bet · G701JuU16 · 1983-12-31 00:00:00 — ompolisens organisation, m. m. 1983/84:89 jämte motioner) I proposition 1983/84:89 harregeringen () föreslagit att godkänna deriktlinjer i fråga om polisens organisation m, m, som har förordats ipropositionen. Rörande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisas tillvad som anförs i det följande under , 4, I samband med propositionenbehandlar utskottet följande sex motioner som väckts med anledning avpropositionen. I mofion 1983/84:1146 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om utbildning av de förtroendevalda ledamöterna i 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att någon omorganisationav polisens regionala organisation utöver , och samtJämtlands län inte bör komma till stånd, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att börbilda en egen organisatorisk enhet direkt under rikspolisledningen, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna attrekryteringsorganisationen bör utformas i enlighet med polisberedningensförslag, bl. a. innebärande att det bör finnas en tjänsteman vidpolisdistrikten som är ansvarig för rekryteringsfrågorna. 1 motion 1983/84:1514 av KjellJohansson (fp) och () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om den ordning i vilkenslutlig översyn av den regionala polisorganisationen bör ske. 1 motion 1983/84:1515 av m. fl. (m) hemställs 1. att beslutar inrätta en tjänst som biträdandelänspolismästare i , 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall beredas tillfälle att ta ställning till polisberedningens förslagbeträffande polisorganisationen i de län som ej behandlas i föreliggande proposition, I 1983/84. JuU1983/84:16 2 3. att riksdagenbeslutar inrätta en tjänst som professor vid , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandefortbildning om ekonomisk brottslighet. I motion 1983/84:1519 av HansPetersson i (fp) och () hemställs att riksdagenbeslutar att en tjänst som biträdande polischef skall inrättas även i Göteborgspolisdistrikt. I motion 1983/84:1524 av Karl-ErikSvartberg m. fl. (s, fp, c, m) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att en tjänst som biträdande polischef bör inrättas äveni . I mofion 1983/84:2176 av () hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts röranderikspolisstyrelsens verksamheter i och , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt anförts om utbildning imotionen. Det svenska polisväsendet förstatligadesden . I samband därmed ändrades organisationen på ettgenomgripande sätt. underströks att organisationsfrågorna måste ägnasfortlöpande uppmärksamhet och att organisationen måste anpassas tillförändringar i samhället. tillkallade chefen för justitiedepartementetefter regeringens bemyndigande sakkunniga för en översyn i detta syfte, 1975års polisutredning. avlämnade principbetänkandet (SOU1979:6) Polisen. Efter remissbehandling lade regeringen för framförslag till allmänna riktlinjer för en reform av polisväsendet (prop.1980/81:13). godkände i huvudsak de av regeringen förordaderikfiinjerna (JuU 1980/81:24, rskr 210). I enlighet med vad som förordats i den nämndapropositionen - och som godtagits av - tillkallade chefen förjustitiedepartementet efter regeringens bemyndigande en kommitté med uppdragatt behandla frågor om genomförandet av reformen rörande polisens uppgifter,utbildning och organisation m.m. Kommittén antog namnet 1981 årspolisberedning. Polisberedningen har lagt fram en rad förslag i skildaämnen. Förslagen har nästan genomgående publicerats i departementsserien, ömsomsom promemorior ömsom som betänkanden. De förslagsom läggs fram för i nu förevarande proposition JuU1983/84:16 3 bygger - förutom riksdagsbeslut -huvudsakligen på polisberedningens två betänkanden (Ds Ju 1983:10)och (Ds Ju 1983:15) Rekrytering och utbildning inompolisväsendet samt remissbehandlingen av dem. principbeslut omallmänna riktlinjer för en reform av polisväsendet innebär i huvudsak följande. Inom ramen för en helhetssyn på polisens huvuduppgift allupprätthålla allmän ordning och säkerhet skall en starkare betoning av deegentliga polisuppgifterna eftersträvas. Den hjälpande verksamheten blir ensjälvständig polisuppgift vid sidan av uppgifterna att förebygga och beivrabrott. För att möjliggöra en snabb och smidig anpassning avpolisens verksamhetsinriktning och organisation till regionala och lokalaförhållanden förordades en decentralisering av olika funktioner inompolisväsendet. I detta hänseende innebär beslut bl. a. att dennuvarande centralt beslutade jänstefördelningen löses upp till förmån för ettökat regionalt och lokalt inflytande. De regionala och lokala styrelserna skallfå ökat ansvar när det gäller att genomföra statsmakternas beslut och i övrigtutforma verksamheten och organisationen efter uppkommande behov. Medborgarinflytandet över polisväsendet stärks genom attde politiskt valda polisstyrelserna får ett bredare ansvarsområde. Endastfrågor som gäller polisledning i särskilt fall läggs utanför styrelsernaskompetensområde. Den regionala polisorganisationen skall behålla sinanknytning till länsstyrelserna. Länspolischeferna förblir tjänstemän ilänsstyrelserna och deras ställning inom länsstyrelseorganisationen förstärks.Deras verksamhet inriktas i högre grad än f. n. på planering, samordning ochtillsyn av polisverksamheten inom länen samt på samverkan mellan länen liksompå särskilda funktioner såsom beredskapsplanering och säkerhetstjänst. Dendirekta ledningen av polispersonal som är avsedd för mer än ett distrikt skalli princip vara förlagd till det lokala planet. För samtGöteborgs och län valdes en särlösning som innebär att befattningen somlänspolischef förenas med tjänsten som polismästare i det störstapolisdistriktet i resp. län. Såvitt gäller innefattar riksdagensbeslut inte något slutligt ställningstagande ulan det uttalades attpolisberedningen förutsättningslöst skulle pröva frågan. Bekämpandet av narkotikabrottsligheten och den organiseradeoch den ekonomiska brottsligheten ges fortsatt hög prioritet. Denbrottsförebyggande verksamheten betonas liksom arbetet med att analysera ochplanera polisverksamheten på skilda nivåer. I fråga om villkoren för antagning till polisyrkel förordadesvissa ändringar. Ingripande ändringar skall ske i fråga om polisutbildningen.Den r 1983/84. JuU1983/84:16 4 grundläggande polisutbildningen läggs om till ensammanhållen utbildningsgång med praktik såväl i polisdistrikt som vid andrasamhällsorgan, t. ex. inom . Utbildningen ges en merahögskoleinriktad prägel med ett ökat inslag av bl. a. samhällsorienterandeämnen. De grundläggande bestämmelserna om polisens uppgifter,organisation och befogenheter skall samlas i en särskild polislag.Förberedelsearbetet för att utforma en sådan lag liksom ytterligareorganisations- och planläggningsarbete för det praktiska genomförandet avreformen i övrigt skall, såsom redan angetts, ankomma på 1981 årspolisberedning. För reformarbetet skall gälla den nuvarande ekonomiska ramenför polisväsendet. Propositionens huvudsakliga innehåll m. m. I propositionen föreslås en ändradorganisation m. m. för myndigheterna inom polisväsendet. Förslaget skall sessom ett första led i polisreformens genomförande. I propositionen tas uppfrämst de frågor som gäller organisationen på central nivå och vissa särskildafrågor om den regionala och lokala polisorganisationen. För att ge statsmakterna och myndigheterna inompolisväsendet ett bättre underlag för beslut om resursfördelning m.m. föreslåsett nytt planeringssystem. Systemet får sin största betydelse när helapohsreformen har genomförts men det kommer att underlätta genomförandet av deförslag som nämns i det följande. Medborgarinflytandet över polisväsendet stärks.Polisstyrelserna föreslås få ökade befogenheter att fatta beslut rörande t. ex.inriktningen av verksamheten vid polismyndigheten. För den regionala organisationen i föreslåssamma lösning som tidigare beslutats i fråga om samt Göteborgsoch län och som innebär att tjänsten som länspolischef skall förenas medtjänsten som polismästare i det största polisdistriktet i länet. Vidare angeshur arbetet skall fördelas mellan den nye regionale chefen och iövrigt i fråga om de uppgifter som ankommer på som högstapolismyndighet i länet. skall även i fortsättningen varacentral förvaltningsmyndighet för polisväsendet men en decentralisering avvissa arbetsuppgifter förordas. Styrelsens befogenheter att meddelaföreskrifter för och leda viss polisverksamhet föreslås bh begränsade. På detpolisiära området i övrigt skall styrelsens verksamhet inriktas på metodutveckling.De föreslagna åtgärderna leder till ett minskat personalbehov vid styrelsen.Förändringar föreslås också i fråga om organisationen vid . Den centrala utbildningsverksamheten föreslåsorganisatoriskt bli samlad inom en polishögskola som får ställning som en byråvid . Flertalet av de centrala utbildningsaktiviteterna avsesbli förlagda till i kommun. Mot bakgrund av detnumera JuU1983/84:16 5 gynnsamma rekryteringsläget föreslås förändringar irekryteringsverksamheten. Den särskilda rekryteringsorganisationen ges en ny inriktning. De i propositionen föreslagna åtgärderna avses i huvudsakbli genomförda fr. o. m. . För polisreformens fullagenomförande återstår ännu vissa frågor som har att pröva. a. frågan om den förutnämnda särskilda polislagen. En proposition (prop.1983/84:111) med förslag till sådan lag med ikraftträdande harnyligen förelagts . Propositionen bereds f. n. av justitieutskottet. -Övriga frågor som bl. a. gäller ökade befogenheter för polismyndigheterna attbesluta om resursanvändning och prioritering av verksamheten samtpolisutbildningens innehåll avses bli redovisade i en annan proposition i sådantid att reformerna på ett smidigt sätt kan genomföras . Ett viktigt syfte med polisreformenär att ge de regionala och lokala polisorganen ett ökat inflytande när detgäller att genomföra statsmakternas beslut om inriktningen av den totalapolisverksamheten. Det ökade inflytandet för de lokala organen skapas bl. a.genom ett system med basorganisation, fria resurser och medelsramar, vilket systemskall börja fillämpas fr.o.m. . Ordningen med basorganisafionm.m. förutsätter i viss mån att ett nytt planeringssystem för budgetprocessenhar tagits i bruk inom polisväsendet. Ett nytt planeringssystem är ocksånödvändigt för att möjliggöra en effektiv styrning av polisverksamheten frånstatsmakternas sida. I propositionen redovisas hur det är tänkt att del nyaplaneringssystemet för budgetprocessen skall vara utformat. I huvudsak går denplaneringsmodell som skisseras ut på att årsplaneringen skall ske på etttidigare stadium än f. n. och att det planeringsunderlag som tas fram på lokaloch regional nivå blir mindre omfattande samfidigt som det i störreutsträckning än f. n. inriktas på väsentligheter. Det nu sagda innebär bl. a.att det nuvarande kravet på formell anslagsframställning från polisstyrelse ochlänsstyrelse slopas. Vidare skall inte längre avge någonverksamhetsberättelse till regeringen. Enligt den i propositionen angivna planeringsmodellenskall regeringen meddela föreskrifter om den indelning i aktiviteter inompolisväsendet som skall använda i sin anslagsframställning.Det förutsätts att presentationen av polisväsendet i budgetpropositionen görsmed utgångspunkt i samma redovisning av aktiviteter som hargjort i sin anslagsframställning. En vikfig uppgift för sägsvara att på ett sä tidigt stadium som möjligt informera de regionala och lokala JuU1983/84:16 6 myndigheterna om vilken inriktning på polisverksamhetensom statsmakterna har tänkt sig för det kommande budgetåret. Det skall ankomma på regeringen att besluta om den närmareutformningen av planeringssystemet. Utskottet anser det för sin del lovvärt att förpolisreformens genomförande snabbt försöka få i gång ett nytt planeringssysteminom polisväsendet. Inte minst viktigt är alt söka få till stånd ett systemenligt vilket årsplaneringen på del regionala och lokala planet kan ske på ett tidigarestadium än f. n. Den ordning som i detta hänseende förordas i propositioneninnebär bl. a. att länsstyrelserna och polisstyrelserna utför sin planering fördet kommande budgetåret som regeringens budgetförslag behandlas iriksdagen. En sådan ordning är enligt utskottets mening inte heltinvändningsfri. Utskottet anser sig emellertid, med hänsyn till de vinster itid och effektivitet som kan uppnås, kunna t. v. godta den beskrivna ordningen.Det är enligt utskottets mening angeläget att utvecklingen av det nyaplaneringssystemet i detta hänseende noga följs, särskilt frånbudgetregleringssynpunkter. Det måste också understrykas att den planering somsker hos myndigheterna före ställningslagande till budgetförslagetsjälvfallet inte kan vara annat än preliminär. Styrningen i stort av polisverksamheten och de därtillanknytande prioriterings- och resursfördelningsfrågorna utgör viktiga uppgifterför statsmakterna. Det gäller här frågor som måste omprövas från tid till annanoch dessa har därför sin naturliga plats i framför allt budgetbehandlingen avanslagen till polisväsendet. Prioriterings- och resursfördelningsfrågornatilldrar sig i allmänhet stor uppmärksamhet i . Utskottet villunderstryka att det blivande planeringssystemet bl. a. vad gäller utformningenav budgetpropositionen i aktuella delar måste tillgodose behov avbeslutsunderlag på området. I detta hänseende kan erinras om att utskottettidigare uttalat sig om behov av beslutsunderlag för ställningstagandei budgetfrågor (se JuU 1980/81:33 s. 10 ang. omfördelning av resurser påpolisområdet). Med det anförda ansluter sig utskottet till den modellrörande planeringsprocessen för polisväsendet som förordas i propositionen. Medborgarinftytandet över den lokala polisverksamheten Som förut sagts syftarpolisreformen bl. a. till att ge de lokala polisorganen ett ökat inflytandeöver polisverksamheten. Medborgarinflytandet över polisledningen i distriktenskall förstärkas. Enligt riksdagsbeslut skall denförtroendevalda polisstyrelsen förvandlas från ett i huvudsak rådgivande organtill ett i egentlig mening styrande organ för polisen. Polisstyrelsen i plenumbör sålunda fatta de långsiktiga besluten om fördelningen och användningen avresurserna inom polisdistriktet och handlägga bl. a. viktigare frågor omorganisation och verksamhetsplanering. JuU1983/84:16 7 Den i egentlig mening operativa polisledningen skall dockenligt riksdagsbeslut även i fortsättningen utövas av polischefeneller av honom underställt polisbefäl; polisledning i det särskilda falletskall således inte höra till polisstyrelsens uppgifter. Enligt vad som anges i propositionen ärdet förutsatt attdet skall ankomma på regeringen att meddela föreskrifter om i vilka fallpolisstyrelsen skall besluta i frågor som ankommer på polismyndigheten och ivilka fall beslutet skall fattas av polischefen eller någon annan tjänsteman.För godkännande redovisas emellertid i propositionen hur denframtida fördelningen av uppgifter mellan å ena sidan polisstyrelsen och åandra sidan polischefen närmare bör utformas. Enligt vad som sammanfattningsvis anges avdepartementschefen i proposifionen bör polisstyrelserna - utöver debefogenheter de f. n. har - i fortsättningen ha till uppgift att besluta ivikfigare frågor rörande planeringen och inriktningen av verksamheten idistriktet. Likaså bör viktigare frågor om distriktets organisation höra tillde valda ledamöternas kompetensområde. Departementschefen framhåller isammanhanget att det är naturligt att polisstyrelsens medverkan iplaneringsprocessen avser mera väsentliga frågor och frågor som gällerverksamheten över , t. ex. ett budgetår. De frågor som gäller polisledning i särskilt fall börenligt vad departementschefen understryker exklusivt höra till polischefenskompetensområde; här finns således en yttersta gräns för vilka frågor sompolischefen kan hänskjuta till styrelsen. Med uttrycket polisledning i särskiltfall bör enligt departementschefen förstås chefskapet över en polisstyrka underpågående arbete hksom över huvud taget situationer då det är fråga om en ordereller en kommendering där en bestämd polisman eller en grupp av polismän ärutpekad. Med den nu angivna ordningen följer att ocksåpolismyndighetsärenden av polischefen kan hänskjutas till polisstyrelsen.Departementschefen framhåller emellertid att det är naturligt att endast deärenden som frän någon utgångspunkt är av särskild betydelse tas upp tillprövning av styrelsen. Utskottet konstaterar att de redovisade förslagen rörandeuppgiftsfördelningen mellan polisstyrelsen och polischefen överensstämmer medde riktlinjer som beslutats av . Förslagen föranleder intenågon erinran från utskottets sida, utan utskottet vill här endast i likhet meddepartementschefen framhålla betydelsen av att polisstyrelsen inriktar sinverksamhet på frågor av såväl mera långsiktig som mera väsentlig art.Polisstyrelsen bör således, såsom polisberedningen anfört, inte ägna sig åtdetaljplanering och i regel inte heller åt planering för kortare perioder. Detnu sagda har enligt utskottets mening särskild betydelse när det gäller ärendenav mera operativ karaktär, såsom vid kortsiktiga bedömningar rörandeinriktningen av verksamheten och resursanvändningen inom polisdistriktet. 1" 1983/84. JuU1983/84:16 8 I motion 1146 tas upp behovet avutbildning av de förtroendevalda ledamöterna i polisstyrelserna. Motionärernaanser det angeläget att de förtroendevalda ges möjligheter till fördjupadekunskaper om polisverksamheten och det nya ansvarsområde som polisstyrelsernaskall ha. Särskilda utbildningsinsatser bör därför enligt motionärerna görasför att de förtroendevalda skall kunna fullgöra sina uppgifter på avsett sätt. Enligt utskottets mening ställer del ökade inflytandet förde förtroendevalda ledamöterna i polisstyrelserna särskilda krav på ledamöternaskunskaper om polisverksamheten. Det är därför angelägel att ledamöterna ges enallsidig information om polisverksamheten och om de regler som gäller för den.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i såväl propositionen som motionenatt det är nödvändigt med viss utbildning i anslutning till att reformengenomförs. Enligt vad som upplyses i proposifionen planerar rikspolisstyrelsenf. n. en utbildning på området för polisstyrelsernas ledamöter. Med hänsynhärtill anser utskottet att någon åtgärd med anledning av önskemåleti motionen inte är påkallad. - Isammanhanget vill utskottet tillägga att man, då frågan om de förtroendevaldas behov av utbildning diskuteras, inte får glömma att dessa också har ställning som lekmän; någon mer organiserad eller permanent verksamhet syftande till en speciell polisiär utbildning kan därför inte anses lämplig. Den regionala strukturen i , m. m. tidigare principbeslutinnebär som nämnts att en ny regional polisorganisation skall gälla förStockholms län samt . Beträffande läninnefattade beslutet inte något slutligt ställningstagande; det ifrågasattesdock om en ordning med en länspolischef och två polisdistrikt kunde varaändamålsenlig. Organisationen för länet borde närmare övervägas avpolisberedningen. Övervägandena borde ske förutsättningslöst. Ipropositionen föreslås - på grundval av polisberedningens överväganden - att denregionala polisorganisationen i utformas i linje med vad som skall gälla för de nämnda båda storstadslänen. behålls alltså som högsta polisorgan i länet och befattningarna som länspolischef och polismästare i polisdistrikt föreslås bli förenade i en tjänst utanför . Utskottetkan ansluta sig till den lösning som föreslås för . Utskottet har inte något att erinramot den i propositionen förordade ordningen beträffande fördelningen avarbetsuppgifter mellan i de tre nu berörda länen och den nyeregionale chefen. I sammanhanget kan f. ö. tilläggas att utskottet inte haranledning till invändning mot den JuU1983/84:16 9 tjänstebenämning på den nye regionale chefen - länspolismästare- som departementschefen upplyser att han stannat för. Enligt principbeslutskall en tjänst som biträdande polischef inrättas i polisdistrikthuvudsakligen för det löpande arbetet inom distriktet. I propositionen redovisas närmare hur fördelningen avuppgifter mellan länspolismästaren i och den biträdande chefen där(biträdande länspolismästare) bör ske. Utskottet kan ansluta sig tilldepartementschefens uppfattning att de regionala frågorna bör ses som länspolismästarensprimära uppgift. Självfallet kan även större lokala frågor av såväl operativsom administrativ och organisatorisk natur falla på denne. Med dennautgångspunkt får, såsom departementschefen anför, den biträdande chefen förutomde löpande frågorna i distriktet även förutsättas ta befattning med vissalöpande ärenden av regional natur. principbeslutinnefattade inte något uttryckligt ställningstagande till frågan om inrättandeav en tjänst som biträdande polischef i polisdistrikt.Polisberedningens överväganden mynnade ut i att funktionen som ersättare förden nye regionale chefen i lämpligen borde utövas av denbefattningshavare i som är ställföreträdare förpolischefen där; någon tjänst som biträdande chef i polisdistriktföreslogs således inte. Beredningens ståndpunkt lämnades vid remissbehandlingenutan erinran av polisstyrelsen i . - I propositionenförklarar sig departementschefen, med hänsyn till bl. a. polisstyrelsensinställning, f. n. inte vara beredd att föreslå att en tjänst som biträdandechef inrättas i . I tre motioner - 1515, 1519 och1524 - begärs att en tjänst som biträdande länspolismästare skall inrättas äveni . Motionärerna pekar på att den regionale chefen gesen förstärkt ställning i som polisstyrelsen idistriktet får vidgade befogenheter. Motionärerna anser att om en tjänst som biträdandelänspolismästare inte inrättas resurserna på ledningsnivå försvagas iförhållande till nuläget. Vid ställningstagande till motionsyrkandena vill utskottettill att börja med framhålla att den föreslagna organisationen för län självfallet måste innebära att den nye länspolismästaren iGöteborgs polisdistrikt vid sin sida skall ha en kvalificerad medarbetare iledningsfunktionen. Fördelningen av arbetsuppgifter mellan dem kommer, somutskottet ser det, att i huvudsak vara densamma som skall gälla för motsvarandebefattningar i . Oavsett vilken tjänstebenämning dennelänspolismästarens medarbetare ges, saknas det därför enligt utskottets meninganledning befara någon försvagning av resurserna på ledningsnivå vare sig i länsstyrelseneller i . JuU1983/84:16 10 Med det synsätt utskottet haråterstår frågan vilken tjänsteställning och tjänstebenämning somlänspolismästarens medarbetare i ledningsfunktionen bör ha. Självklart är attbefattningen måste utövas av en tjänsteman med polisledande ställning ochkompetens. Intresset härav kan enligt utskottets mening tillgodoses inom ramenför den nuvarande organisationen i . Att motsvarande befattningi skall utövas av en befattningshavare medtjänstebenämningen biträdande länspolismästare innebär enligt utskottets meninginte nödvändigtvis att samma ordning nu måste tillämpas i Göteborgspolisdistrikt. Enligt utskottets mening kan man inte bortse från de skillnadersom råder mellan de båda storstadsområdena vad gäller bl. a. regionernasbefolkningsmässiga storlek och struktur. (omfattar 13polisdistrikt och omfattar 5 polisdistrikt. Antaletinvånare i är långt större (ca 995 000) än antalet invånare ihela (ca 709 000). Det ungefärliga antaletpolismanstjänster är i 4 350, varav i , och i 1 735, varav i .) Med hänvisning fill det anförda anser sig utskottet kunnadela departementschefens uppfattning i frågan om inrättande av en tjänst sombiträdande chef i . Utskottet avstyrker alltså bifalltill motion 1515 i här behandlad del samt motionerna 1519 och 1524. Såsom har redovisats i detföregående innebär principbeslut att den regionalapolisorganisationen skall behålla sin av ålder bestående anknytning filllänsstyrelserna.