bet · G701UU20 · 1983-12-31 00:00:00 — Imotion 1983/84:1175 av m,fl, (vpk) föreslås att hosregeringen hemställer att i upphöjs till rangen avrepresentation, Imotion 1983/84:2203 av m, fl, (vpk) föreslås 1, att hos regeringenhemställer om att sonderingar görs med andra regeringar om en fredslösning förKampuchea och , 2, att hos regeringenhemställer om att sådana instruktioner ges till FN-delegationen att detkampucheanska folkets självbestämmanderätt beaktas och "DemokratiskaKampucheas" mandat underkänns. har under de fyra närmast föregåenderiksmötena behandlat en rad motionsyrkanden om () verksamhet och ställning, I utrikesutskottetsbetänkande UU 1982/83:6 fann utskottet anledning utveckla de principer somSverige följer i fråga om erkännande av stater och upprättande av diplomatiskaförbindelser. Det heter i betänkandetbl, a,: Dessa är de viktigastefolkrätlsliga subjekten. Grundläggande för erkännandet av en stat är existensenav ett bestämt territorium och av en befolkning. Vidare krävs en regering sommed etl rimligt mått av stabilitet utövar effektiv kontroll över dettaterritorium. Regeringen skall också ha vunnit elt rimligt mått av självständighetutåt och någorlunda allmänt accepteras internationellt. Dessaär de grundläggande kriterierna. De är enligt svensk uppfattning dock intetvingande i den meningen att det skulle uppstå någon skyldighet att erkänna enregering som uppfyller dem. Ingetav dessa kriterier är för handen vad gäller PLO, PLO själv gör inte helleranspråk på att vara en exilregering. Detfinns fall där andra omständigheter, utöver de ovan nämnda, spelat en avgöranderoll i vår bedömning av erkännandefrågor. Etterkännande av en stat sker i regel genom en formell deklaration eller genom atlvi röstar för statens upptagande som medlem i FN, Nären stat erkänts kan som ett nästa steg diplomatiska förbindelser med landet ifråga upptas. Detta är ingen nödvändig följd av ett erkännande utan bör ses somuttryck för atl ett praktiskt behov av politiska eller ekonomiska kontakterföreligger mellan länderna. Diplomatiska förbindelser kan upprät- 1Riksdagen 1983/84. UU1983/84:20 2 tas genom en beskickning på platsen eller genom s, k,sidoackreditering. Ett erkännande av en stat och upptagande av diplomatiskaförbindelser innebär för svenskt vidkommande inte något ställningstagande tillden politik som landets regering för. Organisationerkan enligt svensk och sedvanlig folkrätlslig praxis inle erkännas på samma sättsom regeringar. Däremot har under vissa betingelser tillerkäntbefrielserörelser och liknande organisationer en ställning som företrädare förett folk eller för en folklig strävan. Delta har skett för befrielserörelser isödra , Det finns inga fastställda regler för ett sådant erkännande menen förutsättning brukar vara att med svensk anslutninguttalat sitt stöd för rörelsen. Detta har tillmätts stor belydelse när svenskthumanitärt bistånd till befrielserörelser har övervägts, Elt sådant erkännandeinnebär att vi - såsom fallet är med PLO -tillerkänner organisationen en roll iett särskill sammanhang, men inte att organisationen, likt en regering, ansesföreträda sitt folk i alla avseenden. Det finns enligt tolkning avWienkonventionen om diplomatiska förbindelser inte möjlighet att ge diplomatiskstatus åt organisationer. Andra länder tolkar på annat sätteller lägger annan innebörd i begreppet diplomatisk status. Sålunda åtnjuterPLO:s representanter i bl, a, och diplomatisk status. Detär, som nämnts, inte svensk praxis att utnyttja erkännanden eller diplomatiskaförbindelser som medel för att demonstrera ett politiskt stöd, Frågan om upprättande avdiplomatiska förbindelser med har behandlats iriksdagen ett flertal gånger, dels på grundval av motioner och betänkanden frånutrikesutskottet (UU 1980/81:8; UU 1981/82:11; UU 1982/83:5), dels i svar påfrågor och inlerpellalioner, senasl . och regeringens ståndpunkt har därvid sedan år1979 varit all ingen grupp eller regim under nuvarande omständigheter kanbetraktas som legitim företrädare för folk. Till följd häravupprätthåller inte diplomatiska förbindelser med någon av de stridandeparterna Demokratiska och . Ingen av dessahär ansetts uppfylla de kriterier som tillämpar för upprättande avdiplomatiska förbindelser. a. kan ingen av de två konkurrerande regimernasägas utöva effektiv kontroll över hela landet. Heng Samrin-regimen() behärskar visserligen den utan jämförelse störstadelen av men gör det med slöd av beiydande vietnamesiskaIruppstyrkor. Regimen måste därför frånkännas elt rimligt mått av folkligförankring. bildades en koaUtion (DemokratiskaKampuchea) som leds av prins som representant för organisationenFuncinpec och vidare består av Son som representant för den NationellaFronten för Khmer-folkets Befrielse (KPNLF) samt Khieu Samphan som representantför de röda khmererna, dvs, den tidigare Pot-regimen, VU 1983/84:20 3 inställning i frågan om Kampucheasrepresentation har kommit till uttryck vid omröstningarna om Kampucheasfullmakter i . Dessa har formellt ägt rum på ettvietnamesiskt förslag om att inte godkänna Demokratiska fullmakter.Förslaget avvisades av generalförsamlingen med 90 röster mot 29, 26länder avstod från att rösta, däribland och övriga nordiska länder utomDanmark, som stödde Demokratiska , Efter voteringen antogsfullmaktskommitténs sammantagna rapport över medlemsländernas fullmakter utanomröstning, vilket innebär ett godkännande av det Sihanoukledda DemokratiskaKampucheas fullmakter att representera i FN, Vidgeneralförsamlingens möte begärdes inte någon omröstning ifullmaktsfrågan. En bedömning gav sannolikt vid handen att en stor majoritetskulle ha upprätthållit Demokratiska ställning i FN, Kampucheafråganstår också i sin större vidd på FN:s generalförsamlings dagordning sedan år1979: Med stor majoritet brukar därvid antas resolutioner, i vilkaförsamlingen upprepar sin övertygelse att förutsättningarna för en rättvis ochvaraktig lösning av Kampucheaproblemet är tillbakadragande av alla utländskastyrkor frän landet, återupprättande av dess oberoende, suveränitet ochterritoriella integritet, det kampucheanska folkets rätt att avgöra sitt egetöde samt åtagande av alla stater om icke-inblandning i inre angelägenheter. Vidgeneralförsamlingens möte antogs resolutionen med röstsiffrorna 105för (bl, a, ), 23 mot och 19 avstående. FolkrepublikenKampuchea har diplomatiska förbindelser med öststater och ett mindreantal u-Iänder, däribland , i allt ca 30 stater. Demokratiska Kampucheahar å sin sida diplomatiska förbindelser med bl, a, , ,och , FolkrepublikenKampuchea har ett informationskontor i , Kontoret haringen officiell status. Fleraländer är inblandade i konflikten i , Särskilt gäller detta ,, och , stöder koalitionen bakom DemokratiskaKampuchea, stöder Heng Samrinregimen och ockupation avKampuchea, , som har diplomatiska förbindelser med såväl somKina, intar något av en särställning i konflikten och söker stöd för sittagerande av hela ASEAN-gruppen, Kinahar intagit en kallsinnig hållning till en politisk lösning. Man tycksanse att tiden arbetar emot såväl politiskt och ekonomiskt sommilitärt. synes kunna utöva militärt tryck på genom att man kanbinda vietnamesiska trupper dels vid den gemensamma gränsen i norr, dels genomstödet till Demokratiska i väster. Denna situation framgår med fulltydlighet av den nu pågående militära aktiviteten vid dessa båda gränser. Denstörsta motsättningen i de kinesiska och vietnamesiska ståndpunkterna tillupptagande av förhandhngar ligger däri att kräver att UU 1983/84:20 4 förstskall dra tillbaka sina trupper och att man därefter kan förhandla medanVietnam omvänt först vill ha garantier för att och andra ledande rödakhmerer tillsammans med kineserna inte får ett dominerande inflytande iKampuchea, varefter man är beredd dra tillbaka trupperna. Trotsdet till synes låsta läget verkar det sannolikt att skulleönska nå en förhandlingslösning. Ockupationen av torde trots detsovjetiska stödet vara kännbar för det ekonomiskt svaga vietnamesiskasamhället. Vietnameserna torde även inse att de i längden inte kan vinna enutnötningskamp med . Under nuvarande förhållanden måste de också accepteraett allt större beroende av , Vissaförsök har gjorts för att få i gång förhandlingar om en lösning av konflikten. Sålundahar FN:s generalsekreterare inom ramen för Kampuchearesolu-tionen i FN;s generalförsamlingfått i uppdrag att utöva sina bona officia i syfte att bidra till enfullständig politisk lösning. har emellertid inga resultat kunnatuppvisas. Denaustraliska regeringen har genom utrikesminister tagit initiativ för attsöka utröna om det finns några förutsättningar för en dialog mellanKampucheakonfliktens parter. ÄvenIndonesien har utvecklat viss aktivitet för att främja en förhandlingslösning. ASEAN-ländernasutrikesministrar möttes och godkände ett thailändskt förslag sominnebar att de vietnamesiska trupperna skulle dra sig tillbaka bortom en bredzon utmed den thai-kampucheanska gränsen. Vidde alliansfria staternas möte i ställde sig deltagarna bakomkravet på en dialog mellan ASEAN-Iänderna och de indokinesiska staterna för attinom en regional ram lösa problemen. Iregeringens utrikesdeklaration i hette det bl. Motsättningarna i kvarstår.Dialogen mellan de inblandade länderna i regionen måste konkretiserasytterligare för att skapa förutsättningar för en fredlig lösning. Slutmåletmåste vara ett fritt från främmande inblandning. PLO har ett informationskontor iStockholm. Ett sådant kontor kan upprättas utan tillstånd av svenskamyndigheter, förutsatt att den verksamhet som bedrivs följer svenska lagar ochförfattningar. Informationskontor har inte diplomatisk status. Utskottethar tidigare avstyrkt - och avslagit - motionsyrkanden att PLO :s informationskontorbör kunna erhålla status som "förbindelsekontor" (UU 1979/80:11; UU1980/81:7). Utskottet konstaterarbeträffande det nu aktuella yrkandet att begreppet UU 1983/84:20 5 "representation"inte förekommer Wienkonvention om diplomatiska förbindelser. Dåsvensk praxis inte ger utrymme för att tillerkänna PLO:s informationskontornågon form av diplomatisk status avstyrks motion 1175. Sverigeerkände som stat . upprätthålls emellertid ingadiplomatiska förbindelser med någon av de parter som gör anspråk på altbetraktas som . Varken Demokratiska ellerFolkrepubliken anses uppfylla de kriterier den svenska regeringentillämpar vid uppräuande av diplomatiska förbindelser, Ie« interpellationssvar i sade utrikesminister i detta sammanhang bl, a,: Det viktigaste kriteriet för att skalluppta eller upprällhålla diplomatiska förbindelser med en regering är att dennahar effektiv kontroll över landets territorium och ett rimligt mått avstabilitet, I viss mån måste också politiska lämplighetsskäl tillmätasbetydelse i detta sammanhang. Det kan härvid finnas skäl att beakta exempelvisen sådan omständighet som att en viss regering åtnjuter eller inte åtnjuter ettrimligt mått av internationellt erkännande. Dessa kriterier anser regeringeninte är uppfyllda i dagens . Utvecklingen , med bl. a. bildandetav den Sihanoukledda koalitionen, föranleder enligt utskottets uppfattningingen ändring i den svenska inställningen som den kommit till uttryck vidbehandlingen av fullmakter i FN, att ingen regim kan anses företrädaKampuchea. Utskottet konstaterar att den svenska uppfattningen ifrågan om upprättande av diplomatiska förbindelser inte hindrar attlämna humanitärt bistånd till folk. har lämnat130 milj. kr. i bistånd till . I huvudsak har detta kanaliserats , , FAO och WFP. Sverigeröster för den årUgen återkommande resolutionen i , ivilken bl. a. uttalas stöd för det kampucheanska folkets rätt att avgöra sitteget öde. Motbakgrund av vad som ovan anförts avstyrker utskottet yrkande 2 i motion 2203. Iyrkande 1 i motion 2203 föreslås att regeringen bör göra sonderingar om enfredslösning för och . Somframgått av bakgrundsredogörelsen är flera länder i regionen inblandade ikonflikten. Utskottet finner också att en rad initiativ har tagits såväl av dei konflikten inblandade parterna som från andra i regionen belägna staterssida. Möjligheterna till en lösning synes i första hand böra prövas på regionalbasis. Endast om samtliga parter så skulle önska torde medlingsinitiativ frånen icke-regional stat ha någon utsikt till framgång. Utskottet avstyrker därmedyrkande 1 i motionen. UU 1983/84:20 6 l.att avslårmotion 1983/84:1175 angående i res. 1 (vpk) att avslår motion 1983/84:2203, yrkandena 1 och 2, res, 2(vpk) Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), (),(c), (), (), (), (), (), (), BertilMåbrink (vpk), (), , (), () ochJan-Erik (). (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s, 4börjar med "Informationskontor har" och på s, 5 slutar med"motion 1175," bort ha följande lydelse: Informationskontorhar normalt inte diplomatisk status, om de inte är knutna till en ambassad. Närsärskilda förhållanden föreligger kan ett sådant kontor ges vissa diplomatiskaprivilegier såsom rätt att sända kurirpost och kodade telegram. Sådanarättigheter beviljades Republiken provisoriska revolutionäraregerings (PRR) informationskontor i , Kontoret betecknades häreftersom "representation". Detta begrepp förekommer inte i 1961 årsWienkonvention om diplomatiska förbindelser, som endast reglerar relationernamellan regeringar, I de här anförda fallen -PLO och PRR - har det handlat omatt reglera relationerna mellan och de organ, som vunnit erkännande somresp, folks autentiska representanter, under krigstillstånd som omöjliggjortnormala statsbildningar. I PLO:s fall skall beaktas att det palestinska folketberövats rätten till sitt hemland genom aggression, i strid med FN:sbeslut. Utifrånfolksuveränitetens princip hemställer därför till regeringen attbevilja ställning som "representation" med vissadiplomatiska privilegier. Därigenom tillgodoses kravet i motion 1175. delsatt utskottets hemställan i moment 1 bort ha följande lydelse: 1. att med bifall till motion1983/84:1175 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtangående i . UU 1983/84:20 7 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "röstar" och slutar med "i motionen,"bort ha följande lydelse: Fleraländer är inblandade i konflikterna i , Särskilt gäller detta ,och . stödde det av ledda Demokratiska Kampucheaoch stöder nu koalitionsregeringen. , stöder FolkrepublikenKampuchea och . , som har kommit att bli "frontstaten"mot , bistår Pols, Son Sanns och Sihanouks militära styrkor ochsöker stöd för sitt agerande av de övriga ASEAN-medlemmarna. Detta har verkathämmande på den dialog om en politisk lösning som främstIndonesien verkat för. Kinakräver att först skall presentera en plan för totalt och villkorslöstbortdragande av trupperna från och inleda verkställandet av en dylikplan, innan man kan förhandla, medan kräver att och skallstoppa hjälpen till styrkor, varefter man skall ta hem de egnatrupperna. har sålunda släppt kravet på att det kinesiska hotet skallavlägsnas för att ta hem sina trupper från . Vietnamhar begärt att förhandlingarna med skall återupptas för att reglera derasinbördes konflikt. Trots att till följd av konflikten med ochvästvärldens isoleringspolitik blivit starkt beroende av militära ochekonomiska bistånd, har man deklarerat att inte avser att upplåta någrapermanenta baser till , och man betonar sin alliansfrihet ochneutralitet. Detre indokinesiska regeringarna har föreslagit en s. k. säkerhetszon utmed denthai-kampucheanska gränsen, varifrån alla utländska trupper skulle drastillbaka, dvs. de kampucheanska på Thailandsidan och de vietnamesiska på Kampucheasidan. ASEAN-ländernahar föreslagit fria val i under FN-övervak-ning, efter att Vietnamstrupper lämnat landet och åtgärder vidtagits så att de kampucheanska väpnadegrupperna inte skall kunna störa dem. har accepteratinternationellt övervakade val, men utan fraktion. Huruvida FN kansköta övervakningen beror på om världsorganisationen fortfarande erkännerDemokratiska . motsatte sig tanken på awäpning av de rödakhmererna, men har inofficiellt gått med härpå. Sverigehar velat markera sin inställning att ingen regering kan ansesföreträda genom att lägga ner sin röst när generalförsamlingenröstat om att godkänna eller underkänna Demokratiska mandat. Någonframställning från att få representera landet i FN harinte gjorts. Röstningen har alltså gällt Demokratiska mandat mot atthålla plats obesatt. UU 1983/84:20 8 haröstat för "den tomma stolen", dvs. Det hade varit ettslöd till det kampucheanska folkets självbestämmanderätt, eftersom DemokratiskaKampuchea inte har något som helst folkligt mandat. Det vore attupprätthålla FN:s anseende, som skadas när en självutnämnd "regering"utan vare sig land eller folk tillåts i krets på grund avpolitiska hänsynstaganden. Sverigeröstar för den återkommande resolutionen i , ivilken bl. a. uttalas stöd för det kampucheanska folkets rätt att avgöra sitteget öde. Det gäller resolution 35/6 som bl. innehåller en referens tillkoalitionsregeringen, dels en passus om "demografiska förändringar"i , Eftersom inte anser koalitionsregeringen företrädaKampuchea och eftersom ingen objektiv utsaga föreligger, som bekräftarDemokratiska påståenden om massinflyttning av vietnameser("demografiska förändringar") för att utrota khmer-rasen, borde Sverigeha röstat emot denna resolution. Motbakgrund av vad som ovan anförts tillstyrker utskottet yrkande 2 i motion 2203, Iyrkande 1 i motion 2203 föreslås att regeringen bör göra sonderingar om enfredslösning för och . Somframgått av bakgrundsredogörelsen är flera länder i regionen inblandade ikonflikten. Utskottet finner också att en rad initiativ har tagits såväl av dei konflikten inblandade parterna som från andra i regionen belägna staterssida. Möjligheterna till en lösning bör sökas på flera nivåer: försoning ochfria val i (utan ), en regional lösning samtstormaktsgarantier. Sverigebör fortsätta att stödja parternas strävan till en dialog och vidareutvecklakontakterna med berörda regeringar för en fredslösning som ger folktillfälle att utan utländsk inblandning utöva sin självbestämmanderätt ocherhålla stormaktsgarantier härför. Utskottet tillstyrkerdärmed yrkande 1 motionen. delsatt utskottets hemställan i moment 2 bort ha följande lydelse: 2. att med bifall till motion1983/84:2203, yrkandena 1 och 2, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående . minab/gotab 78571 1984