bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — Programmet Arbetsmarknadsinformation omfattar olikaverksamheter som syftar till att ge arbetssökande stöd för att få ett lämpligtarbete och att medverka till att arbetsgivare får erforderiig personal.Avdelningen för arbetsmarknadsservice vid AMS handhar verksamheten centralt.Länsvis och lokalt är länsarbetsnämnderna resp. arbetsförmedlingen ansvariga. I propositionen föreslåsunder punkt B 1 (s. 83-95) att skall 1. godkänna de i propositionen förordaderiktlinjerna i fråga om utbyggnaden av ADB inom arbetsförmedhngen, 2. tillArbetsmarknadsservice för /85 anvisa ett förslags anslag av 1 . Platsförmedlingen är det gmndläggande instrumentetinom arbetsmarknadspolitiken. Som tidigare nämnts görs betydande insatser inomverket för att förbättra servicen och förenkla administrationen. Ett viktigthjälpmedel i förmedlingsarbetet är ADB-tekniken. Ipropositionen redovisas överväganden beträffande ADB inom arbetsförmedlingen.AMS har i skrivelse till regeringen redovisat genomförda försök med ADB i desshelhet, deras resultat och de slutsatser som dragits beträffande den framtidaanvändningen av ADB inom arbetsförmedlingen. AMS har slutfört statsmakternasuppdrag att utreda och genom praktiska försök pröva ett avancerat ADB-systemför arbetsförmedlingens platsförmedlande funktion. AMS föreslår bl. a. attterminalsystemet byggs ut med 400 terminaler under nästa budgetår och däreftermed 400 terminaler tills systemet är färdigutbyggt medsammanlagt ca 2 200 terminaler. Förslaget innebär att varje platsförmedlare påsikt bör tilldelas en terminal medan arbetsvägledare och arbetsledare beredstillgång till terminal. AMS föreslår vidare att de 400 terminalerna för nästabudgetår fördelas så att 200 används för utbyte av nuvarandeinkodningsterminaler AU 1983/84:21 63 ochresterande 200 för utbyggnad i hela och . Departementschefenframhåller att försöksverksamheten med ADB i platsförmedlingen nu får ansesvara avslutad och att i princip det föreslagna terminalsystemet bör införas ihela landet. Ett införande av ett rikstäckande terminalsystem bör ses som ettbetydelsefullt medel när det gäller att höja servicenivån inomplatsförmedlingen gentemot både de arbetssökande och arbetsgivarna. Vidareanförs att det är av grundläggande betydelse för arbetsförmedhngen att kunna gearbetssökande och arbetsgivarna en så god information som möjligt omförhållandena på arbetsmarknaden i hela landet. Kostnadernaför ett färdigutbyggt system /90 inkl. ADB-platsHstan har av AMSberäknats till 102 milj. kr. i dagens prisläge. Detta skall jämföras medkostnaderna under innevarande budgetår som uppgår till 114 milj. kr. Skillnadenligger främst i att utgivningen av ADB-platslistorna kan begränsas genom enutbyggnad av ADB-systemet. Enligt departementschefen bör mot denna bakgrundkostnaderna för ADB-systemet (utvecklings-, drift- och kapitalkostnader) i sinhelhet i princip finansieras genom omprioritering inom programmet Arbetsmarknadsinformation.Införandet av terminaler som ersättning för piatslistor beräknas också på siktge betydande statsfinansiella vinster. Ipropositionen framhålls vidare att AMS nu bör ta fram en samlad ADB-strategi.Departementschefen anmäler därför sin avsikt att föreslå regeringen att AMStillsammans med statskontoret får i uppdrag att utarbeta en samlad ADB-plan förhela verket och presentera den i samband med anslagsframställningen /87. Närdet gäHer arbetet med genomförandet av terminalsystemet tillstyrks i huvudsakstatskontorets förslag som innebär att AMS bör erhålla egen datakraft innannågon ytterHgare utbyggnad får äga rum. Därefter föreslår statskontoret attunder merparten av terminalerna bör fördelas. Departementschefen anseremellertid att en mindre ytterligare utbyggnad mot servicebyrå bör få äga rum iavvaktan på att AMS kan erhålla egen dator. Utbyggnaden bör emellertid inte skeså att det totala antalet terminaler i systemet överstiger det terminalantalsom ryms inom nu gällande avtal med servicebyrån, totalt 1 000 terminaler.Motivet för en interimistisk utbyggnad är bl. a. att AMS skall kunna fortsättaatt introducera den nya tekniken och utbilda personalen. Underden interimistiska utbyggnaden bör enligt propositionen i princip inte någonvidareutveckling av nya funktioner eller andra utbyggnader som kan skapa ökadebindningar mot nuvarande servicebyrå äga rum, dock bör sådana verksamheter somi stort ligger inom ramen för normalt underhåll få utföras. AMS bör också tillsegen datorutrustning har anskaffats inom projektet för ADB i platsförmedlingeninom verket avsätta resurser så att det slutliga systemet skall kunnagenomföras så smidigt som möjligt. Vidare bör AMS, mot bakgrund av deerfarenheter som kan dras av den förordade AU 1983/84:21 64 ytterligareutbyggnaden av systemet i samband med anslagsframställningen för budgetåret1986/87 ytterligare belysa terminaltätheten och förhållandet mellan antaletbildskärmar och skrivare. Förnästa budgetår föreslås att AMS bör tilldelas ytterligare högst 400 terminalerav nuvarande typ och att dessa används för dels utbyggnad i länoch enligt principen för s. k. modellkontor, vilket innebär ca300 terminaler, dels utbyggnad av de förmedlingskontor i landet i övrigt som saknar terminal, vilket innebär ca 40 terminaler. De terminaler somdärefter återstår av de 400, bör användas för utbyte av vissainkodningsterminaler. Meden koncentration av terminaler till ett visst område på sätt som har gjortsvid s. k. modellkontor i och föreslås för återståendedelar av och kan också enHgt propositionenbetydande besparingar i den ADB-framställda platslistan göras. Avsikten är attAMS skall få i uppdrag att i nästa års anslagsframställning redovisa hursådana besparingar kan göras så att nu föreslagen utbyggnad och en eventuellfortsatt utbyggnad av terminalsystemet kan finansieras genom en motsvarandebesparing på kostnaderna för ADB-platsHstan. Departementschefen anmäler ävensin avsikt att initiera en utvärdering av effekterna avdatoriseringen av platsförmedlingsarbetet. Ipropositionen anmäls att AMS under innevarande budgetår räknar med att kunnainstallera en terminal i . Kostnaden för hyra kommer därvid att tasut av de finska myndigheterna. Det innebär att de lediga platser som finns iSverige kan tas fram direkt via terminal i . Åtgärden ses som en viktigdel i det nordiska samarbetet och ett led i diskussionerna om hurADB-användningen i de olika nordiska länderna skall kunna samordnas. Motbakgmnd av det anförda beräknas kostnaden för ADB-platslistan och en fortsattutbyggnad av terminalsystemet till 122,5 milj. kr., varav 3,9 milj. kr.beräknas för det nu föreslagna tillskottet av 400 terminaler. Därvid harutgåtts från att föreslagna terminaler i huvudsak kommer att kunna tas i driftvåren 1985. Utskottethar tidigare som sin mening framhållit att användningen av ADB-teknik iplatsförmedHngen är en förutsättning för att arbetsförmedlingen skallkunna erbjuda både de arbetssökande och arbetsgivarna den service de har rättatt fordra. Den nu slutförda försöksverksamheten med dataterminaler iplatsförmedHngen har också visat sig innebära en snabbare tillsättning avlediga platser och därmed en förkortning av arbetssökandetidema. Utskottettillstyrker mot denna bakgrund den i propositionen föreslagna fortsattautbyggnaden av antalet terminaler i hela landet. Den utbyggnad som föreslås förnästa budgetår anser utskottet vara väl avvägd. Detta innebär bl. a. en kraftigsatsning på en utbyggnad i och enHgt principen förs. Hur de övriga nu AU1983/84:21 65 föreslagna nya terminalerna skall fördelas ute i landetankommer det på AMS att besluta om. Med det anförda avstyrker utskottetyrkandet i motion 1929 om utvidgad försöksverksamhet med datorterminaler iMalmöhus län. Utskottet övergår härefter till att behandla ett paryrkanden i motion 916 av m. fl. (m) om tillsynen av enskilda förmedlingaroch lagen om allmän platsanmälan. Utskottet har tidigare i betänkandetredovisat det utredningsarbete som pågår i och inom verket. Isamband därmed avstyrkte utskottet de förslag till tilläggsdirektiv tillAMS-kommittén som förs fram i motion 916. Det gällde bl. a. frågan om ändringari arbetsförmedlingslagen. Med hänvisning härtill samt tiH pågående utredningsarbeteavstyrker utskottet i detta sammanhang motionens förslag att tillsynen avenskilda förmedlingar som ges tillstånd att etablera sig överflyttas från AMStill . I syfte att bredda och effektivisera förmedlingen avarbete för ungdomar bör- enligt moderata samlingspartiets motion 916 - depositiva erfarenheter i detta hänseende som vunnits inom ramen för de mångaungdomsprojekt som bedrivs ute i landet tas tiH vara. Det gäller såvälmöjligheterna att snabbare placera ungdomarna i jobb som förmedlingsverksamhetsom finansieringskälla för ungdomsprojekten. Förbudet mot arbetsförmedling iförvärvssyfte bör därför avskaffas fr. o. m. /85. Utskottet har tidigare i betänkandet tagit ställning tillmoderata samlingspartiets yrkanden om tilläggsdirektiv till AMS-kommittén.Utskottet avvisade därvid tanken på en vidgad privatisering av arbetsförmedlingen. Beträffande det nu aktuella yrkandet omarbetsförmedlingsuppdrag för ungdomar vill utskottet härutöver hänvisa tillutskottets ställningstagande med anledning av ett liknandemotionsyrkande (AU 1983/84:8). Utskottet anförde bl. a. att det inte fannsnågot att invända mot att ungdomarna i s. k. ungdomsprojekt bistår varandra medkontakter om möjliga arbetstillfäHen. En förmedHngsverksamhet i merorganiserade former ansåg dock utskottet vara en sak för den offentligaarbetsförmedlingen. Är det därtill fråga om en förmedlingsverksamhet i andraformer som skall avgiftsfinansieras så är det en verksamhet som bara kan medgesinom de gränser som dras upp av lag med vissa bestämmelser omarbetsförmedHng, ansåg utskottet. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med hänvisninghärtill samt till vad sagts om ändringar i arbetsförmedlingslagenavstyrker utskottet motion 916 i denna del. I motion 916 föreslås även ett avskaffande av lagen omallmän platsanmälan fr. o. m. . EnHgt utskottets uppfattninghar införandet av allmän platsanmälan inneburit vidgade möjligheter förplatsförmedlarna att erbjuda den platssökande önskat arbete. Motionärernasförslag skulle följaktligen försämra förutsättningarna för en effektivförmedling. Detta kan utskottet inte medverka tHl. Motionen avstyrks därför iföreliggande del. AU 1983/84:21 66 Slutligen tar utskottet i detta avsnitt upp motion1331 av () och (), i vilken föreslås inrättande aven konsulenttjänst för rörelsehindrade arbetssökande vid varje länsarbetsnämnd.I motionen framhålls bl. a. att den enskilde arbetsförmedlaren ytterst sällankommer i kontakt med gravt rörelsehindrade arbetssökande. Man pekar även på attdet för rörelsehindrade arbetssökande ofta blir fråga om stora anpassningar avden enskilda arbetsplatsen för vilka det fordras specialkunskaper. Utskottethar ingen annan uppfattning än motionärerna beträffande behovet av kompetentaoch effektiva förmedlingsinsatser bland de arbetshandikappade. Utskottet menaremellertid att det finns en betydande kunskap inom verket, främst inomAMI-verksamheten, om de handikappades problem på arbetsmarknaden. I sammanhangetbör även nämnas att det inom företagshälsovården finns kunskaper ocherfarenheter beträffande erforderHga anpassningar av den enskildaarbetsplatsen. Somtidigare nämnts pågår f. n. inom den statHga handikappkommittén övervägandenrörande de handikappades situation på arbetsmarknaden samt behovet avförstärkta förmedlingsinsatser och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Isyfte att belysa effekterna av åtgärderna för de arbetshandikappade kommerutredningen senare i vår att genomföra en enkätundersökning. Kommittén avseratt presentera sitt betänkande . Mot den angivna bakgrundenavstyrker utskottet motion 1331. I propositionen räknas med en oförändrad omfattningav flyttningsbidragen och verksamheten med inlösen av egnahem. I sammanhangeterinras om att särskilda mer förmånliga villkor gäller fr. o. m. innevarandebudgetår i fråga om dessa verksamheter för dem i och kommunersom drabbats av övertalighetsproblemen inom i malmfälten. Medelsbehovetför flyttningsbidrag beräknas tiH 210,1 milj. kr. och för inlösen av egnahem m.m. till 10 milj. kr. Utskottet tillstyrker vadsom anförs i propositionen i denna del. Utskottet har i det föregående tillstyrktpropositionens förslag beträffande programmen Arbetsmarknadsinformation ochGeografisk rörlighet. Detta innebär att sammantaget 1 . böranvisas till anslaget Arbetsmarknadsservice för /85. Utskottetsställningstaganden i det föregående innebär även att det i motion 916 (m)framförda yrkandet om ett lägre anslagsbelopp samt det i vpk-motionen 2060framförda yrkandet om ett högre anslagsbelopp avvisas. AU 1983/84:21 1982/83 Utfall 1983/84Anslag 1984/85 Förslag 1 987 529 000 2 230 342 000' 1 877 049 000 anvisats på tilläggsbudget I (prop. 1983/84: 26 bilaga 1,AU 8, rskr 56). Anslaget används för att finansiera de medarbetsmarknadsutbildningen förenade kurskostnaderna, bl. a. driften avAMU-centra, och de bidrag som utgår till företag för utbildning av anställda.Det studiesociala stödet till eleverna i form av utbildningsbidrag finansierasi en annan ordning. Regeringenföreslår i budgetpropositionen under punkt B 2 (s. 95-118) att skall 1. godkännade riktiinjer för arbetsmarknadsutbildningen som förordats i propositionen, 2. ta del av vad som anförts i propositionen omarbetsmarknadsutbildningens framtida organisation, 3. till Arbetsmarknadsutbildning för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 1 . 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Beräknad ändring AMS -t- SÖ Föredraganden 1 940 397 000 47 132 000 1 987 529 000 2 184 050 000 46 292 000 2 230 342 000 - 209 710 000 - 354 000 000 + 3 123 000 + 707 000 -206 587 000 -353 293 000 Allmäntom arbetsmarknadsutbildningens uppgifter och organisation Ansvaret för arbetsmarknadsutbildningen ligger påtvå myndigheter, AMS och SÖ. bedömer utbildningsbehovenoch fastställer inriktning och lokaHsering av utbildningen. SÖ har det pedagogiska,administrativa och ekonomiska ansvaret för verksamheten vid AMU-centra ochövriga av SÖ anordnade särskilda kurser. UtbHdningsbi-dragen till elevernabetalas ut av försäkringskassorna. Arbetsmarknadsutbildningenhar till uppgift att förbättra deltagarnas ställning på arbetsmarknaden.Samtidigt viH man genom utbildningen tillgodose angelägna behov avyrkesutbildad arbetskraft. Utbildningen är främst förbehållen personer som äreller löper risk att bli arbetslösa eller är svårplacerade på arbetsmarknaden.I princip gäller en nedre åldersgräns . Efter hand har även andragrupper fått möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbHdning i särskilda former,bl. a. bristyrkesutbildning och utbildning av permitteringshotad personal.Ungdomar som inte fyllt har fått vidgade möjligheter att delta iarbetsmarknadsutbildningen. AU1983/84:21 68 Huvuddelen av utbildningen ärförlagd till SÖ:s AMU-centra och filialer till dessa centra. F. n. finns 52centra och ett 60-tal fasta eller tillfälliga filialer. Vid denna form avutbildning betalar staten såväl kurskostnader som utbildningsbidrag tilleleverna. Man kan också ordna arbetsmarknadsutbildningen så, attdeltagarna hänvisas till det reguljära utbildningsväsendet eller till kurser iregi av t. ex. studieförbunden. I dessa fall svarar kursanordnaren förutbHdningskostna-derna medan deltagarna får utbildningsbidrag. Är kursenavgiftsbelagd får deltagarna ersättning härför genom tillägg tillutbildningsbidraget. Slutiigen kan arbetsmarknadsutbHdning förläggas tillföretag. I sådana fall skall deltagaren anställas eller redan vara anställd vidföretaget, som skall betala avtalsenhg lön . Företagetskall vidare svara för utbildningskostnaderna men uppbär i gengäld bidrag medbelopp som varierar med utbildningens inriktning och syfte. har gjorts en översyn av utbildningengenom kommittén för arbetsmarknadsutbildning och personalutbildning (KAFU).Kommittén avgav betänkandet Utbildning för arbetslivet (SOU 1983:22).Betänkandet har remissbehandlats och redovisas i sina huvuddrag ipropositionen. I denna anmäler arbetsmarknadsministern att hon på en punkt avseratt återkomma till regeringen. Det gäller arbetsmarknadsutbildningens framtidaorganisation och därmed sammanhängande frågor. Vissa synpunkter anläggs dock pådessa frågor, och bereds tillfälle att ta del av vadarbetsmarknadsministern anfört i denna del. Frågan om den framtida organisationen har i särskild graduppmärksammats i motionerna, och utskottet tar upp den först i de övervägandensom redovisas i det följande. Utskottet går därefter över till andra frågor omde allmänna riktlinjema för arbetsmarknadsutbHdningen och behandlar i detavslutande avsnittet utbHdningens uppläggning och dimensionering under nästabudgetår. Som nämnts inledningsvis ärhuvudmannaskapet för arbetsmarknadsutbildningen delat mellan AMS och SÖ. KAFU skisserade följande fyra alternativ till lösning avhuvudmannaskapsfrågan: SAMS-alternativetsom i princip innebär att nuvarande uppgiftsfördelning består. AMV-alternativetsom innebär att arbetsmarknadsverket blir ensam huvudman för verksamheten. SÖ-alternativet innebär att ansvaret förskjuts till SÖoch länsskolnämn- derna. AU 1983/84:21 69 En ny myndighet inrättas med uppgift att underarbetsmarknadsdepartementet ta över ansvaret för utbildningen. Kommittén är dock inte enig utan en av de treledamöterna har reserverat sig på denna punkt. I propositionen anförs att flertaletremissinstanser har tillstyrkt kommittéförslaget. Det ifrågasätts dock blandremissinstanserna om enbart ett enhetligt huvudmannaskap leder tiH den bättreflexibihtet i utbildningen som ansetts önskvärd. AMS anser att vissaorganisatoriska frågor behöver belysas ytterligare. Motden bakgrunden har regeringen gett AMS i uppdrag att i samråd medriksrevisionsverket, statskontoret och SÖ utreda om själva kursproduktionenoch genomförandet av AMU-kurserna kan bedrivas i en från arbetsmarknadsverketfristående organisation. Från denna skall länsarbetsnämnderna kunna köpakurser på samma sätt som sker från andra kursanordnare. I övrigt hänvisastill redogörelsen nedan för direktiven. 1anslutning till redovisningen för remissutfallet och uppdraget till AMS anförarbetsmarknadsministern: För egen del finner jag det i likhet med KAFUnaturligt att ett så viktigt arbetsmarknadspolitiskt instrument somarbetsmarknadsutbildningen får en nära anknytning tillarbetsmarknadsmyndigheterna. Jag anser också att olägenheterna med ett delathuvudmannaskap bör undvikas i en framtida organisation. Jagvill därför redan nu redovisa min uppfattning att den nya organisationsformenför arbetsmarknadsutbildningen bör innebära att till den planerande funktionensom AMS har och som AMS även bör ha i fortsättningen, knyts ettkostnadsansvar. Jag avser att i denna fråga återkomma till regeringen undernästa år sedan AMS har slutfört sitt uppdrag och de närmare detaljerna kringorganisationen är klara. Därvid kommer jag även att behandla KAFU:s förslagangående samverkan mellan AMU-centren och företagen. Huvudsyftet med det utredningsuppdrag somregeringen gav AMS är enligt direktiven att få belyst omde krav som ställs på arbetsmarknadsutbildningen kan uppfyllas av en frånarbetsmarknadsverket fristående organisation, som helt eller delvis finansierasav intäkterna från produktion av arbetsmarknadsutbildning. Somen allmän bakgmnd anges önskemålet att uppnå en ökad målstyrning ochdecentralisering av verksamheten å ena och minskad detaljreglering å andrasidan. Det erinras om det allmänna kravet på utbildningen, nämligen att denskall kunna anpassas till förändringarna på arbetsmarknaden såväl som tillkursdeltagarnas individuella fömtsättningar. AU 1983/84:21 70 Till utgångspunkterna för utredningen hör attAMU-kurser mer än f. n. skall kunna köpas från andra utbildningsanordnare somKomvux, folkhögskolorna och studieförbunden, särskilt när det gällerutbildning av mer aHmän karaktär. Över huvud taget är tanken attlänsarbetsnämnderna skaH kunna köpa kurser från AMU-centra på samma sätt somfrån andra utbildningsanordnare och låta valet styras av vem som i det enskildafallet erbjuder den lämpligaste och ekonomiskt mest fördelaktiga utbildningen.Hänsyn bör tas till befintliga resurser hos andra samhälleliga utbildningsanordnaremen också till värdet för den enskilde av att få en med det aHmännaskolväsendet jämförbar utbildning eller en utbildning som är heh eller delvisförlagd till företag. Underutredningsarbetet skall också beröras en rad andra frågor, t. ex. att denframtida skall kunna sälja utbildnings- och konsultservicetill företag och andra utbildningsanordnare. Hit hör vidare ansvaret förkursplanerna och hur utbHdningens kvalitet skall kunna upprätthållas så att denhåller en nivå som är jämförbar med det allmänna skolväsendet. Resultatetav utredningsarbetet skall redovisas till regeringen före utgången av mars1984. m.fl. (m) ser i motion 916 det somglädj ande att moderata samlingspartiet nu åtminstone delvis börjar få gehörför de krav partiet ställt på åtgärder som effektiverar och utvecklararbetsmarknadsutbildningen. Motionärerna ifrågasätter dock om det är fråga ominitiativ till verkliga förändringar och påtalar att regeringen inte behandlardet växande problem som den paralleHa utbyggnaden av utbildningsresurser inomden gymnasiala yrkesutbildningen, yrkesskolorna, Komvux och AMU utgör. Motionärernaanser att en högre grad av samordning av utbildningsresurserna och endecentraliserad marknadsstyrning bör vara utgångspunkten förarbetsmarknadsutbildningens framtida organisation. Från dessa utgångspunkterföreslås att följande riktlinjer skall gälla för denna organisation: Den nuvarande arbetsmarknadsutbildningen överförstill regionala bolag med kommuner och stat som bolagsbUdare. Verksamheten finansieras genom att AMS liksom de imotionen föreslagna regionala arbetsmarknadsstiftelserna köper utbildning frånde regionala bolagen. bör dessa bolag kunna sälja utbHdningstjänstertill näringsHv och andra arbetsgivare. Det skall stå AMS och andra offentligautbildningsupphandlare fritt att köpa utbildning från andrautbildningsanordnare om dessa tillgodoser kvalitets- och kostnadskraven bättreän de regionala AMU-bolagen. Dessa riktlinjer börenligt motion 916 ges regeringen till känna. Behovet av en översyn avresursanvändningen på utbildningsområdet AU 1983/84:21 71 framhållsi motion 2099 av Per m.fl. (m). I denna pekar man - såvitt nu är i fråga- på möjligheterna till samverkan meHan ungdomsskolan, AMU och Komvux.Motionärerna utgår från att regeringen kommer att redovisa överväganden i den frågani den kommande propositionen om huvudmannaskapet för AMU. Motionärernasätter vidare i fråga om de uttalanden som görs i budgetpropositionen till stödför ett dominerande ansvar för AMS när det gäller arbetsmarknadsutbildningen ärägnade att främja en kvalitativt god utbildning. Andra lösningar än som antyds,inte minst i fråga om det pedagogiska ansvaret, bör sökas ihuvudmannaskapsfrågan. Detta bör ges regeringen till känna. Imotion 568 av m. fl. (c) anmäls att avser attåterkomma med sina stäHningstaganden till KAFU:s förslag vid framläggandet avden särskilda proposition som aviserats. vill dock redan nuframhålla det angelägna i en ökad samordning av arbetsmarknadsutbildningen,gymnasieutbildningen och Komvux. Väsentliga effektivitetsvinster kan vinnasmed en sådan samordning och i ett flerårsperspektiv är det viktigt attuppmärksamma den lediga kapacitet som kommer att uppstå i gymnasieskolan pågrund av minskade elevkullar. Detär vidare enligt angeläget att utnyttja den utbildningskapacitetsom finns i de enskilda företagen. ser som en framgång för denegna politiken att lärlingsutbildningen nu kommer att bli en reguljär del avgymnasieskolans utbUdning. Det torde också vara möjHgt att genomarbetsmarknadsutbildning köpa "lärlingsutbildning" i företagen. Motion568 mynnar ut i yrkandet att det ovan anförda inför propositionsarbetet skallges regeringen till känna.