bet · G701FiU25 · 1983-12-31 00:00:00 — - kommer en konjunkturuppgång bara attleda lill en tillfällig förbättring av vårt ekonomiska läge. Skall några positiva effekter på vår ekonomi till följd avdevalveringarna och den internationella konjunkturuppgången bli beslående ärdet nu mycket bråttom med insatser mol de strukturella problemen. Regeringensproposition innehåller emellertid inte några förslag i detta syfte. Regeringen har utöver devalveringen i praktiken inte gjortnågot för att lösa våra långsiktiga problem. 1 stället har den kraftigt höjtskatterna och beslutat om nya statsutgifter. Det "andra steget" av regeringens ekonomiskapolitik syftar till att dra ned inflationen till samma nivå som i våraviktigaste konkurrentländer, dvs. Den centrala delen i regeringensanli-inflationspolitik beslår emellertid endast i atl man hoppas attlönekostnadsökningarna stannar vid . Eftersom LO;s lönekrav innebärkostnadsökningar på framstår regeringens förhoppningar somorealistiska. Den brist på ulgiftsnedskärningar som kännetecknarregeringens budget är farlig. Det är i konjunkturuppgångenbudgetunderskottet måste angripas med kraft. Regeringens passivitet innebär -sägs det i motionen -all vi kommer alt gä in i nästa lågkonjunktur ännu sämrerustade än vi var i den nu passerade lågkonjunkturen. Denna brist påhandlingskraft i ett avgörande läge innebär att förutsättningarna brister föratt nå målen sänkt arbetslöshet och låg inflation. Enligt mofionen innebär moderata samlingspartietshudgetförstag /85 jämfört med regeringens en utgiftsnivå som ligger23,lägre. Av besparingarna på är drygt5.5 miljarder av tillfällig natur. Skatteintäkterna föreslås för budgetåret bli5,lägre. Det underliggande budgetunderskottet uppgår till79.7 miljarder kronor, vilket är lägre än det avregeringen redovisade. Förutsatt atl regeringens bedömning avengångs-förstärkningarna är korrekt skulle enligl molionärerna det redovisadekassamässiga iinderskotlel uppgå till , detillfälliga besparingarna inräknade. För helår uppgår besparingsförslagen imotionen till och skattesänkningsförslagen till ca 11miljarder. Neddragningen av det kassamässiga budgelunderskollel beräknas förhelår därmed bli ca . De i motionen föreslagna ulgiftsncdskärningarna redovisasdeparle-mentsvis i tabell 2. Beloppen är angivna i förhållande till budgetpropositionen. FiU1983/84: 25 Tuliell 2.Uespuringar enligt nioderatu suinlingspurliets lurslag Milj, kr, Konimiinsektorn Minskadeslatsbidnig till koni-niunerna Sänkningav kommunernas skatteunderlag trän juridiska personer lill O % Minskade skalieintäkler till följdiiv iindiingar i vissa försäkrings-syslem Minskildeslalsskuldiimlor (12 '- ) Neduhespuringur ' .Av beloppcl ulgör I 180 milj, kr, tilllalligabesparingar, - Avbeloppet ulgör 400 milj, kr, tilirällig besparing, 285 milj. kr. ställigaälaganden pä del skogspoliliska omrädel till följd av töieslagen sänkning av skogsviirdsavgittenmed moisvuiande belopp, ' ,\beloppet utgör 650 milj, kr. "' Avbeloppet ulgör 3 355 milj, kr. 1 motionen framhålls allbesparingarna är fördelningspoliliski välmotiverade. De innebär, menarmoiionäierna, all vi lånar mindre fiän våra barn och barnbarn. Sparar vilillriickligi myckel betyder del också att reallönesänkningarna kan upphöra.Fördelningskonfliklen mellan privat och offentlig sektor - mellan löneökningai'och offentliga utgifter för transfereringar och konsumtion - tycks regeringenvara omedveten om. Men del största hotet mol vårt tryggheissysiem och vårvälfärd utgörs av de stora offentliga utgifterna. Moderata samlingspartiets samtliga skalteförslag innebiir,som framgår av tabell 3, ett skattebortfall för nästa budgetår på 5,7 miljarderkronor. För helår blir skatieborifallei . Deita är högträknat mot bakgrund av atl högre skaller erfarenheismiissigt inte leder lill deskalleinkomster som man mekaniskt kan räkna fram: Den statliga inkomstskatten beräknas till ca 30 miljarderkronor. 1 motionen framhålls alt del långsiktiga målet är alt avskaffa dennaskall med undantag för myckel höga inkomster. Inkoinsteffekter av moderata samlingspartietsskattelurslag Milj, kr. Borttagande av hyreshusavgifl ochvideoskalt Sänki förmögenhels-, arvs- ochgåvoskatt (nivå) Borllagande av tillfällig förmögenhetsskatt Ålerinförd lindring av dubbelbeskattningav aktieutdelning Borllagande av omsällningsskalt päaklier Reavinslbeskallningen på aklier sänkslill ursprunglig nivå Avskaffad formögenheisskatt påarbetande kapital i småloietag Inkomslskatteskala, slopadskalte-reduklion tor fackavgifier m, m, Vad gäller den kommunala sektornanförs i motionen all en ceniral del i en politik för all kunna återställabalansen i de offentliga finanserna är ell lagsladgal kommunalt skatteslopp.Samtidigt bör en utredning påbörjas om en lämplig utformning av ett lagsladgalkommunall skattelak. har moderata samlingspartiet föreslagil attresterande av skatteunderlaget för juridiska personer skulleövertoras till staten. föreslås att den indragningen på ca 2,4 miljarderkronor sker från . Därutöver föreslås att statsbidragen tillkommunsektorn minskas med . måsteden statliga detaljregleringen av kommunerna minskas radikalt. Därigenom geskommunerna möjlighet att förfoga över sina resurser på ett mer rationellt säll.Vidare föresläs alt I miljard kronor avsätts som ett riktat slöd till dekommuner som hamnar i ett särskilt utsatt finansiellt läge lill följd av deföreslagna besparingsåtgärderna. För hela kommunsektorn blir de sammanlagdafinansiella effekterna på helår, I motion 2524 av . (c) anförs inledningsvis all finansplanen är mycket optimistisk.Regeringen diskonterar där i slor utsträckning väntade förbättringar under1984. Det är möjligt all en del Ibrvänlningar kan komma alt infrias, med hänsynlill den goda internationella konjunkturen och de ännu beståendekonkurrensfördelarna som devalveringarna 1981 och 1982 givit. Del är docksynnerligen tveksamt, anser molionärerna, om regeringen ända inte lill viss delöverskattat uppgången. Trots atl regeringen i all huvudsak bygger sinabedömningar på samma grundmaterial som har man i viktigadelar mer positiva siffror än institutet. FiU1983/84: 25 15 Del farligaste med årets finansplanär atl den kan minska krismedvetan-dei hos svenska folket. Det hävdas vidarealt finansplanen är stramt konjunkiuranpassad. I verkligheten är del tvärtom,menar moiionäierna. Den viktigaste insats staten kan göra för att långsiktiglförbättra sysselsäil-ningen är alt underlätta näringslivets strukturomvandlingså all kan följa med i den tekniska utvecklingen. För detla behövs enhög investeringsverksamhet. Genom all budgeiunderskotiet driver upp räntanmotverkas industriella investeringar. En rejäl minskning av statens utgifter ärdärför nödvändig, Den nuvarande konjunkturuppgången bör utnyttjas så atl deomedelbara effekterna på efterfrågan inle blir alltför dramatiska. En sådan politik bör kombineras med en näringspolitiksärskilt inriktad pä de mindre och medelstora förelagen, en regionalpolitik somger alla delar av landet mcijlighet att utvecklas och en arbetsmarknadspolitiksom bl, a. underlättar för ungdomar atl komma in pä arbetsmarknaden. politik lör ökad sysselsättning innebär '- en förstärkt näringspolitik med satsning på småföielagsamhel, ''satsning på jobb för biiltre miljö- och resurshushållning, l.ex. åtgärder förökad energihushållning, utveckling av alternativa, inhemska energikällor ochåtgärder mot försurning, ' en utbyggd regionalpolitik lör att effektivt mötaarbetslösheten där den är svårast. Den ekonomiska politiken och näringspolitiken måsle ocksåstödjas av en skattepolitik som stimulerar till arbete och investeringar.Vidare måste lönlagarfonderna avvecklas. 1 motionen fiamhålls alt den progiessiva ulgiftsskatienhar konimii all framstå som ett intressant alternativ lill del nuvarandeinkomsiskaltesysie-mel. Huvuddiagen i utgiftsskallen ligger i linje medcenterns grundläggande viirderingar om jiimlikhel, resurshushållning ochdecentralisering. I en siirskild motion om s.k. privata investeringskontonföreslås en delmodell som kan ge erfarenheter inför en mer genomgripandeskatteomläggning. Vadgiiller budgetpolitiken anförs i motionen följande. Del gigantiska budgelunderskollel utgör f. n. detallvarligaste hotet mol den svenska ekonomin. Del är anmärkningsviiri,framhåller motionärerna, alt regeringen inle har accepterat vad höstriksdagenoch en bred majoritet i finansutskottet uttalade , alt det krävsomedelbara och onifatlande åtgärder för atl minska budgeumderskoiiet. Budgetunderskottet ökar inflationsrisken, driver uppriinienivån och minskar utrymmet på kapitalmarknaden för industrinsinvesteringar. Del senare kan bli ett direkt akut problem, om den nuvarandehögkonjunkiuien leder lill att industriinvesteringarna börjar öka. Mot den här bakgrunden är det ett nödvändigt inslag i enrealistisk ekonomisk politik alt krafiigl minska de ofteniliga uigifierna. .Altanvända skattehöjningar för all fylla igen budgetunderskottet ar däremot ingenrealistisk väg. En sådan politik skulle bara ge negativa resultat lör denallmänna ekonomiska utvecklingen. Målsättningen för en långsiktigbudgetpolitik bör enligt molionärerna vara alt statsskulden inte längre ökar ireella tal. För detla krävs att del strukturella underskottet på 30-40miljarder kronor avvecklas. Del är av stabiliserings- ochsysselsätlningspolitiska skäl inle möjligt all la hela summan på en gång. Ettminimum är dock i del nuvarande konjunkturläget atl beslut fallas om beslåendebesparingar räknat på helår på netto . Centerpartietsförslag lill besparingar, budgetförstärkningar, skattesänkningar och ökadeanslag presenteras i motionen genom tabellerna 4 och 5. Bestående besparingar/budgetförstärkningarenligt förslag Milj, kr. .Arbelsmarknadsomriidel Arbeislösheiseisäitning Vissalokaliseringsbidi-ag Samhällsföielag Beredskapsaibeien liidiislrionnådel Mineriill'örsörjningsprog!ammet '\vgirtför imporl avvatienkrafi Biislad.\onirädet Räniebidrag blir ränlelanHyresiaballerna Räntestöd () Utbildning () Föilusiunsvar för allmännyttanHjiilp lill väisl drabbade förelag Jordl>rak.'. område l Bidrag till skogsvärd '\vbyiakratisering, samordningseffekler, tamiljepoliiik m, ni. FiU1983/84: 25 Sänkta skatter/ökade anslag enligt förslag Förmögenhels-,arv- och gåvoskatt kapital Alerintörande av forskningsavdraget Sociala området Värdnadsersiiiining Barnbidrag ochflerbarnsslöd Skallereduklion hemmamake och ensamförälderUndanlagandepensionärer Arbetsmarknudsomrädel Regionalpoliliska bidragRegionalpolitiska länsanslagen Sänkia arbetsgivaravgifter i slödomr, A i AC- ochZ-län Aldreslöd lill teko Trafikområdet SJ:s investeringar Enskilda vägar Bärighetsupprustning pä mindrevägar och broar Jordbruksområdet slopas NorrlundsslödHandelsgödselavgifl slopas Besparingspolitiken har i denpoliiiska debalien ibland ställts emot en rä\.W\s fördelningspolitik. För allleda denna molsalsställning i bevis har man i regel jämfört effekterna avutgiflsnedskärningarna på enskilda hushåll med ett läge där över huvud tagelingenting förändras. Men på kort sikt kommer uteblivna besparingar all ledalill effekler på inflalion, räntor m. m. som drabbar hushållen i ungefär sammauisträckning som besparingarna. På skulle en sådan politikfördjupa de ekonomiska problemen och innebära ett direkt hot mot välfärden. I motionen understryks alt besparmgspolitiken inte slår istrid med en rättvis fördelningspolitik utan i stället är en förutsättning föratt en sådan uthålligt skall kunna bedrivas. Den kommunala sektorn är den samhällssektor som vuxitklart mest . 1 den nuvarande ekonomiska situationen måslesjälvfallet också kommuner och landsling vara beredda all spara. Detta bör skegenom ompriorileringar, effektiviseringar och bättre hushållning med tillgängligaresurser. 2 1983/84. FiU1983/84:25 18 Den kommunala sektorn har generelltseli en god likvidilei. Prognoserna är nu också väsentligt bättre iiiitidigare. Enligt molioniirerna är' del mol denna bakgrund möjligt med enminskad finansiell överföring friin staten lill kommunsektorn p;i 3 miljarderkronor, fiiimsl genoin ell boiiia-gande av den kommunala beskattningen avjuridiska personer. Med hiinsyn lill hur ojämnt de specialdestinerade medlenutgår till olika kommuner bör successiv överföring piiböijas fiiinspecialdestinerade anslag till skalieutjämningsbidrag. I motion 2088 av , (fp) anförs ad den nya regeringen inledde sin arbete med en mycketexpansiv finanspolilik. De ofteniliga ulgifteina sköt krafiigl i höjden liksombudgelunderskollel. Del sisia budgetär för vilket millenregeringen hade delfulla ansvar el stannade budgelunderskollel pä . Den avriksdagen fasisiällda sials-budgeteii lör /83 hade ettunderskoll p;i ca . Detta ökade lill närmast 90 miljarderkronor genom all den nya regeringen rev upp flera viktiga bespaiingsbeslui ochökade på uigifierna irots att skattehöjningar genomfördes. Socialdernokraierna berömmer sig nu av all ha vantuivecklingen och böljat minska budgetunilerskoiiel, siigs del i motionen, fillviss del beror detta naiurliglvis p;i den exceplionclll sioia ökning avundeiskoiiel som legeringen drev igenom ln)sien 1982. har emellertiden viss ornliiggning av birdgeipoliiikeri ägt rum jiimlori med uppliiggningenomedelbart efter valet, Tyviirr har del sken alltför- sent och i alltför litengrad. I motionen varnas bestämt för- alt den nedgiing i deniniernaiionella konjunkturen som kan befaias komma |985/8ökomrner all fä mycket allvarliga återverkningar pä svensk ekonomi genom densenfärdighet som den socialdemokratiska regeringen visai. Strukturellainsalser av tillräcklig omfattning har inte vidtagits. Den upplänning somförefaller råda inom regeringen atl budgeiunderskoitet lill slor del - hälfteneller enligl statsministern rem av hela underskottet - är ett konjunklurproblernär enligl motionärernas uppfiilining iriiiyck lör en läiisinnig politik somkommer att straffa sig i fiamiiden. Men vill inte medverka lill en sådanlättsinnig politik. Darlör förordas en större finanspolitisk åtstramning idagsläget. Detta innebär besparingar i de offentliga uigiftsprogrammen avstorleksordningen brutto. Effekterna på /85blir emellertid med nödvändighet mindre, eftersom regeringen avstått lian allla fasta på framlida besparingsförslag. Skallehöjningar kan inlelängre ulnyitjas som finanspolitiskt medel, eftersom har nånskaiieiakei. För att svenskt näringsliv skall kunna behålla ochförstärka sin konkurrenskraft är en finanspolitisk åtstramningofrånkomlig. Det är nödvändigt också för att uppnå en dämpning av inflationstaktentill den nivå som gäller i våra viktigaste konkurrentliinder. en förutsättning för en expansion av niiringslivel,Smiiföreiagen miisle ges rimliga arbetsvillkor. Besparingarna i uppläggning avbudgelpoliliken IVamgär av tabell 6. Besparingar enligt lolkpartiets förslag Milj. kr,,helär Statsbidragtill arbetslöshetskassor na Statsbidrag lill kommunerna Slopande avskalleiedukiion för fackföreningsavgifter Livsmedelssubventionerna Slopande avROT-programmel Minskade räniebidrag, hyresraballer Utebliven höjning avbostadsbidrag Höjda avgifter Effektivareäierkrav av bidragsförskott Vuxenutbildningen Statsbidrag lill kommunala vägarBesparing inom civilförsvaret Besparing inom industripolitiken 2 000 400 500 290 Vissa ompriorileringar föresläs ide övriga offentliga utgifterna. De största posterna gäller ökat slöd tillbarnfamiljerna, ökat anslag till försvaret och ökat anslag lill biståndet lillde faltiga länderna, Detla framgår av tabell 7. Utgiftsökningar enligt tolkpartiets förslag Milj. kr,,helår Prisstödtill jordbruket i norra 1 000 500 450 55 22 38 50 43 25 25 Summa (avrundat) 2 200 I budgelförslagel föreslås ocksåförändringar i vissa skatter. De skattesänkningar som enligt motionärernamåste genomföras framgår av tabell 8. FiU1983/84:25 20 Skallesaiikiiiugar enligt tölkparlicis törslag Milj, kr., helär Inkomslskallen (lullr irillaiionsskydd och skalaenligl reformen) I ()()0 Slopadomsätlnirigsskalt fo|-aktiehandel 200 Slopadtilllällig lörmögenhelsskall löi är 1984 Bibehällel FoU-avdrag i lörelatienSlopad lörmögenhelsskall pä aibelande kapilal Summa 160(1 Minskningen av sialsbidiagen lillkommunernti kan ske rned den metod tidigare löreslagii, sominnebiir all de allmanna sialsbidiagen lill kommunerna successivt omvandlaslill ett iriornkornrnirnall uijämnings-sysiern. Del större belopp som nuföreslås motiveras ;iv att kornrmrnernas ekonomiska liige aravseviiri gynnsamrnaie än lönn. Med den föreslagna stramare finanspolitikenblir', anser molionärerna, också infl;i-lionslakten lägre, vilket ärgynnsamt för' kommunerna. Iblalt sett blir enligl motionen biidgeisaklot pii helärlirknai drygt K) miljarder kronor- lirgie ;m i regeringens förslag. Därigenomminskar ocksii utgifter na lör slaisskuldiiinioi med en dryg miljard kronor',vilket yileriigare lörbiiitrar- saldol, Besparingspoliliken har i den politiska debalien ibkindsiällis emoi en YM{\,'\jordelningspt)liiik. För all "bevisa" dellahar m;rn i regel jämfört eftekterna av ulgiftsriedskärningarria pä enskildaInrshåll med en läge däröver huvud laget ingenting föriindras. Det är-naturligtvis helt orealisiiski. Redan på kort siki skulle uteblivna besparingar leda lilleffekter- pä inflalion, räntor m.m, som drabbar- hushiillen i ungefär- sammaiitsirack-ning som besparingLuna. På liingie sikt skulle en sädan poliiik. sominle angriper de strukturella problemen, fördjupa våra ekonomiskab;ilanspr\)-bleni och innebära ell allvarligt hoi mot viillaidcn. 1 motionen framhålls atl besparingspoliliken inle slår- istrid med en rättvis fördelningspolitik ulan i sliillel iir en förutsältninglör atl en s;id;in uthålligt skall kunna bedrivas. Men fördelningspoliliska hiinsyn måste las vidutlor-mningen av besparingspoliliken. De förslag som framförs har också ensädan profil, rnenar-molionärerna. Exempelvis innebiir förslaget om sjiilvriskinom sjuklörsiik-ringen all bara de som har arbete drabbas, medan de arbeislösaundantas. 1 niulion 2455 av rn.fl. (vpk) understryks all de ekonomiska problemen inte bara är av konjunkturennaiur. Kapitalismens försämrade lillväxtbetingelser, transnationaliseringen,den nya teknologin med vars hjälp kapitalet åter skapar en reservarmé avarbetslösa även i de utvecklade länderna, råvarukris och skärpta motsättningari det kapitalistiska FiU1983/84:25 21 systemet är inte övcrvitnna för atl vi får etl eller ettpar år av tillfällig konjunktirrförbättring, Hiigkonjiinktirr-erna sedan 1964har tenderat alt bli alll lägre och lelalivt kortare, Rn långsiktig Icnilcnslili avlaganile tillväxt framlriider. Denna regelbirndenhel tycks fortsiitta också under 1984.Enligl molioniirerna talar också mycket för att den nedgång och kris som kanväntas ta sin böljan - eller - kommer att fördjupa delångsiktiga ekonc-imiska problemen. Även med regeringens prognos om eninvesle-ringsiikning komrner l.ex, indirstriinvesteringarna i år-allutgöra av deras volym 1974. Den öppna arhelslösheten. miill somprocenttal av arbetskraften, kommer - on-i regeringens prognos håller -all varaniistan dubbelt så hiig () 1984 som den var 1975, Inte i något l.ind som tillämpat en nyliberal s.k,åtslramningspolilik har förhållantlena genom denna lbri"i;'iltrals förfolknerlalel. Den har fåll som fiiljd atl massarbclskishcl och vidgade socialaklyftor kvarstått även i perioder av konjunkturuppgång. Den har inle lormålthäva de långsikliga stagnationslendcnserna ulan fördjupat dem. Regeringens s.k, "tredje väg" all liisa deekonomiska problemen har. hävdar motionärerna, sina viktigaste tankegångargemensamt med de nyli-berala Ibreställningarna, Hiir finns ennedskärningspolilik mol socialt ntkl-vändiga olTentliga ulgiftcr, vilketsiirskill drabbat den kommunala sektorn, hiir finns angreppen pålönekostnaderna som den bestiimmande faktorn för en hög inflation, här finnsmarginalskattesänkningar och hiir finns den stora devalveringen, som ju i siginnebären stark inkomstomfördelning lill exportinduslrins kapilalisler. Deinvesleringsprogram och fördelningspolitiska åtgärder som skulle strida molnyliberala tippfiittningar måste anses ha en symbolisk räckvidd. Det handlar ommycket begränsade insatser som i realiteten inle haft någon påtagbar verkan fören jiimnarc fördelning, 1 motionen framhålls att den ekonomiskautvecklingsprocessen måsle kunna styras och kontrolleras av folket. Politikenmåste därför utformas så att den bidrar till en maktförskjutning frånstorfinansen och andra kapitalistiska kretsar till de arbetande, för att ökagraden av planmässighet och folkligt inflyiande och för alt bana väg för elljiimlikl och socialt r;itlf;irdigt samhiillc. Det är etthuvirdmål för en sådan politik att avskaffii arbcislöshelen. Följande punkter utgör centrala moment i en aktivtarbetsskapande politik: -' Ett nationellt induslriprogram i stimhällclig regimåste uppriiltas och genomföras. program bör vara av siorleksordningen100000 nya induslriarbetsplatser . ' Enplanmässig utbyggnad krävs av den offentliga sektorn, såväl dessinfraslrukturella som dess sociala verksamhel. 'Arbetsmarknadspolitiken måsle reformeras så att den inriktas på beslåendearbeten och mindre på provisorier. FiU1983/84:25 22 o För en mer planerad ekonomisk utveckling är ell överförande av banker,kreditinstitut, stiftelser, investmentbolag etc. i samhiillels ägo en oTendenserna till transnationalisering motverkas genom åtgärder för atl begränsasvenska företags investeringar i ullandel. o Enallmän arbetstidsförkortning måste påbörjas. Vidare framhålls i motionen att delunder har skett en närmast enastående förmögenhetsförskjutningoch -tillväxt i vårl land. Inflationen har skapat en viirdcslegring för storaförmögenhelsägare på på mindre iin ett årtionde.Det krävs räfst och reduktion. Mol denna bakgrund föreslås i motionen en radskatteskärpningar. Om-siitlningsskatten på aktichandeln som tas ut med ettsymboliskt belopp bör höjas fill . Reavinslbeskallningen måste mycketkraftigt skärpas, nolagsskatlcn måste höjas från den till enskattesats om . En engångsskatt på stora förmögenheter bör las ut nied ett skattetillag motsvarande avförmögenhets-viirdet. Regeringens budgetpolitik ställer minskning avbudgettmdcrskottet som etl huvudmål. Rcsultalel blir nedskärning och en lillstora delar kontraktiv (tillväxlhämmande) politik. Det har, menar molioniirerna. förts myckel propagandakring den offentliga sektorns budgetunderskott. Denna har syftat till atlskapa argument för en nedskiirning av den offentliga sektorn, nedskärningar somdrabbar dem i första hand som har behov av den offentliga sektorn. Underskottethar till slor del uppstått genom krisen, genom bristande tillväxt och därmedförsiimrade statsinkomster. Den samlade olTentliga sektorns underskottberäknas 1984 bli oräknat den över statsbudgetenfinansierade utlåningen. Detla kan jämföras med de oflenlliga investeringarnasom 1984 beräknas uppgå lill . Dessa fakta bör någol dämpadem som bara propagerar att vi lånar till konsumtion. Detta är ett förgrovatargument använt för alt motivera ökad privatisering. I förhållande till regeringens förslag förordas en störretotal omslutning av den offentliga verksamheten och ett något störreunderskott. Denna större omslutning beror på större satsningar påsysselsättning och rättvis fördelning. De viktigaste förslagen sammanfattas itabellerna 9 och 10. där siffrorna anger skillnader i förhållande lillregeringens budgetförslag. FiU1983/84:25 23 Ökade nlniflor enligt vänsterpartietknmmnnislernas förslag Milj, kl-. Oelvisslopande av matmoms 5 000 r-örbällringarav j;irnvägar 410 Svsselsällningsskapande ålgärder- inomoffentliga sektorn 4 000 Induslriprogram 1000 Skallcraball lör- låg- och mellan- (iviigi 2 500 Ilesparingnr eller ökade inkomster enligtviinsterparliet kommunislernas fiirslag Milj, kr. Minskade försvarsirlgiller I 300 verksamhelsonu;idc 1 200 Riilsl(skiirpl oms pä aktier, skärpt rea\'inslskall.enpiingsskall på s(oi-;rIVii-iiiögcnhcler ni, m,) 16000 (JkalbutlgeUmderskolt 3 265 Viirldskonjunklurcn har seilanböljan av ar 1983 varit inne i en ålerhiimt-ningsfiis.