bet · G701NU35 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidare har enredogörelse lämnats för alternativa processer för råjärnstillverkning och förakluella förslag rörande produktion av järnsvamp (s. 4). NU1983/84:35 19 Det är självfallet viktigt altråvaruförsörjningen kan tryggas för svensk metallurgisk industri på ett sådantsätt att denna industri fortsättningsvis kan drivas på ett konkurrenskraftigtsätt. Som utskottet har redovisat tidigare (s. 5) har utvecklingen under desenaste åren inneburit att det i en del avseenden har erhållits en säkraregrund för denna försörjning. a. har efter en längre tids överläggningar ettnytt avtal om fördelningen av köpskrot träffats mellan stålverken. Vidare harett omfattande arbete lagts ned på skilda håll i syfte att utveckla nyaprocesser för tillverkning av råjärn och järnsvamp, dvs. järnråvara som kanersätta skrot. Delvis har detta skett med statligt stöd. Konkreta planer finnspå ytterligare järnsvampstillverkning i landet i en anläggning baserad påPlasmared-processen. Skulle dessa planer förverkligas kommer ett tillämnatkonkurrenskraftigt alternativ till importskrot att erhållas ochimportberoendet i inte obetydlig grad att nedbringas. Utskottet anser att motionärerna fäster uppmärksamheten påen väsentlig fråga. Med beaktande av de senaste årens ulveckling när det gälleralt reglera skrotfördelningen mellan stålverken och att utveckla och planeraför produktion av alternativa järnråvaror finner utskottet emellertid att någonutredning av regeringen f. n. inte är erforderlig. Motion 1983/84:859 (s)avslyrks alltså. Vad beträffar ;s skrotanvändning konstaterar utskottetatt företaget , sedan rekonstruktionsperioden har avslutats, har att drivasin verksamhet på sedvanliga företagsekonomiska grunder. Därav följer altvalel av insatsvaror vid ståltillverkningen träffas utifrån en bedömning av vadsom är mest fördelaktigt för företaget. Självklart får detta inte förhindra attbranschen som helhet i konstruktivt samarbete eftersträvar lösningar somminimerar totalkostnaden för råvaruförsörjningen och minskar behovet avimporterat skrot. Utskottet vill också erinra om vad tidigare, påförslag av näringsutskottet, har uttalat om situationen för de mindrehandelsstålsver-ken. utskottets betänkande NU 1978/79:43 anfördes attdet statliga engagemanget inom handelsstålsindustrin i form av inte fickmedföra att mindre handelsstålverk slogs ut och problem sålunda flyttades frånen ort till en annan. Den kraftigt ökade skrotförbrukning som förutses för år1984 och som huvudsakligen består av importskrot innebär svårigheter framförallt för de mindre handelsstålverken. Detta bör enligt utskottets uppfattningbeaktas vid fortsatta överväganden om råvaruförsörjningen. Skulle staten finna att i några speciella avseendenskall vara skyldigt att använda särskilda beslutskriterier för sin verksamhetbör enligt ulskoltets mening i princip etl offertförfarande tillämpas. I två motioner framförs förslag om åtgärder för att de nyaråjärnsprocesser som har utvecklats skall börja användas. Enligt motion1983/84:2793 (vpk) är detta angeläget framför allt mol bakgrund av behovet avatt skrot kan ersättas med andra råvaror. Regeringen borde aktivt verka för attprocesser- NU1983/84:35 20 na kommer lill användning. ELRED-processen kan t. ex.införas vid ett av stålverken, sägs det i motionen. I niotion 1983/84:1891(vpk) önskas en tids-och åtgärdsplan för de nya processerna, vilka enligtmotionärerna snabbt måste börja tillämpas så att svensk industri verkhgen fårnågra fördelar av den nya tekniken i ett internationellt perspektiv. De nya råjärnsprocesser som motionärerna refererar tillhar från samhällets sida bedömts som intressanta och angelägna. Till en del avdem har därför finansiellt stöd lämnats för att de skall kunna utvecklas. Närdet gäller alt utnyttja processerna i industriell verksamhet måsle detemellertid få ankomma på de potentiella användarförelagen att besluta. Utskottethar i detta avseende samma inställning som regeringen har redovisat i fråganmed avseende på och som uttrycktes i dét tidigare refererade frågesvaretav statsrådet (se s. 6). Utskotlet avstyrker med hänvisning tilldet nu sagda motionerna 1983/84:2793 (vpk) och 1983/84:1891 (vpk) i berördadelar. 1. beträffandestrukturuppgörelse inom sektorn rostfritt stål alt a) med bifall tillproposition 1983/84:157 moment 1 i ifrågavarande del och med avslag på motion1983/84:2793 yrkande 1 i ifrågavarande del bemyndigar regeringen atl ienlighet med vad föredragande statsrådet anfört besluta om ändringar ivillkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet som har beviljatsNyby , b) med anledningav proposition 1983/84:157 moment 3 och med avslag på motion 1983/84:2793yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandeny specialstålskommission attriksdagen avslår motion 1983/84:691 yrkande 2 och mOtion 1983/84:2793 yrkande3, 3. beträffandeny stålpolitik attriksdagen avslår motion 1983/84:691 yrkande 1, 4. beträffanderekonstruktion av AB Bofors-Kilsta att a) med bifall tillproposition 1983/84:157 moment 1 i ifrågavarande del och med avslag på motion1983/84:2793 yrkande 1 i ifrågavarande del bemyndigar regeringen atl ienlighet med vad föredragande statsrådet anfört besluta om ändringar ivillkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet som har beviljats ABBofors-Kilsta, b) med anledningav proposition 1983/84:157 moment 4 och med NU1983/84:35 21 avslag på motion 1983/84:2793 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandeframtida ändringar av villkor för villkorslån attriksdagen med bifall tiU proposition 1983/84:157 moment 1 i ifrågavarande deloch med avslag på motion 1983/84:2791 yrkande 1 bemyndigar regeringen att ienlighet med vad föredra-' gande statsrådet anfört besluta om framtidaändringar i villkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet sombeviljats vissa företag inom specialstålsindustrin, 6. beträffandeavveckling av industristödspolitiken a«riksdagen avslår motion 1983/84:2796 yrkande 1, 7. beträffandeframtida utveckling av gruv- och stålindustrin att avslår motion1983/84:1891 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1983/84:689, 9. beträffandestålindustrins skrotförsörjning att avslår motion 1983/84:859, attriksdagen avslår motion 1983/84:1891 yrkande 2 och motion 1983/84:2793 yrkande7 i ifrågavarande del. Närvarande: (), (), GunnarNilsson i (s), (), (), RuneJonsson (s), (), (), Per (),(), (), (), Bo Finnkvist(s), () och (vpk). inom sektornrostfritt stål (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 9 med "Utskottet delar" och slutar på s. 10med "rostfritt stål" bort ha följande lydelse: Utskottet finner den kritik mot propositionen som framförsi motion 1983/84:2793 (vpk) välgrundad. För att kunna lämna regeringen ettbemyndigande att ändra villkoren i beviljade villkorslån måste riksdagenenligt utskottets mening ha tillgång till en ordenllig struktur- ochsysselsättnings- NU1983/84:35 22 plan för den berörda sektorn av specialstålsindustrin. Ensådan saknas helt i propositionen. Ägarna till de aktuella företagen måstedessutom ta ansvar för sysselsättningen och tillskjuta ett betydligt störrekapital än det som har överenskommits. Regeringen bör i enlighet med vad somsägs i motion 1983/84:2793 (vpk) riva upp slåluppgörelsen och förhandla på nyttmed företagen. Målet skall därvid vara att sysselsättningen långsiktigtgaranteras. I de nya förhandlingar som utskottet förordar bör även de lokalafackföreningarna få medverka. bör göra ett uttalande av dennainnebörd. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande strukturuppgörelseinom sektorn rostfritt stål att a) med bifall tillmotion 1983/84:2793 yrkande 1 i frågavarande del avslår proposition 1983/84:157moment 1 till den del detta avser bemyndigande för regeringen att besluta omändringar i villkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet som harbeviljats , b) med anledningav proposition 1983/84:157 moment 3 och med bifall till motion 1983/84:2793yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ny specialstålskommission (mom.2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsbetänkande på s. 11 som börjar med "Den av" och slutar med"berörda delar" bort ha följande lydelse: Regeringens förslag till statlig medverkan i den planeradestrukturförändringen inom specialstålsindustrins sektor rostfritt stål hargett anledning till allvarlig kritik. Förslaget vilar på alltför lös grund. Detmåste krävas att regeringen redovisar en ordentlig struktur- ochsysselsättningsplan. Samma kritik och krav är motiverade när det gällerspecialstålsindustrin i dess helhet. Utskottet ställer sig bakom kraven imotionerna 1983/84:2793 (vpk) och 1983/84:691 (vpk) att en nyspecialstålskommission skall tillsättas som skall arbeta efter helt andragrunder än den kommission som regeringen tillkallade . Arbetet inomden av utskottet förordade kommissionen bör ha följande huvudsakligainriktning. Den minskande sysselsättningen inom specialstålsindustrinmåste ersällas med andra arbetstillfällen inom eller utom stålindustrin. Detskall vara företagens skyldighet att skapa dessa nya arbeten. Kommissionensverksamhet skall vara framåtsyftande, så att stålindustrins utveckling mer ännu kommer att svara mot hemmamarknadens behov och de framtidssatsningar somsamtidigt måste ske inom verkstadsindustrin. Forskning och utveckling måstebedrivas i starkt ökad utsträckning med effektiv samordning mellan de företagoch institutioner som är verksamma på området. Både ny teknik och NU1983/84:35 23 redan utvecklad teknik måste tas till vara bättre änhittills. Ägandet inom specialstålsindustrin måste, tillsammans med övrigagrenar av gruv- och stålindustrin, inlemmas i ett samlat svenskt metallbolag. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. belräffandeny specialstålskommission attriksdagen med bifall till motion 1983/84:691 yrkande 2 och motion 1983/84:2793yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ny stålpolitik (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Flera av" och slutar med"avsedd del" borl ha följande lydelse: Som komplettering till det som har förordals med avseendepå tillkallandet av en ny specialstålskommission bör regeringen vidta åtgärderrörande svensk industri i ett vidare perspektiv. Åtgärderna skall syfta tillatt trygga sysselsättningen på bruksorterna. Arbetet bör genomföras enligt deriktlinjer som dras upp i motion 1983/84:691 (vpk) och som innebär attexportinriktningen inom svensk industri tonas ned och beroendet av importeradeinsatsvaror i svensk verkstadsindustri minskas. En kvalitativ och kvantitativutveckling av verkstadsindustrin bör ske. Inom stålindustrin krävs en satsningpå ny teknik. De anställda bör ha ett avgörande inflytande över utvecklingen,och deras kunskaper måste tas till vara. Ett förstatligande av industrin börske som ett led i en ny progressiv politik grundad på arbetarklassenslångsiktiga intressen. bör, med bifall tillden nu nämnda motionen iberörd del, göra ett uttalande av den innebörd som utskottet här har angett. dels atl utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffandeny stålpolitik attriksdagen med bifall till motion 1983/84:691 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känha vad utskottet anfört. Rekonstruktion av ABBofors-Kilsta (mom. 4) (vpk) anser deb atl den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 12 med "Utskottet finner" och slutar på s.13 med "sida" bort ha följande lydelse: Den kritik som kan anföras mot regeringens förslagbeträffande sektorn rostfritt stål inom specialslålsindustrin gäller i lika månuppgörelsen om en finansiell rekonstruktion av AB Bofors-Kilsta. NU 1983/84:35 24 bakomyrkandena i motion 1983/84:2793 (vpk) att skall avslå förslaget omstatlig medverkan till denna rekonstruktion. delsatt utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande rekonstruktion av ABBofors-Kibta att a) med bifall till motion1983/84:2793 yrkande 1 i ifrågavarande del avslår proposition 1983/84:157moment 1 till den del detta avser bemyndigande för regeringen att besluta omändringar i villkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet som harbeviljats AB Bofors-Kilsta, b) med anledning av proposition1983/84:157 moment 4 och med bifall till motion 1983/84:2793 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 5.Framtida ändringar av villkor för villkorslån (mom. 5) (), (), StenSvensson (m), Per (), (), () ochLars () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 13 med "Det kan" och slutar på s. 14 med "motion1983/84:2791 (fp)" bort ha följande lydelse: Isamband med att har beviljat lån med villkoriig återbetalningsskyldighethar vissa villkor för återbetalningen av dessa lån fastställts av riksdagen.Utskottet kan inte ansluta sig till regeringens förslag i propositionen attden skall få bemyndigande att i fortsättningen besluta om förändringar ivillkoren för lånen. Om det framöver skulle visa sig nödvändigt med sådanaförändringar - på grund av omständigheter som inte kan förutses -bör detenligt utskottets mening ankomma på att fatta sådana beslut.Utskottet avstyrker regeringens förslag i denna del och tillstyrker sålundaavslagsyrkandet i motion 1983/84:2791 (fp). delsatt utskottet under 5 bort hemställa 5. beträfiandeframtida ändringar av villkor för villkorslån att med bifalltill motion 1983/84:2791 yrkande 1 avslår proposition 1983/84:157 moment 1 tillden del detta avser bemyndigande för regeringen att besluta om framtidaändringar i villkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet som harbeviljats vissa företag inom specialstålsindustrin. NU 1983/84:35 25 Avvecklingav industristödspolitiken (mom. 6) (), (), StenSvensson (m), Per (), (), () ochLars () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 14 med "Det är" och slutar på s. 15 med "motion1983/84:2796 (m)" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att den bristande lönsamheten inom industrin ärdet största hindret för en industriell expansion. Om förutsättningarna förnäringslivet skall kunna förbättras måste marknadsekonomin stärkas på skildasätt, främst genom näringspolitiska åtgärder av genereU natur. Näringspolitikenmåste inriktas på att stimulera till ett mera dynamiskt näringsliv och på attundanröja hinder för en vitalisering av svensk ekonomi. Ökad lönsamhet gör detmöjligt för fler företag att tillhöra den expanderande delen av näringslivet.Ett antal selektiva insatser kan då avvecklas. Företagens garanti förfortlevnad måste vara deras egen utvecklingskraft och lönsamhet, inteoffentliga bidrag. Konkurrensen får inte snedvridas och kapitalmarknaden intesnedbelastas. bör enligt utskottets mening göra ett uttalandeangående industripolitikens inriktning av här angiven innebörd. Det nu aktuellayrkandet i motion 1983/84:2796 (m) skulle därigenom tillgodoses. debatt utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande avvec/c//ng av industrbtödspolitikenatt med bifall till motion 1983/84:2796 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Framtida utveckling av gruv- och stålindustrin(mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15som börjar med "Något sådant" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse; Vadsom föreslås i motion 1983/84:1891 (vpk) beträffande den framtida utvecklingenför svensk gruv- och stålindustri i vidare mening ser utskottet som en viktigkomplettering till det som i övrigt har anförts om riktlinjer för en nyspecialstålskommission. bör göra ett uttalande till regeringen omatt de i motion 1983/84:1891 (vpk) angivna principerna skall vara vägledandeför omdaningen av svensk gruv- och stålindustri. bör såledessammanföras i ett statligt metallbolag. Utvecklingen bör ske efter trehuvudlinjer. Den metallurgiska utvecklingen i landet måste stödjas ochutvecklas. Malmen skall vara basen i den framtida stålindustrin och skrotanvändningeninte större än vad som motsvarar det skrotfall som sker inom landet. Ökadintegration med förädlingsledet måste eftersträvas. NU1983/84:35 26 de nya råjärnsprocesserna, som inte kräver extrem storskalighet,kan en sammanhållen produktion byggas upp. Process- och produktuveckling bör.vidare ske i samarbete fnellan stålverk och sluttillverkare. Produktionen börha en bas som fyller viktiga samhällsbehov såsom ny energiteknik, rationelltbyggande, kollektivtrafik och transportsystem, deb att utskottet under 7 borl hemslälla 7. beträffande framtida utvecklingav gruv- och stålindustrin att med bifall till motion 1983/84:1891yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskollelsyttrande som börjar på s. 16 med "Motionsyrkanden (vpk) av" ochslutar på s. 18 med "motion 1983/84:689 (vpk)" bort ha följandelydelse: Utskottet instämmer med vad som sägs i motion 1983/84:689(vpk) om att riklinjerna för verksamhet skall vara samhällsekonomisklönsamhet och effektivitet. En ny inriklning av förutsätter att GrängesAB:s ägande i upphör och att det gamla konsortialavtalet ersätts med nyariktlinjer för enligt följande: - bör byggasupp efter samhällsekonomiska beräkningar. - Vid varjejärnverk bör förekomma én integrerad produktion innefattande metallurgi,valsning och manufakturering. - Produktionsteknikenbör anpassas till avancerad förädling och hög kvalitet. - Produktionen iSSAB bör byggas upp för att omfatta minst nuvarande personalstorlek. - Produktionsinriktningenbör utöver traditionella stålbehov särskilt inriktas på inhemska behov inombygg-, transport- och energiområdena. - Syftet bör varaatt öka graden av självförsörjning med stålprodukter i landet somhandelspolitiken måste hindra internationella kapitalistiska stålförelag altslå ut stålindustrin. - Gruvbrytningenbör fortsätta i och och investeringar göras i nyabrytningsnivåer i . Den forskning och utveckling som sker inom stålindustrinär i stort underordnad kortsiktiga lönsamhetskrav. Exemplet med de treråjärnsprocesserna inger oro. Dessa processer är i samhällsekonomisk meninglönsamma och borde enligt utskottets mening utvecklas och inordnas i densvenska stålindustrins framtidsutveckling. har ett stort ansvar förutvecklingen av stålindustrin. Det kan emellertid inte begäras atl ensamtskall bära ansvaret för de nödvändiga satsningarna på forskning och utveckling.Samhället måste enligt utskottets mening lämna stöd till detta. NU 1983/84:35 27 I en marknadsekonomi kommer miljöintressena i andrahand. Så kan inte enligt utskottets mening drivas. Det bör särskiltåläggas att inte spela ut miljö mot produktion och under ingaomständigheter motivera nedläggningsbeslut med miljöskäl. Utskottet tillstyrkermed det nu sagda motion 1983/84:689 (vpk). deb att utskottet under 8 bort hemställa 8.beträffande att med bifall till motion 1983/84:689 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Nya råjärnsprocesser (mom. 10) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20som börjar med "De nya" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse: Utskottetvill betona att övergången inom stora delar av stålindustrin till användning avskrot som råvara kan ha svåra följdverkningar för råvaruförsörjningenoch därmed även för produktionsmöjligheterna. Det är således av stor vikt attregeringen tar initiativ till att de nya reduktionsprocessernautnyttjas för produktion i full skala i stålverken. Detta kan också ge svenskståUndustri betydande fördelar internationellt seU. Utskottet tillstyrkeralltså motionerna 1983/84:1891 (vpk) och 1983/ 84:2793 (vpk) i ifrågavarandedelar och anser att bör göra ett uttalande av angiven innebörd. dels alt utskottet under 10 bort hemställa 10.beträffande nya råjärnsprocesser att med bifalltill motion 1983/84:1891 yrkande 2 och motion 1983/84:2793 yrkande 7 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. , , Per ochLars (alla m) anför: I anslutning till utskottets behandling avmotionskravet (vpk) om förstatligande av i dess helhet vill vi erinra omatt moderata samlingspartiet i annat sammanhang har framfört krav i heltmotsatt riktning, dvs. på en privatisering av företaget. är för dagen intebörskandidat, även om företaget nu åter har blivit lönsamt. Omstruktureringenoch effektivisering-en måste fullföljas. Förmodligen måste också en omfattandeomstrukturering av europeisk stålindustri slutföras innan statensägarengagemang i kan avvecklas. bör emellertid detla ske. NU1983/84:35 28 Sammanfattning ........................................................... ....... 1 Proposition1983/84:157 ............................................. ....... 2 Huvudsakligtinnehåll ................................................... ....... 2 Motionerna..................................................................... ....... 2 Uppgifteri anslutning till motionerna ........................... 4 Alternativaprocesser för råjärnstillverkning, m. m.......... 4 Omstruktureringav sektorn rostfritt stål ...................... 6 Förslagensbakgmnd och innebörd .............................. ....... 6 Bofors-Kilsta................................. ...... 11 Framtidaändringar av villkor för villkorslån..................... ..... 13 Avvecklingav den selektiva industristödspolitiken ...... ...... 14 Allmänt omgruv- och stålindustrin .............................. ...... 15 .............................................. ;............................. ...... 15 Metallurgioch insatsvaror ............................................. ...... 18 Hemställan..................................................................... ...... 20 Strukturuppgörelseinom sektorn rostfritt stål (vpk) 21 (vpk) ............................ ...... 22 Ny stålpolitik(vpk) ...... 23 Bofors-Kilsta (vpk)................. ...... 23 Framtidaändringar av villkor för villkorslån (m, c, fp).......... 24 Avveckling avindustristödspolitiken (m, c, fp) ....... 25 Framtidautveckling av gruv-och stålindustrin (vpk) 25 (vpk) ............................................................. 26 Nyaråjärnsprocesser (vpk) ..................................... 27 Särskilt yttrande (m) ................................................... ...... 27 minab/gotab 78530 1984