till att omfattaäven intervallen 12-17 och 18-23 elever. Därvid bör reduktion göras med ca 15resp. För latin och grekiska, som inte berörs av systemet med timreduktionnär antalet elever är större än 8, bör enligt propositionen ingen förändringske. På samma sätt som latin och grekiska bör även fem mindre vanliganyböijarspråk behandlas, nämligen finska, italienska, kinesiska, portugisiskaoch ryska. Undervisning i dessa språk bör också få starta med fem elever. UbU1983/84:7 5 Ämnen med delningstalet 16 bör,heter det i propositionen, liksom tidigare undantas från systemet medtimreduktion. När nu systemet med timreduktioner ökar i omfattning,behövs enligt föredragande statsrådet en särskild återföringsresurs. Denna kandå fungera som ett komplement till den nu för varje skola varierande reguljäraförstärkningsresursen. Återföringsresursen bör anges i ett visst antallärar-timmar som kommuner och skolenheter kan tilldelas som extra resurstimmar,dvs. ett tillskott till de resurstimmar som finns enligt redan gällande regler.Det bör fä ankomma på SÖ att fördela timmarna i återföringsresursen mellanlänsskolnämnderna, vilka sedan i sin tur får fördela timmarna mellan dekommuner och skolenheter som är i särskilt behov av extra resurser. Genom timreduktioner vid grupper upp t.o.m. 23 eleversparas enligt propositionen ca 115 milj. kr. Av detta belopp föreslås ca 40milj. tas i anspråk i samband med en omprövning av ordningen medsjälvstudietimmar på de teoretiska linjerna. Av resterande indragna ca 75milj. föreslås ca 15 milj. kr. ställas till lokal disposition somen återföringsresurs i anslutning till systemet med timreduktioner. utgör därmed den direkta besparingen för gymnasieskolans del. Regeringensförslag bör enligt propositionen genomföras fr.o.m. / 85. I motion 1983/84: 149 (i denna del) yrkas avslag påregeringens förslag om minskning av statsbidraget till gymnasieskolan genom enutbyggnad av systemet med timreduktioner. En särskild återföringsresurs behövsdärmed enligt motionärerna inte. Till frågan om en omprövning av ordningen medsjälvstudietimmar på de teoretiska linjerna avser motionärerna återkomma underallmänna motionstiden innevarande . Enligt motion 1983/84:140 (yrkandena I, 2 och 3) bör intesystemet med timreduktion för undervisningsgrupp utvidgas så mycket somregeringen föreslår. Det måste först visas att en sådan reduktion kan ske utanatt skolans kvalitetskrav eftersatts. Reduktion av lärartimtalet för undervisningenbör, utöver vad som gäller, endast komma i fråga när det totala elevantaletär 15 eller mindre. En särskild återföringsresurs behövs enligt motionärernainte vid av dem föreslagen begränsning av timreduktionssystemet. För attavskaffa ordningen med självstudietimmar föreslås att resurser för ändamåletanvisas genom att tillämpa en av SÖ förordad modell i vilken tiden förelevernas skriftliga prov avräknas från lärarnas tjänstgöring. Lärartimmar sompå så sätt frigörs avses bli överförda till skolans förstärkningsresurs. Även i motion 1983/84: 86 (yrkandena 11 och 12) föreslåsen begränsning av systemet med timreduktion jämfört med regeringens förslagsamt att man bör använda SÖ:s nyssnämnda modell för att frigöra lärartimmar förhandledningsinsatser. Därigenom skulle ordningen med självstudietimmar igymnasieskolan kunna avskaffas. UbU1983/84:7 6 I motion 1983/84: 100 (yrkande 28)accepteras regeringens förslag till timreduktioner. Till skillnad frånregeringen anser motionärerna att ordningen med självstudietimmar igymnasieskolan inte bör omprövas, då regeringens förslag härom endast innebäratt tillgängliga lärarresurser överflyttas från ett ändamål till ett annat. Detsamlade statsbidraget till gymnasieskolan kan enligt motionärerna därförminskas med 40 milj. kr. utöver den av regeringen föreslagna nettobesparingenom 60 milj. kr. Utskottet vill med anledning av regeringens förslag ochifrågavarande motionsyrkanden anföra följande. Vad först gäller elevtalet för start av undervisning ivissa språk tillstyrker utskottet att, liksom i fråga om latin och grekiska,lägsta antalet elever skall vara fem för undervisning i finska, italienska,kinesiska, portugisiska och ryska. Liksom tidigare bör ämnen med delningstalet 16 undantasfrån systemet med timreduktion. För finska, grekiska, italienska, kinesiska, latin,portugisiska och ryska bör i enlighet med regeringens förslag gälla att ingentimreduktion skall ske, när antalet elever är större än 8. Utskottet tillstyrkeratt timreduktion i övrigt görs med15% vid intervallet 12-17 elever och vid intervallet 18-23 elever.Därmed avstyrker utskottet motionerna 1983/84:86 yrkande 11 i denna del, 1983/84: 140 yrkandena 1 i denna del och 2 samt 1983/84:149 i denna del. Vidare tillstyrker utskottet förslaget om en särskildåterföringsresurs i form av extra resurstimmar i anslutning till systemet medtimreduktioner. Motionerna 1983/84:86 yrkande 11 i denna del, 1983/84: 140yrkande I i denna del och 1983/84: 149 i denna del avstyrks. Med avstyrkan av motion 1983/84: 100 yrkande 28tillstyrker utskottet att 40 milj. kr. av den bruttobesparing om 115 milj. kr.,som erhålls vid timreduktioner vid grupper upp t. o. m. 23 elever, tas ianspråk i samband med en omprövning av ordningen med självstudietimmar på deteoretiska linjerna. Till detta avser föredragande statsrådet att återkomma isina förslag till budgetpropositionen 1984. Utskottet vill i detta sammanhangpeka pä att det i föreliggande proposition bland olika besparingsmöjligheterredovisas en modell, som SÖ förordat och i vilken tiden för elevernasskriftliga prov avräknas från lärarnas tjänstgöring. Med hänsyn till sambandetmed gällande kollektivavtal och förutsättningarna för detta har föredragandestatsrådet inte varit beredd att nu förorda detta förslag. Utskottet harinhämtat att det i avtal om löner 1983 för stalstjänstemänm.fl. gjordes en protokolisanteckning av innebörd att parterna, i avvaktan pånytt kollektivavtal om lärares skyldigheter och arbetstider, är ense om atthittillsvarande praxis på området skall tillämpas. Med hänvisning härtill ochtill den bedömning som föredragande siaisiådet gort avstyrker utskottetmotionerna /84:86 yrkande 12 och 1983/84: 140 yrkandena 1 i denna del och3. Utskottet avstyrker också motion 1983/84: 149 i denna del. UbU1983/84:7 7 I detta sammanhang tar utskottetupp frågan om specialarbetet i gymnasieskolan. Enligt motion 1983/84: 86(yrkande 13) bör specialarbetet återinföras i gymnasieskolan. har beslutat att specialarbete intebehöver utföras i gymnasieskolan i de fall då eleverna i årskurs 3 bedriversjälvstudier systematiskt (prop. 1981/82: 14, UbU 1981/82:5, rskr 1981/82:112). Härmed förstås enligt SÖ självstudier under minst en veckotimme. Vid deskolenheter där självstudietimmar inte finns utiagda på schemat i årskurs 3skall eleverna utföra ett självständigt arbete som påminner om specialarbetet(UbU 1981/82:5 s. 10). Enligt uppgift från kommer fråganom självständigt arbete i gymnasieskolan att tas upp i den aviseradeprincippropositionen om ett förnyelsearbete inom gymnasieskolan. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1983/84:86 yrkande 13. Bidrag till vuxenutbildning m. m. För vuxenutbildning(komvux) utgår f.n. ett schablontillägg till kommun som anordnar sådanutbildning. Schablontillägget utgår för kostnader inom komvux förstödundervisning, studiehandledning, studie-och yrkesorientering samt kostnadersom kommunen finner skäl att äta sig för annan studie- och yrkesorientering förvuxna. Till grund för beräkningen av schablontillägget ligger det högstaantalet lektioner enligt timplanerna för de kurser som kommunen faktisktanordnat. Schablontilläggets storlek beräknas utifrån en viss procent avtimarvodet enligt en viss beteckning, en viss arvodesgrupp och en vissålderstilläggsklass. Denna procentsats är nu för grundskolekurs 25, förgymnasieskolkurser i allmänna ämnen 13, för särskilda yrkesinriktade kurser 13samt för grundutbildning för vuxna 15. Även arvodesgrupper ochälderstilläggsklasser varierar. Enligt föredragande statsrådet bör en minskning av statensutgifter för komvux kunna göras genom att samma procentsats och arvodesbeloppanvänds vid beräkning av schablontilläggets storlek för kurser på de olikanivåerna. Detta får också ses som ett led i förenklingen av statsbidragssystemetför komvux. Schablontillägget är en totalresurs som kommunerna kan använda heltfritt efter lokala behov inom ramen för angivna ändamål. föreslår mot denna bakgrund att schablontilläggets storlek församtliga kurser i komvux fr. o. m. fastställs till av etttimarvode som motsvarar det som utgår för grundskolekurser. Härigenom uppkommeren utgiftsminskning på ca 10 milj. kr. I motion 1983/84:147 yrkas avslag på regeringens förslag ivad gäller ändring av schablontillägget till kommuner som anordnar vuxenutbildning.Enligt motion 1983/84:100 (yrkande 29) bör ingen besparing göras när det gällerkommunal vuxenutbildning. Däremot har motionärerna inget emot att man iförenklingssyfte fastställer en procentsats för UbU1983/84:7 8 schablontillägget som är gemensam för alla typer avkommunal vuxenutbildning. Utskottet föreslår med hänvisning till detstatsfinansiella läget att godkänner vad. som i propositionen harförordats om schablontilläggets storlek. avstyrks motionerna1983/84:100 yrkande 29 och 1983/84:147. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Statsbidraget till folkhögskolor,som innevarande budgetår uppgår till ca 405 milj. kr., består till avett allmänt bidrag. En minskning av statens utgifter för folkhögskolan börenligt föredragande statsrådet kunna göras genom förändringar i det allmännabidraget. Huvuddelen av detta utgår i form av ett schablonbidrag som beräknasutifrån följande formel: antalet elevveckor x koefficienten 0,0037 x lärar-löninkl. sociala avgifter enligt lönegrad L 12:4. Genom att sänka koefficienten0,0037 till 0,0036, dvs.med ca 2,, når man en utgiftsminskning pä ca 10,5milj. jämfört med vad som budgeterats för innevarande budgetär.Föredragande statsrådet förordar en sådan minskning av koefficienten till0,0036 fr. o. m. . Hon anmäler sin avsikt att ianslutning härtill föreslå regeringen att de nuvarande bestämmelserna ifolkhögskoleförordningen (1977:551) om en lärartäthet av i genomsnitt 2,15lärartimmar ändras fr.o.m. , så att lärartätheteninte skall behöva uppgå . Motsvarandeförändring bör enligt henne göras vid omräkning av tjänstgöringstimmar istudiecirkelarbete till elevveckor enligt 84 § folkhögskoleförordningen(1977:551). 1 motion 1983/84: 148 yrkas avslag på regeringens förslagi vad avser förändring av det allmänna bidraget till driften av folkhögskolor.Enligt motion 1983/84:140 (yrkande 4) bör bestämmelserna i folkhögskoleförordningen(1977:551) om en lärartäthet av i genomsnitt per elevveckaändras , så att koefficienten i det allmännabidraget kan sänkas frän 0,0037 till 0,0034. Detta innebär en besparing påytterligare 21 milj. kr. utöver regeringens förslag, dvs. med sammanlagt ca 8,. Med hänvisning till det statsfinansiella läget tillstyrkerutskottet regeringens förslag till ändring av schablonbidraget tillfolkhögskolor innebärande en besparing på 2,och avstyrker därmed motion 1983/84:148.Utskottet kan däremot inte tillstyrka yrkandet om en besparing på drygt 8%.Riksdagen bör därför avslå motion 1983/84: 140 yrkande 4. Hemställan Åberopande det anfördahemställer utskottet 1. att med bifall tillproposition 1983/84:40 och med avslag på motionerna 1983/84:100 yrkandena 23,25, 26 och 27 i UbU1983/84:7 9 motsvarande delar samt 1983/84:149 i denna del godkännervad som i propositionen har förordats om särskilt veckotimpris för den ickeundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen, 2. att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84:40 och med avslag på motionerna 1983/84:100 yrkandena 23, 25, 26 och 27 i motsvarande delar samt 1983/84:149 i dennadel godkänner vad som i propositionen har förordats om förskott på bidrag tillförstärkningsresursen för /85, 3. att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84:40 och med avslag pä motionerna 1983/84:100 yrkandena 24, 25, 26 och 27 i motsvarande delar samt 1983/84:149 i dennadel godkänner vad som i propositionen har förordats om minskning avtilläggsbidraget, 4. att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84:40 och med avslag på motionerna 1983/84:100yrkandena 24, 25, 26 och 27 i motsvarande delar samt 1983/84: 149 i denna delgodkänner vad som i propositionen har förordats om förskott på tilläggsbidragför /85, 5. att riksdagenbeträffande lägsta antalet elever för att undervisning i vissa språk skall fåstarta godkänner vad som har förordats i proposition 1983/84:40, 6. att riksdagenriied bifall till proposition 1983/84:40 och med avslag på motionerna1983/84:86 yrkande 11 i denna del, 1983/ 84:140 yrkandena 1 i denna del och 2samt 1983/84:149 i denna del godkänner vad som i propositionen har förordats omutbyggnad av systemet med timreduktioner, 7. att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84:40 och med avslag på motionerna 1983/84:86yrkande II i denna del, 1983/ 84: 140 yrkande1 i denna del och 1983/84: 149 i denna del godkänner vad som i propositionenhar förordats om en särskild återföringsresurs i form av extra resurstimmar ianslutning till systemet med timreduktioner, 8. att riksdagenrned bifall till proposition 1983/84:40 och med avslag på motionerna 1983/84:86yrkande 12, 1983/84:100 yrkande 28 och 1983/84:140 yrkandena 1 i denna del och3 samt 1983/84:149 i denna del godkänner vad som i propositionen har förordatsom återföring av medel för omprövning av ordningen med självstudietimmar, 9. att riksdagenbeträffande specialarbetet i gymnasieskolan avslår motion 1983/84:86 yrkande13, 10. att med bifall tillproposition 1983/84:40 och med avslag på motionerna 1983/84: 100 yrkande 29 och1983/84:147 godkänner vad som i propositionen har förordats om storleken päschablontillägget för vuxenutbildning. UbU1983/84:7 10 11. att med bifall tillproposition 1983/84:40 och med avslag på motionerna 1983/84: 140 yrkande 4 och1983/84: 148 godkänner vad som i propositionen har förordats om schablonbidragettill folkhögskolor. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (),(), (). (), (),(), (), (vpk), () () och (). Förstärkningsresurs och tilläggsbidrag för (mom. 1, 2, 3 och 4) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar "Det statliga" och slutar"/85" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till det statsfinansiella läget och detstora behovet av besparingar vill utskottet inte motsätta sig den sammanlagdabesparingen pä men väl sättet på vilket den genomförs. Eftersomkommunerna har anpassat verksamhetens omfattning till den totalaresursens volym i kronor istället för veckotimmar, innebär förslaget endera ensänkning av ambitionsnivån eller en stor kostnadsövervältring från staten tillkommunerna. Reduktionen av statsbidraget till vikarier innebär att man gör detmöjligt att införa helt lärarlösa skoldagar i . De av regeringenföreslagna besparingarna innebär dessutom en ökad detaljstyrning av skolansverksamhet. Utskottet kan inte acceptera minskningen av förstärkningsresursenoch tilläggsbidraget.