bet · G701SoU23 · 1983-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas fyramofioner som rör dels hälso- och sjukvårdslagens regler om differentieradeavgifter för pensionärer vid sjukhusvård, dels socialtjänstlagens regler omavgift för helinackordering i för äldre. Utskottet avstyrkermotionsyrkanden om avskaffande av de differentierade vårdavgifterna medhänvisning fill pågående överväganden inom . Häremotreserverar sig (m) och (vpk). Även övriga motionsyrkanden avstyrks. I motion 1983/84:631 av GunnarNilsson i m.fl. (s) hemställs atf som sin mening ger regeringenfill känna vad som i motionen anförts om behovet av en ändrad beräkning avinkomstunderlagef för fastställande av avgift för helinackordering iservicehus. I motion 1983/84:896 av MargöIngvardsson m.fl. (vpk) föreslås att hemställer om förslag tilländring av sjukvårdslagen som innebär eft upphävande av reglerna omdifferentierade sjukvårdsavgifter för pensionärer vid sjukhusvård. I motion 1983/84:1622 av AgneHansson (c) och () hemställs om atf hos regeringenhemställer aft åtgärder vidtas för att ett ur patientens synpunktkosfnadsneufralt avgiftssystem fillämpas i vistelse på ålderdomshem ochsjukhem. I mofion 1983/84:2237 av NilsCarlshamre m.fl. (m) hemställs, såvift nu är i fråga (yrkande 2), att riksdagenhos regeringen begär förslag till avskaffande av de differentieradevårdavgifterna för utförsäkrade i sluten vård i så god tid att ett nyttavgiftssystem kan tillämpas fr. o. m. . Gällande bestämmelser m. m. Ersättning för sjukhusvärd från den allmänna försäkringen Ersättning för sjukhusvård utgårfrån den allmänna försäkringen fill dem som driver sjukhusen(landstingskommunerna och de kommuner som är sjukvårdshuvudmän). Regeringenfastställer med stöd av 2 kap. 4§ lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)grunderna för ersättningen med SoU1983/84:23 2 utgångspunkt i överenskommelser som regelbundet träffasmed . Ersättningssystemet fungerar så attsjukvårdshuvudmannen erhåller eft visst belopp per -rårddag från den allmännaförsäkringen. Samfidigt görs med stöd av 3 kap. 4§ andra stycket AFL ett avdragpå vederbörandes sjukpenning. Det är förutsatt aft sjukvårdshuvudmannen intetar ut någon avgift från vårdtagaren i dessa fall. För pensionärer som åtnjuter hel ålderspension eller helförtidspension utgår enligt 2 kap. 12 § AFL ersättning från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen för sammanlagt högst 365 dagars sjukhusvård. Dådessa personer normalt inte uppbär någon sjukpenning kan något sjukpenningavdraginte göras. Avdrag görs inte heller från pensionen. Till skillnad från personermed förvärvsinkomster åtnjuter således pensionären helt kostnadsfrisjukhusvård under sammanlagt . Sedan denna förmån helt utnyttjats ärpensionären "utförsäkrad". Sedan en pensionär ufförsäkrats utgår intenågon ersättning enligt AFL till sjukvårdshuvudmännen för dennes fortsattavård. Sjukvårdshuvudmännen är därefter hänvisade till aft själva ta utvårdavgift av dessa patienter för aft täcka vårdkostnaderna. Bestämmelser om differentieradeavgifter för pensionärer som vårdas på sjukhus finns i 17 § andra styckethälso- och sjukvårdslagen (SFS 1982:763). 17 § Av patienterna får tas ut vårdavgifter enligt grundersom landstingskommunen bestämmer, i den mån infe annat är särskiltföreskrivet. Patienter som är bosatta inom landstingskommunen skall därvidbehandlas lika. När sjukhusvård meddelas en pensionär ifall där rättentill ersättning för vården upphört enligt 2 kap. 12 § lagen (1962:381) omallmän försäkring, skall vården vara avgiftsfri vid varjevårdtillfälle. Vårdavgiften för tid därefter får bestämmas med hänsyn tillpensionärens betalningsförmåga. I sådant fall skall endast pensionärens egnainkomster efter skatt läggas till grund för avgiften. Vårdavgiften skall alltidbestämmas så att pensionären förbehålls tillräckliga medel för sina personligabehov. Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om sådana avgifter. En fordran på vårdavgift preskriberas eftertillkomsten. I övrigt gäller preskriptionslagen (1981:130) i fråga om sådanafordringar. Ifrågavarande bestämmelse, vilkenöverförts från den tidigare sjukvårdslagen (1962:242), trädde i kraft den 1januari 1982. gällde som utgångspunkt för bestämmande avvårdavgiften för utförsäkrade samma regler som för sjukpenningförsäkradevårdfagare, nämligen att dessa skulle vara fasta. De kunde i princip inte differentierasmed hänsyn till pensionärens inkomsfförhållanden. Därjämte gällde - och gällerfortfarande - den begränsningen aft avgifterna infe fick sättas högre än defaktiska vårdkostnaderna. SoU1983/84:23 3 Utförsäkrade pensionärer ägerenligt lagrummet rätt till avgiftsfri sjukvård vid varjevårdtillfälle. Avsikten därmed är att undanta kortare akutvård på sjukhus frånavgiffsplikf. Av proposifionen (prop. 1981/82:22) framgår vidare aft deffortfarande är möjligt atf ta ut fasta avgifter för sådan tid som äravgiftspliktig. Om en differentiering sker skall den uteslutande grundaspå den utförsäkrade pensionärens egna inkomster efter skatt. En hemmavarandemakes inkomster eller annan betalningsförmåga hos anhöriga får alltså interäknas in i avgiftsunderlaget. Med inkomst avses i princip vårdtagarenssammanräknade nettoinkomster vid taxering till statlig inkomstskatt. .Någonhänsyn till kapital skall alltså inte fas på annat sätt än aft eventuellavkastning ingår i avgiftsunderlaget i den utsträckning som kapitalet gernettoinkomster. Bestämmelsen i 17 § andra stycket hälso- ochsjukvårdslagen går tillbaka på en överenskommelse 1981 mellan regeringen ochLandstingsförbundet. Såsom skäl för införandet av differentierade vårdavgifterför pensionärer vid sjukhusvård angavs i den följande proposifionen (prop.1981/82:22) de Stora skillnaderna mellan avgifterna för äldre vidlångfidssjukvård och vid boende i ålderdomshem (numera benämnt helinackorderingi för äldre människor). I det senare fallet tillämpas sedan lång tidett system med avgifter som differentierats med hänsyn fill pensionärernasbetalningsförmåga. Ett vikfigt motiv för införande av differentierade avgifteräven för sjukhusvård var atf reglerna om avgifter för pensionärer borde varaneutrala vad avsåg dessa båda vårdformer. De föreliggande skillnaderna ansågskunna leda fill atf sjukhusvård eftersträvades infe av medicinska utan avekonomiska skäl. Def konstaterades därvid aft kostnaderna för sjukhusvården ärbetydligt högre för samhället än kostnaderna för boende på ålderdomshem. rörande differentieradevårdavgifter finns meddelade i förordningen (1981:1177) om vissa avgifter vidsjukhusvård (ändrad 1982:874). I 2 och 3 §§ stadgas följande. 2§ Det minsta belopp som skall förbehållas vårdtagaren fördennes personliga behov (förbehållsbelopp) skall bestämmas på def sätt somanges i 47 och 48 §§ socialfjänstförordningen (1981:750). 3 § Om någon annan person är beroende av vårdtagaren försitt uppehälle skall skälig hänsyn fas fill def när avgiften bestäms. Om det är skäligt atf vårdtagaren behåller sin bostadunder vårdtiden, skall hänsyn fas till vårdtagarens bostadskostnad när avgiftenbestäms. Avgiften skall även sättas ned, om vårdtagaren behövermedel för sin rehabilitering eller om def finns andra särskilda skäl. har utfärdatrekommendationer avseende uttagandet av differentierade vårdavgifter i slutensjukvård för utförsäkrade pensionärer. För en utförlig redovisning av uttalandenrörande införandet av differentierade vårdavgifter samt Landstingsförbundetsrekommendationer i ämnet hänvisas fill utskottets betänkande SoU 1982/83:34. 1* 1983/84. SoU1983/84:23 4 Avgifter för helinackordering i Enligt 35 § tredje stycketsocialtjänstlagen (1980:620) skall avgifter som avser helinackordering iservicehus för äldre människor bestämmas så att de boende förbehållstillräckliga medel för sina personliga behov. Regeringen har bemyndigats attmeddela ytterligare föreskrifter om sådana avgifter. Regeringen har i 46-49 §§ socialtjänstförordningen(1981:750) föreskrivit att en pensionär, som är helinackorderad i ett servicehusför äldre människor, för personliga behov skall förbehållas avfolkpensionen för en ogift ålderspensionär jämte eventuellt pensionstillskott.Till detta skall läggas av övriga inkomster efter skatt. Endast denhelinackorderades egna inkomster skall läggas fill grund för avgiften. Om någonannan person är ekonomiskt beroende av den helinackorderade skall skälig hänsyntas fill detta. Även i annat fall kan avgiften sättas ned om def finns skäl fördef. För ogift pensionär som endast uppbär pension och pensionstillskott uppgårförbehållsbeloppet f. n. fill /år. För makar gäller delvis andraberäkningsregler. När höjning av förbehållsbeloppet beräknas skall inkomstenbestämmas enligt de regler som gäller för att beräkna sammanräknad nettoinkomstvid taxering till statlig inkomstskaft. Pågående utredningsarbete m. m. Under riksdagsbehandlingen avförslaget fill ändring av dåvarande sjukvårdslagen förutsattes attfillämpningen av reglerna om differentierade vårdavgifter skulle följas upp ochi lämpligt sammanhang redovisas för (SoU 1981/82:12, s.5, rskr57). Ienlighet härmed tillkallades en arbetsgrupp med företrädare försocialdepartementet och med uppgift atf följa upptillämpningen av differentierade vårdavgifter vid sjukhusvård. Uppdraget harsedermera utvidgats fill att omfatta att även ta upp och belysa ohkamöjligheter till lösningar. Arbetsgruppen har i delrapporten (Ds S 1983:13)Tillämpningen av differentierade vårdavgifter redovisat en kartläggning avtillämpningen av differentierade vårdavgifter vid sjukhusvård. Kartläggningenbygger väsentligen på uppgifter som man hämtat in genom en enkät tillsjukvårdshuvudmännen. I delrapporten anförs sammanfattningsvis bl. Möjligheten försjukvårdshuvudmännen att tillämpa ett system med differentierade vårdavgifterinfördes . F. n. tillämpar 19 av landets 26 sjukvårdshuvudmändetta system. Fem har beslutat införa systemet men avvaktar med att tillämpadet. Två huvudmän har beslutat atf inte införa detta system. fanns ca 1670000 pensionärer med hel pension,varav ca 1420000 ålderspensionärer och ca 250 000 förtidspensionärer. Av dessahade ca 1600000 rätt till avgiftsfri sjukhusvård. Denna förmån tillkommerpensionär under sammanlagt . Övriga, ca 70000 var utförsäkrade. SoU1983/84:23 5 hade förbrukat sina avgiftsfria och skallsjälva betala vårdavgift för sjukhusvård. Av dessa 70000 var ca 50000 inskrivnavid sjukhus . Antalet vårddagar i sluten vård uppgår fill ca 37 miljonerper år. Av dessa beräknas utförsäkrade patienter utnyttja , depensionärer som hade rätt fill avgiftsfri sjukhusvård , vuxna försäkrade12-15 % och barn . För en utförsäkrad pafient är sjukhusvården avgiftsfri vid varje vårdtillfälle. Därefter tillämpar samtliga 19sjukvårdshuvudmän som infört differenfierade vårdavgifter ett sysfem med fastvårdavgift vid s. k. korttidsvård. Begreppet korttidsvård har fått en varierandeinnebörd hos de olika huvudmännen (mellan ). Av de 37000 utförsäkradepatienterna som var inneliggande hos de huvudmän somtillämpade differentierad vårdavgiff betalade ca 2000 en fast vårdavgift för s.k. korttidsvård, i de flesta fall /dag. Övriga, dvs. ca 35000, betalade en differentieradvårdavgift. Den vägda genomsnittliga vårdavgiften för samtliga pafienter hos deaktuella sjukvårdshuvudmännen uppgick fill /dag: För patienternaunder var den vägda genomsnittliga vårdavgiften ca /dag. Dengenomsnittliga vårdavgiften varierade mellan sjukvårdshuvudmännen. Den högstagenomsnittliga avgiften inom ett sjukvårdsområde för patienter och äldre uppgick fill /dag, den lägsta fill /dag. Av de ca 35000 utförsäkradepafienterna som hade differentierade vårdavgifter erhölldrygt 9000 () jämkning. Av ålderspensionärerna erhöll jämkning,medan av förtidspensionärerna erhöll jämkning. De vanligastejämkningsanledningarna var hänsyn fill bostad och rehabilitering. Vi konstaterar att tillämpningsreglerna - och därmed deekonomiska konsekvenserna för de enskilda pafienterna - varierar mellansjukvårdshuvudmännen. Arbetsgruppen beräknas avsluta sittarbete . Gruppen kommer därvid att behandla olika alternafivalösningar, bl. a. det förslag som förts fram i motioner till våren1983 (SoU 1982/83:34). Stat-kommunberedningen (C 1983:02) har enligt sinautredningsdirektiv (Dir. 1983:30) uppgiften bl. a. atf belysa vilkakonsekvenser s. k. ramlagar har för den kommunala självstyrelsen och denkommunala ekonomin. Beredningen skall bl. a; som underlag för fortsattaöverväganden karfiägga och analysera de författningsbestämmelser m.m. somdefaljreglerar bl.a. statsbidragen för kommuner och landsfingskommuner samtavgiftsfinansieringen av verksamhet. SoU1983/84:23 6 har behandlat frågan omdifferentierade vårdavgifter senast i betänkande SoU 1982/83:34. Riksdagenuttalade därvid med anledning av bl. a. mofionsyrkanden om ändring av hälso-och sjukvårdslagens regler om differenfierade avgifter m, m. bl, a. följande(s. 12-13). Den av statsrådet arbetsgruppen har formellt endast i uppdrag att följa upp ochbelysa fillämpningen av reglerna om differentierade avgifter. Det äremellerfid angeläget aft gruppen även far upp och belyser olika möjlighetertill lösningar, bl. a. det alternafiva förslag som förts fram i motionerna.Viktigt är också aft gruppen arbetar i nära kontakt med handikapp- ochpensionärsorganisationerna och utnyttjar de erfarenheter och kunskaper som därfinns. Om resultatet av gruppens arbete ger anledning till defförutsätter utskottet att regeringen skyndsamt far inifiativ tillöverläggningar med i syfte atf skapa eft rättvist ochsocialt tillfredsställande system. Möjligheterna att lösa problemen inom ramenför den allmänna försäkringen bör särskilt övervägas. Utskottet utgår från attregeringen så snart det kan ske återkommer till med redovisning avvad som framkommit jämte regeringens egna överväganden med anledning därav. Enligt utskottets mening fillgodoses härigenom syftet medmofion 1982/ 83:1308 samt motion 1982/83:1291 i motsvarande del. En särskild fråga är om har anledning att redannu besluta om ändring av hälso- och sjukvårdslagens kritiserade regel omdifferentierade avgifter, trots atf man ännu infe har tillgång till resultatetav utvärderingen. Såväl i motion 1982/83:172 som i mofion 1982/83:1291förespråkas en sådan åtgärd. I den senare mofionen anförs att reglerna börändras senast fr. o. m. i avvaktan på förslag om ändring avreglerna i den allmänna försäkringen. Den arbetsgrupp som tillsafts för uppföljning av reglernaom differenfierade avgifter skall arbeta skyndsamt. Utskottet har i defföregående uttalat sig för att utvärderingen även skall innefatta en belysningav olika möjligheter till lösningar, bl. a. förutsättningarna för atf lösaersättningsfrågorna inom ramen för den allmänna försäkringen. Enligt utskottetsmening måste detta underlag avvaktas liksom regeringens ställningstagandedärfill. Utskottet är således inte berett aft tillstyrka att hälso- ochsjukvårdslagen ändras nu på ett sätt som kan komma att visa sig vara förhastat.Utskottet vill vidare erinra om nödvändigheten av förnyade överläggningar medLandstingsförbundet innan fattar ett beslut som kan rubbaförutsättningarna för de ekonomiska uppgörelserna med sjukvårdshuvudmännen.Utskottet avstyrker således mofion 1982/83:172 och mofion 1982/83:1291 imotsvarande del. I avvaktan på utvärderingen och regeringens övervägandenmed anledning härav vill utskottet erinra om sina tidigare uttalanden ibetänkande SoU 1981/82:12 rörande jämkning av vårdavgift och med skärpaframhålla vikfen av att de angivna synpunkterna beaktas i fillämpningen. Utskottet tog vidare bl. a. uppfrågan om den egna bostadens betydelse för rehabilitering och förbättring ochframhöll vikten av att inte reglerna tillämpas så att systemet upplevs somkränkande mot människor som har svårt att hävda sina intressen. Riktmärketborde enligt utskottet vara atf avgiften skall framstå som skälig med hänsynfill den enskildes och hans SoU1983/84:23 7 Detta borde enligt utskottet självmantbeaktas av den som bestämmer avgiften. Vid riksdagsdebatten med anledning av utskottetsbetänkande förklarade statsrådet att regeringen tog vadutskottet anfört angående belysning av olika möjligheter till lösning m. m.som en beställning till regeringen. Statsrådet besvarade vidare fråga av () rörande avgifterna för utförsäkrade patienteri sluten sjukvård. Statsrådet upplyste då bl. a. att arbetsgruppens arbete medatt belysa olika möjligheter till lösning beräknades slutföras ochatt regeringen avser att därefter återkomma till . I motion 1983/84:896 av MargöIngvardsson m.fl. (vpk) anförs bl. a. aft systemet med differentieradevårdavgifter är ett avsteg från principen om allas rätt till lika sjukvård utanhänsyn fill ålder, social ställning, inkomst och bostadsort. Arbetsgruppensrapport redovisar enligt mofionärerna inga fakta som kan försvara ettbibehållande av de differenfierade vårdavgifterna. Däremot bekräftas atf eftavgörande skäl att införa detta orättvisa avgiftssystem och möjligen behålladet är att stärka landstingens ekonomi. I motion 1983/84:2237 av NilsCarlshamre m.fl. (m) anförs bl. a. att något förslag till ändring av dedifferenfierade vårdavgifterna infe kommer aft föreläggas förrän omnågot år. Defta är enligt motionärerna helt oförklarligt eftersom arbetsgruppenredan i oktober 1983 lämnade en utförlig rapport om fillämpningen och förslagtill lösningar redan finns i mofioner som väckts i frågan. Varje förhalninglåser enligt mofionärerna systemet. I motion 1983/84:1622 av AgneHansson (c) och () anförs bl. a. atf råder defförhållandet aft en patient kan visfas gratis på sjukhem medan vistelseneller boendet på ett ålderdomshem kosfar fr. o. m. . Detta hängersamman med att vården för förtidspensionärer och ålderspensionärer omfattas avlagen om allmän försäkring vid vård på sjukhem medan vistelse eller boende påålderdomshem inte omfattas av samma lag. Defta är enligt mofionärernaolyckligt. I motion 1983/84:631 av GunnarNilsson i m. fl. (s) påpekas bl. a. att socialtjänsfförordningenshänvisning fill taxerad inkomst avviker från den inkomstberäkning som gällerbeträffande hustrutillägg och kommunalt bostadsfillägg fill folkpension därinkomsten av kapital och annan fast egendom beräknas schablonmässigt till 5 %på det aktuella yärdet. Genom hänvisning till taxerad nettoinkomst ges enligtmotionärerna möjlighet för förmögna personer att genom finansiellatransakfioner komma i ett förmånligare läge än dem som enbart har sinfolkpension jämte eventuella sidoin- SoU1983/84:23 8 komster som avgiftsgrundande inkomst vid beräkningen avavgift vid inackordering i . Motionärerna anför vidare bl. a. att defär rimligt att äldre människor, som söker bistånd i form av helinackordering iservicehus, får betala efter ekonomisk förmåga och inte efter förmåga atfplanera sina ekonomiska transakfioner. Sjukvårdshuvudmännen har sedan den1 möjlighet att fa ut differentierade avgifter av utförsäkradepensionärer som får vård på sjukhus. Avgiften bestäms av sjukvårdshuvudmannen.Till grund för beräkningen läggs pensionärens egen inkomst efter skatt.Avgiften får inte sättas högre än den faktiska vårdkostnaden. Bestämmelserna omdifferentierade vårdavgifter finns i 17 § andra stycket hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) och i förordningen (1981:1177) om vissa avgifter vid sjukhusvård(ändrad 1982:874). har vidare utfärdat särskilda rekommendafionerangående jämkning i vissa fall m. m. Avsikten med införandet av differentieradevårdavgifter var atf skapa en större likställighet mellan å ena sidanpensionärer som bor i med helinackordering (motsvarande de tidigareålderdomshemmen) och å andra sidan pensionärer som vårdas inomlångtidssjukvården. I motionerna 1983/84:896 av MargöIngvardsson m.fl. (vpk) och 1983/ 84:2237 av m.fl. (m) (yrkande2) yrkas att skall begära förslag om upphävande av bestämmelserna omdifferentierade vårdavgifter. I den senare mofionen förutsätts att ett nyttavgiftssystem bör kunna träda i tillämpning . En arbetsgrupp inom med representanterför staten och har redovisat enkarfläggning av tillämpningen av differenfierade vårdavgifter (Ds S 1983:13).Arbetsgruppen konstaterar sammanfattningsvis att tillämpningsreglerna - ochdärmed de ekonomiska konsekvenserna för de enskilda patienterna - varierarmellan sjukvårdshuvudmännen. Enligt vad utskottet inhämtat kommer arbetsgruppen inomkort att i enlighet med av utskottet tidigare framställda önskemål behandlaolika alternativa lösningar, bl. a. det förslag som fördes fram i två mofioner(m och s) (SoU 1982/83:34). Statsrådet hår förklarat att regeringen avseratt därefter återkomma fill . Utskottet anser mot denna bakgrund att arbetsgruppensförslag måste avvaktas, liksom regeringens egna överväganden med anledningdärav. Utskottet förutsätter att regeringen bereder ärendet så skyndsamt attfrågan kan behandlas i . Vid angivna förhållanden bör motionerna 1983/84:896 och.1983/84:2237 (yrkande 2) inte föranleda någon åtgärd. SoU1983/84:23 9 I motion 1983/84:1622 av AgneHansson (c) och () begärs att åtgärder vidtas för att eft urpatientens synpunkt kostnadsneutralt avgiftssystem tillämpas i vistelse påålderdomshem och sjukhem. Motionärerna pekar därvid särskilt på detavgiftsfria år som blir följden av bestämmelserna i lagen om allmän försäkring. Utskottet anförde i betänkande 1982/83:34 atf den nämndaarbetsgruppen särskilt bör överväga möjligheten atf lösa problemen meddifferentierade vårdavgifter inom ramen för den allmänna försäkringen. a. det avgiftsfria år motionärerna pekar på. Arbetsgruppen kommer somovan nämnts att redovisa sina överväganden. Utskottet är medanledning därav inte berett att tillstyrka mofion 1983/84:1622. När det gäller avgifterna förhelinackordering i finns som framgår av den inledningsvis lämnaderedogörelsen (s. 4) bestämmelser i socialtjänstlagen (35 §) och isocialtjänstförordningen (46-49 §§). Varje kommun bestämmer i och för sigavgiften, som får differentieras. Reglerna för beräkning av avgiftsgrundandeinkomst anknyter emellertid fill reglerna för taxering fill statliginkomstskatt. Förmögenhefsinnehav beaktas endast i den mån det ger pensionärenen skattepliktig inkomst. I motion 1983/84:631 av i m.fl. (s)begärs en ändrad beräkning av inkomstunderlaget för fastställande av avgift förhelinackordering i . Motionärerna anser att ävenförmögenhefsinnehavet bör beaktas vid avgiftens bestämmande. Stat-kommunberedningen (C 1983:02) har enligt sinautredningsdirektiv bl. a. uppdraget aft karfiägga och analysera deförfattningsbestämmelser som defaljreglerar avgiftsfinansieringen av kommunalverksamhet. Utskottet förutsätter att också avgifterna för helinackordering iservicehus kommer att behandlas av utredningen. De synpunkter mofionärernaframfört bör lämpligen övervägas i def sammanhanget. Motion 1983/84:631avstyrks därför. 1. beträffandeändrade regler för differentierade vårdavgifter attriksdagen avslår motion 1983/84:896 och mofion 1983/84:2237 yrkande 2, 2. beträffande ettkostnadsneutralt system att avslår mofion 1983/84:1622, 3. beträffandeavgifter för helinackordering i atf avslår motion1983/84:631. På socialutskottets vägnar ! SoU1983/84:23 10 Närvarande: (), (),(), (), (jusfavsson (c), (). (), (), (), UllaTilländer (c) (), (), (), IngaLantz (vpk), () och (). Ändrade regler för differentierade vårdavgifter (mom. 1 ihemställan) 1. av , , (samtliga m) som anser dels aft det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 8 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att defta skulle innebära attförslag till ändring av de differentierade vårdavgifterna inte kommer aftföreläggas förrän . Denna senfärdighet är enligtutskottets mening oacceptabel. Arbetsgruppen lämnade enutförlig rapport om tillämpningen. Förslag finns vidare till lösningar imotioner som under föregående väckts i frågan. bör därförhos regeringen begära förslag till avskaffande av de differentieradevårdavgifterna för utförsäkrade i sluten vård så att ett nytt avgiftssystemskyndsamt kan tillämpas. Enligt utskottets mening bör arbetet med denna frågaprioriteras så att de differentierade vårdavgifterna kan avvecklas med börjanden .