bet · G701SfU31 · 1983-12-31 00:00:00 — Såvitt gäller de läkare ochsjukgymnaster'som planerat för en heltidsverksamhet som privatpraktiker och medanledning därav investerat för detta anser motionärerna attgällande principer om rättssäkerhet kräver att möjligheterna att fullföljaplanerna inte beskärs. Det avgörande vid behandlingen av ansökningar från dessaprivatpraktiker om anslutning till försäkringen bör vara i vilken utsträckningde investerat och planerat för heltidsverksamhet och inte om verksamhetenpåbörjats . Motionärerna tar också upp frågan om rätt tillåteretablering och menar att propositionens uttalanden i detta avseendeföregriper utvärderingen och de kommande förhandlingarnaom ersättningar för en ny avtalsperiod. En strävan i de kommandeförhandlingarna bör vara, anförde, att samma regler för återetablering börgälla som de som f. n. gäller för tandläkare. Motionärerna anser slutligen atti de kommande förhandlingarna om privatläkarnas ersättning bör en merdifferentierad taxa övervägas som ett led i en jämnare fördelning avprivatläkarnas etablering. Deltids- och fritidspraktiserande psykoanalytikers ochpsykoterapeuters rätt att tillhöra försäkringen efter utgången av tasupp i motionerna 2906 och 2911. I motionerna framhålls attsjukvårdshuvudmännens möjligheter att erbjuda psykoanalytisk behandling ochpsykoterapi är begränsade med hänsyn till bl. a. att behandlingstiden är långoch att kontinuitet mellan patient och läkare är svår att upprätthålla. Om dennämnda kategorin läkare utestängs från möjligheten att tillhöra försäkringenkommer detta också att påverka utbildningen av nya läkare, eftersom även den ihuvudsak år privat och grundad på behandlingar under handledning. I motion 2906(yrkande 1) begärs att dispens skall kunna beviljas för de nämnda läkarna attvara uppförda på förteckning och (yrkande 2) att en översyngörs av den offentliga vårdens möjligheter att erbjuda psykoanalytiskbehandling och få en för patienten ur kostnadssynpunkt mer jämställd behandlinghos psykoanalytiskt utbildade psykologer jämfört med behandling hosförsäkringsanslutna läkare. I motion 2911 anförs att den berörda kategorinläkare, oavsett om de arbetar privat på hel- eller deltid eller somfritidspraktiker, bör tillförsäkras fortsatt stöd från sjukvårdshuvudmännen.Regeringen bör därför ges till känna att den noga skall följa utvecklingen förverksamheten i fråga för att vid tillämpningen av avtalet och utformningen avförfattningsbestämmelser beakta de särskilda villkor som gälle'r inom detnämnda vårdområdet. Eftersom motsvarande problem kan föreligga försjukgymnaster bör enligt motionärerna tillkännagivandet avse även denna grupp-Utskottet har ovan utvecklat skälen för att ett nyttersättningssystem införs. Enligt utskottets mening är förslagen omprivatpraktiserande vårdgivares rätt att vara anslutna till försäkringen enföljdriktig konsekvens av att hela försäkringsersättningen i fortsättningenskall tillföras sjukvårdshuvud- SfU1983/84:31 20 männen med avräkning för de ersättningar som utbetalastill de privata vårdgivarna. I ett sådant system måste sjukvårdshuvudmännen,föratt kunna planera sin egen verksamhet, få ett inflytande på vilken privatsjukvård som med försäkringens stöd erbjuds inom deras geografiska område.Utskottet ställer sig principiellt bakom propositionens förslag även på dennapunkt och avstyrker bifall till motionerna 2908 och 2904 i nu behandlade delaroch motion 2905. Ställningstagandet innebär att utskottet avstyrker bifall äventill motionerna 2223 av m. fl. (yrkandena 3 och 4) och 1182 avKarin Ahrland m. fl., vilka väckts under den allmänna motionstiden och som ävende syftar till åtgärder för att öka omfattningen av privatläkarvården. Vidare anser utskottet att syftet med motion 2227 av RuneGustavsson m. fl., som innehåller förslag som ligger i linje medöverenskommelsen och med vad som föreslagits i propositionen, blirtillgodosett. Detsamma gäller motionerna 352 av Margö och , 1197 av och och 2464 av . fl., vilka syftar till ett ändrat ersättningssystem för privatpraktiker m.m.Samtliga nu nämnda motioner har väckts under den allmänna motionstiden. Utskottet tar härefter upp till behandling de särskildafrågor som väckts i anslutning till de i propositionen föreslagna riktlinjernaför anslutning av privata vårdgivare till försäkringens ersättningssystem] Såvitt avser omfattningen av privatpraktiker tolkarutskottet propositionens uttalanden härom på så sätt att en privatläkarkår avminst nuvarande volym bör finnas kvar men att en jämnare regional fördelningbör eftersträvas. Något övre tal har däremot inte fastställts och bör, såsomsocialutskottet anfört, inte heller fastställas, utan utvecklingen ochutvärderingen inför nästa ersättningsperiod får ge underlag för fortsattabedömningar i frågan. Eftersom det ankommer på regeringen att fastställaläkarvårdstaxan efter förslag av , och verket - förutomöverläggningar med vårdgivarnas organisationer - enligt propositionen börsamråda med representanter för sjukvårdshuvudmännen innan taxeförslaget läggsfram, anser utskottet att det får överlåtas på berörda parter att diskutera omdet kan vara lämpligt med särskilda stimulansåtgärder i form av differentieradtaxesättning. Utskottet delar den i motion 2910 framförda uppfattningenatt rättssäkerheten för de läkare som investerat och planerat förheltidspraktik före måste upprätthållas och attriksförsäkringsverket bör ha en generös bedömning när det gäller kraven för attdessa skall få tillhöra ersättningssystemet. Utskottet kan emellertid intefinna att detta står i motsatsställning till vad som uttalats i propositionen ifrågan. Utskottet vill i detta sammanhang också understryka att man bör finnaformer för att lösa frågan om försäkringsersättning vid vikariat förförsäkringsanslutna vårdgivare under sjukdom och andra ledigheter. När det gäller möjligheterna att avyttra befintlig praktikkan de föreslagna SfU1983/84:31 21 riktlinjerna leda till osäkerhet om en avyttring kan skeefter utgången av . har ansett att det är rimligt attacceptera ersättningsetablering i de fall en praktik drivits enligtsamverkansavtal med vederbörande sjukvårdshuvudman eller startats somnyetablering i stödområdena A, B och C i enlighet med vad som anförts ipropositionen och att denna möjlighet inte bör försvinna efter år 1986.Socialutskottet har förutsatt att frågan tas upp inom ramen för den utvärderingav försöket som avses ske före utgången av nämnda år. Utskottet, som delar socialutskottets uppfattning, ansermed vad som anförts i de nu berörda frågorna om privatpraktikernas möjligheteratt ansluta sig till försäkringen m. m. att motion 2910 får anses tillgodosedd. Företrädare för sjukgymnasternas fackliga organisation uppvaktning hos utskottet framfört oro för det nya ersättningssystemetseffekter bl. a. på möjligheterna för deltidsverksamma praktiserandesjukgymnaster att i fortsättningen få försäkringsersättning. Utskottet kanemellertid inte finna att de nya ersättningsreglerna kommer att lägga någothinder för att deltidsverksamma sjukgymnaster.hksom omfattas avförsäkringens ersättningssystem. Samma regler avses gälla förprivatpraktiserande sjukgymnaster som för läkare i vad avser möjligheten attstå kvar på förteckning om kravet på minst två månadersverksamhet är uppfyllt, dvs. totalt omkringen fjärdedel av full arbetstid. Detta gäller även sjukgymnaster som bedriverprivatpraktik vid sidan av deltidsanställning hos sjukvårdshuvudman. har beträffande tillgången tillpsykoanalytiskt skolade vårdgivare framhålht att överenskommelsen inte får ledatill minskad tillgång på psykoanalytisk behandling och utbildning och att dettamåste beaktas av sjukvårdshuvudmännen i deras fortsatta planering.Ersättningsfrågan bör dock vara en angelägenhet mellan fritidspraktikern ochresp. sjukvårdshuvudman/arbetsgivare. har förutsatt att dennafråga tas upp särskilt i de aviserade överläggningarna mellanLandstingsförbundet och angående fritidspraktikernasverksamhet. vill också för sin delunderstryka angelägenheten av att tillgången på psykoanalytisk behandling ochutbildning inte minskar. Däremot är utskottet inte berett att utöver deuttalanden som gjorts av socialutskottet föreslå några konkreta åtgärder medanledning av motionerna i ämnet, utan bedömningen av om några särskildaåtgärder behövs får i sista hand ankomma på regeringen. Utskottet noterar ocksåmed tillfredsställelse att det nya ersättningssystemet innebär att dennuvarande skilda behandhngen i ersättningshänseende av offentiigt anställdaläkare och psykologer upphör. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 2911 och 2906. har avslutningsvis i sitt yttrandeframhållit att ett schabloniserat ersättningssystem inte innebär att detställs mindre krav än tidigare på sjukvårdshuvudmännen att fortsättautbyggnaden av hälso- och sjukvården i SfU1983/84:31 22 enlighet med av statsmakterna angivna vårdpolitiskaprioriteringar. Det nya systemet ger sjukvårdshuvudmännen möjlighet attutnyttja sina resurser på ett mera effektivt sätt men lägger ett ökatansvar på dem för förverkligandet av målen för hälso- och sjukvården. Det ärdärför viktigt att den i propositionen förutskickade uppföljningen och analysenger erforderlig belysning ät det nya systemets effekter för utvecklingen inomhälso- och sjukvården, och utskottet föriitsätter att så kommer att ske. instämmer i vad socialutskottetanfört och vill i anslutning till det sagda framhålla angelägenheten av attsjukvårdshuvudmännen är uppmärksamma på behovet av en mjuk övergång till detnya ersättningssystemet. Det är också väsentligt att sjukvårdshuvudmännenliksom visar en positiv inställning till sådana vårdformer somutvecklas genom handikapporganisationernas initiativ. Ett exempel härpå ärpsoriasisvården. Med hänsyn till den omfattande - och enligt utskottetsmening stundom mindre sakliga - debatt som uppstått i samband med propositionenvill utskottet särskilt framhålla att det föreliggande förslaget inte har tillsyfte att minska den privata sjukvården och patienternas valfrihet. Syftet ären utjämning och solidaritet mellan olika regioner, förbättrad samverkan mellanprivat och offentlig vård samt mindre byråkrati. Inför de föreståendeöverläggningarna mellan och , villutskottet uttala en allvarlig förhoppning om att läkarna - och då särskiltderas förbund - försöker se förslaget utifrån ett mindre snävt perspektiv änvad som varit fallet och att de skall finna att förslaget är förenligtmed deras egna intressen. HSL:s målsättning bygger i hög grad på att de samladevårdresurserna kan utnyttjas rationellt genom en väl utvecklad och fungerandesamverkan såväl mellan sjukvårdshuvudmännen och den privata vården som mellanvårdgivarna - offentliga och privata - och övriga samhällsorgan på detregionala planet. Parterna bör gemensamt och med förtroende för varandra kunnaförverkliga det i HSL uppställda målet. Propositionen innehåller ocksåförslag om höjning av patientavgifterna vid öppen offentlig vård.Patientavgiften vid läkarvård höjs . och tilläggsavgiften vidhembesök . Patientavgifterna vid telefonrådgivning och vidannan vård än läkarvård höjs likaså med . till 20 resp. . Höjningarnahgger i linje med vad som förutskickades i proposition 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, vilken bl. a. innehöll förslag om höjning ävpatientavgifter vid besök hos privata vårdgivare. Utskottet behandlade dennaproposition i betänkandet SfU 1983/84:10. Försäkrade som har höga kostnader för sjukvård ochläkemedel får sina kostnader begränsade genom det s. k. högkostnadsskyddet somger rätt till befrielse från patientavgift när den försäkrade gjortläkemedelsinköp SfU1983/84:31 23 och/eller läkarbesök fler än 15 gånger under entolvmånadersperiod. Två sjukvårdande behandlingar jämställs därvid med ettläkemedelsinköp eller läkarbesök. Ett flertal motioner tar upp frågan om begränsningar av deförsäkrades kostnader vid sjukdom. I motion 2906 av m. fl. (yrkande5) begärs ett uttalande från om att avgifterna i den öppna vårdeninte bör höjas. Motionärerna framhåller att den föreslagna höjningen av läkarvårdsavgiftentillsammans med kostnader för medicin och resor i samband med vård blir så högatt den får en avskräckande effekt och kan tvinga den försäkrade att avstå frånläkarvård. Ett yrkande med samma syfte framförs i motion 1207 (yrkande 2), somväckts under den allmänna motionstiden av m. fl. Motionärerna i motion 1207 (yrkande 1) och motionerna 618av m. fl., 1598 av , 2230 av och 2490av m.fl. anser att förbättringar av högkostnadsskyddet börgenomföras genom att kostnaderna för sjukresor innefattas i detta skydd. Imotionerna 618 och 1207 begärs förslag härom från regeringen, medan imotionerna 2230 och 2490 begärs beslut av i frågan. I motion 1598begärs att en översyn skall göras. Motionärerna i motionerna 2230 och 2490anser också att högkostnadsskyddet bör förbättras genom att en sjukvårdandebehandling jämställs med ett läkarbesök. Utskottet godtog i betänkande SfU 1983/84:10 regeringensförslag i proposition 1983/84:40 om höjda patientavgifter vid besök hosprivatpraktiserande vårdgivare och anförde då att höjningen fick ansesmåttlig. De nu föreslagna höjningarna av patientavgifterna inom den offentligavården är anpassade till höjningarna inom den privata vården. Utskottet haringen erinran mot förslaget och avstyrker bifall till motion 2906 i motsvarandedel. Såvitt gäller frågan om högkostnadsskydd vid sjukresor harutskottet vid ett flertal tidigare tillfällen behandlat motioner härom (sesenast SfU 1983/84:23). Utskottet har därvid bl. a. hänvisat till att fråganbereddes inom med anledning av förslag frånsjukreseutredningen i betänkande (SOU 1981:35) Sjukresor- Samordning ochförenkling samt att en arbetsgrupp skulle tillsättas med anledning avutredningens förslag om att det ekonomiska ansvaret för sjukresor skallöverföras till sjukvårdshuvudmännen före den 1 januari 1985.1 den nuförevarande propositionen anförs att en försöksverksamhet planeras med startvåren inom delar av och landstingsområden föratt praktiskt pröva hur ett sådant ansvarsöverförande skall organiseras.Försöksverksamheten avses ge underlag för slutligt ställningstagande om ettöverförande av ansvaret för sjukresor till sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. år1986. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att det finnsskäl awakta pågående beredning inom innan utskottet uttalarsig för någon bestämd lösning pä problemet med höga resekostnader vid sjukvård.Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionerna 618, 1207 yrkande 1, SfU1983/84:31 24 1598, 2230 yrkande 2 och 2490 yrkande 1 i motsvarande del. Utskottet har tidigare prövat även frågan om hur kostnaderför sjukvårdande behandlingar skall beaktas inom ramen för högkostnadsskyddet.I betänkande SfU 1982/83:26 hänvisade utskottet till att frågan om högkostnadsskyddetsutformning skulle, förutom vid den fortsatta beredningen avsjukreseutredningens förslag, även komma att beröras i samband med attriksförsäkringsverket och genomför en uppföljning ochutvärdering av de olika förmånerna inom läkemedelsområdet. Detta arbete är ännuinte avslutat. Utskottet är därför inte heller med anledning av den nu aktuellafrågan i motionerna 2230 och 2490 berett till något uttalande omhögkostnadsskyddets utformning. I motion 2526 av m. fl. (yrkande 3), somväckts under den allmänna motionstiden, återkommer motionärerna till etttidigare i samband med behandlingen av proposition 1983/84:40 framställtyrkande om kostnadsbesparingar inom sjukförsäkringen i storleksordningen 200milj. Besparingarna bör enligt motionärerna ske genom att patientavgifternavid sjukvård och läkemedelsinköp höjs och att högkostnadsskyddetförstärks. Utskottet framhöll vid behandlingen av proposition1983/84:40 i betänkande SfU 1983/84:10 att det inte då kunde förordaytterligare höjningar av patientavgifterna utöver vad som föreslagits ipropositionen. Utskottet hänvisade till att ochriksförsäkringsverket hade i uppdrag att redovisa möjliga ytterligarekostnadsbesparingar inom läkemedelsområdet till regeringen och ansåg attresultatet av detta uppdrag borde avvaktas liksom resultatet av de dåförestående förhandhngarna med sjukvårdshuvudmännen om avgifter och ersättningartill den offentliga öppna vården . I det förstnämnda hänseendethar ett förslag redovisats till regeringen, medan övriga frågorregleras i den föreliggande överenskommelsen . På grundhärav, och då utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att resultatet avpågående arbete med att finna möjliga kostnadsbesparingar inomläkemedelsområdet bör avvaktas, avstyrker utskottet bifall fill motion 2526 inu behandlad del. Ersättning från försäkringen vid sjukhusvård utgår somnämnts med oförändrat . per (iag. I propositionenföreslås att det avdrag som görs på den försäkrades sjukpenning, f. n. 40 kr.per dag, höjs till . per dag fr. o. m. . De nuvarandebegränsningsreglerna som innebär att avdrag sker med högst en tredjedel avsjukpenningens storlek, dock lägst , föreslås bli oförändrade. I motion 897 av Margö m.fl. begärs en översynav den fasta vårdavgiften vid sjukhusvård för sådana patienter som behöverytterligare lättnader i sina sjukvårdskostnader. Enligt utskottets mening kan ingen erinran riktas mot denföreslagna höjningen av sjukpenningavdraget vid sjukhusvård med hänsyn till attdetta varit oförändrat och till de begränsningsregler somfinns. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Till den del motionen SfU1983/84:31 25 även kan anses beröra frågan om avgifter vid sjukhusvårdför personer som inte längre har rätt till ersättning från försäkringen och somdärför själva erlägger sjukvårdsavgifter till sjukvårdshuvudmännen är detta enfråga som tillhör socialutskottets beredningsområde. Utskottet vill erinra attfrågan om utformningen av dessa avgifter behandlats i socialutskottetsav godkända betänkande SoU 1983/84:23. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag om att lagen (1954:269) om skyldighet för arbetsgivareatt lämna uppgift rörande arbetsanställning skall upphävas fr. o. m. den 1 juli1984. Mot de delar av propositionen sominte särskilt berörts har utskottet ingen erinran. 1. beträffandenytt ersättningssystem attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:190 och med avslag på motionerna1983/84:2908 yrkande 1 i motsvarande del, 1983/ 84:2904 yrkande 1 i motsvarandedel och yrkande 2,1983/84:2905 i motsvarande del och 1983/84:2907 dels antarde i propositionen framlagda förslagen till ändring i 2 kap. 1-4, 6, 8 och 10§§ och 3 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, dels antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1974:525)om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet, delsbemyndigar regeringen att godkänna överenskommelsen mellan statensförhandlingsnämnd och företrädare för om ändring i 1966års avtal om den psykiatriska vården, m. m., 2. beträffandeindividuell sjukförsäkringsavgift attriksdagen avslår motion 1983/84:2904 yrkande 5, 3. beträffandeberäkningsgrunder för den allmänna sjukvårdsersätt ningen attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2909 och 1983/84:2910 i motsvarande del, 4. beträffande riktad ersättning förpreventivmedelsrådgivning att avslår motion 1983/84:2906 yrkande 3, 5. beträffande ersättning till öppnavårdformer inom psykiatrin att avslår motion 1983/84:2906 yrkande 4, SfU1983/84:31 26 6. beträffande samordnade resurser inomtolksystemet attriksdagen avslår motionerna 1983/84:538 och 1983/84:973, 7. beträffandeersättningen från sjukförsäkringen vid vård på häl sohem attriksdagen avslår motion 1983/84:1183, 8. beträffandeersättning vid sjukhusvård attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2908 yrkande 3 och 1983/84:2223 yrkande 2, 9. beträffande nya reglerför privata vårdgivares anslutning till försäk ringen attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna1983/84:2908 yrkande 1 i motsvarande del, 1983/ 84:2904 yrkande 1 i motsvarandedel och 1983/84:2905 i motsvarande del antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring i dedelar som inte berörts under moment 1 ovan, 10. beträffandepsykoanalytisk vård m. m. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2906 yrkandena 1 och 2 och 1983/84:2911, 11. beträffande riktlinjer iövrigt för privata vårdgivares anslutning till försäkringen attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1983/ 84:2910 i motsvarandedel samt med avslag på motionerna 1983/84:352, 1983/84:1197, 1983/84:2223yrkande 4, 1983/84:2464 och 1983/84:2227, godkänner vad som förordats ipropositionen i fråga om anslutningen av privatpraktiserande vårdgivare tillden allmänna försäkringens ersättningssystem med de förtydliganden somutskottet gjort, 12. beträffande förslag omåtgärder för att underlätta privatpraktise rande läkares etablering attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2908 yrkande 2, 1983/ 84:2904 yrkandena 3och 4,1983/84:1182 och 1983/84:2223 yrkande 3, 13. beträffandepatientavgifter i öppen vård attriksdagen avslår motion 1983/84:2906 yrkande 5 och 1983/ 84:1207 yrkande 2, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:618, 1983/84:1207 yrkande 1, 1983/84:1598,1983/84:2230 och 1983/84:2490 yrkande 1, 15. beträffande höjda patientavgifteroch läkemedelsavgifter att avslår motion 1983/84:2526 yrkande 3, 16. beträffande patientavgift vidsjukhusvård att avslår motion 1983/84:897, SfU1983/84:31 27 17. beträffande uppgiftsskyldighet angåendearbetsanställning attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om upphävandeav lagen (1954:269) om skyldighet för arbetsgivare att lämna uppgift rörandearbetsanställning. Närvarande: (), (), DorisHåvik (s), (), (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), (),(), Margö (vpk), (),i (m) och (). Nytt ersättningssystem (mom. I) , ,och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 11 med "Utskottet ställer" och slutar på s.14 med "utan avseende" bort ha följande lydelse. Den kritik mot förslaget som framförts i motionerna 2908av m.fl. och 2904 av m.fl. kan utskottet tillalla delar instämma i. Förslaget strider mot grundläggande principer för varjeförsäkringssystem och, med avseende på de privata vårdgivarna, mot HSL.Propositionen riktar udden mot patienternas rätt att fritt disponera ersättningenfrån sjukförsäkringen för lakar- och sjukgymnastbesök, och det är enligtutskottets uppfattning inte patienternas valfrihet utan landstingensmonopolistiska intressen som sätts i centrum. Utskottets principiella uppfattningär att sjukvårdskostnaderna till en större del bör finansieras över sjukförsäkringensamtidigt som landstingsskatten i motsvarande mån minskas, och detta bör gällaför såväl den öppna som slutna vården. Ett sådant system skulle, såsom närmarekommer att utvecklas i reservationerna 4 och 5 nedan, främja patienternasvalfrihet mellan olika vårdformer. Förverkligas propositionens förslag innebär detta attförsäkringsersättningen, som i det nuvarande systemet är knuten till patientenoch inte till vårdgivaren, förs över till sjukvårdshuvudmännen, och att dessaskall avgöra vilka valmöjligheter den vårdsökande skall ha när han eller honönskar ta försäkringen i anspråk. I realiteten avlägsnar man sig då så långtfrån tanken på en försäkring, att man måste betrakta avgifterna som en skattöver vilken de ursprungliga försäkringstagarna inte har något reelltinflytande. SfU 1983/84:31 28 genomgripandesystemförändring borde enligt utskottets uppfattning inte ha föreslagits utansedvanligt remissförfarande och utan lagrådsgranskning. Resultatet av denbristfälliga beredningen av förslaget har också blivit att ett flertal viktigafrågor lämnats olösta. Ett exempel härpå är hur försäkringsersättningen skallfördelas mellan olika sjukvårdshuvudmän när en privatpraktiker har patienterfrån mer än en sjukvårdshuvudmans geografiska område. Ett annat exempel är hurvikariefrågan skall lösas när en privatpraktiker inte kan arbeta på grund avsjukdom m. m. Etthuvudargument för propositionens förslag är att det leder till en rättvisarefördelning av de samlade vårdresurserna över hela landet.