bet · G701BoU27 · 1983-12-31 00:00:00 — Det finns enligt hansuppfattning inte skäl att begränsa förköpsmöjligheterna till mark som behövsför tätortsinnevånarna i den kommun som utövar förköpsrätten. För dessa finns redanförköpsrätt enligt gällande regler och i detta avseende föreslås ingen ändring.En regel om utvidgat förköp bör utformas på samma sätt som motsvarande regel i2 kap. 9 § expropriationslagen. Den omfattar därmed även mark eller anläggningsom behövs för idrott. anför att kommunen för att få förköpa måste kunna visa i sinplanering att den behöver råda över marken på ett sådant sätt att det krävs attmarken förvärvas. Behovet av mark för friluftsliv bör , med andra ord vara avden arten att annan markanvändning bör underordna sig friluftslivsintressetoch att detta inte kan garanteras på annat sätt än att marken förvärvas avkommunen. Degenerella avslagsyrkandena på propositionen motiveias närmare i motionerna 2716(m) och 2717 (c). I den förstnämnda motionen, yrkande 2, begärs etttillkännagivande och det anförs att friluftslivets intressen nästan aldrig ärså dominerande att det motiverar att det allmänna övertar hela äganderättentill en fastighet. I de enstaka undantagsfallen kan frivilliga köp ellerexpropriation användas. I den sistnämnda motionen anförs att föredragandestatsrådets uttalande om de skäl som kommunen måste visa för att få tillståndtill förköp inte är tillräckligt inskränkande för att motivera förslaget i nuberörd del. De generella avslagsyrkandena i motionerna 2714 (m) yrkande 1 och2715 (fp) yrkande 1 bör behandlas även i detta sammanhang. Utskottetkan inte heller i det nu aktuella hänseendet ansluta sig till motionärernasinvändningar. Utskottet noterar att det skall röra sig om ett väsentligt behovoch att det uttalats att förköpsrätt föreligger då annan markanvändning börunderordna sig friluftslivsintresset och att detta inte kan garanteras på annatsätt än att marken förvärvas. Därmed har ställts upp vissa mer kvalificeradekriterier för tillämpligheten av förköp för tillgodoseende av friluftslivetsoch idrottens intressen. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkermotionerna i nu behandlad del. BoU1983/84:27 11 3.2.2.4 Förköp och bevarande I propositionen redovisasbestämmelser som enligt gällande ordning kan tillämpas för att bevara byggnadersom är värdefulla från kulturhistorisk eller miljömässig synpimkt. främstlagen (1960:690) om byggnadsminnen, 2 kap. 8 S expropriationslagen ochrivningsförbudet i 35 a § byggnadslagen (1947:385). Utskottet vill därutövererinra om 38 S byggnadsstadgan, som innehåller föreskrifter som vidbyggnadslovsprövning dels gör det möjligt att inom ett bebyggelseområde somutgör en värdefull miljö ta särskild hänsyn till områdets egenart, delsförbjuda åtgärder som innebär en förvanskning av byggntider som är av störrevärde från historisk, kulturhistorisk eller konstnärlig synpunkt. Föredraganden uttalar att det finns många byggnaderoch bebyggelsemiljöer som bör bevaras utiin att de av honom nämndabestämmelserna kan tillämpas eller är bestämmelserna alltför omständliga ochkostnadskrä-viinde. Mot denna bakgrund föreslås att förköp skall få ske för attbevara kulturhistoriskt eller miljömässigt värdefulla byggnader. Att en vissegendom bör bevaras kan framgå av ett kommunalt beslut, t. ex. en kommunöversikt,områdesplan eller ett bevarandeprogram, eller ha kommit till uttryck i denfysiska riksplaneringen eller i material som i övrigt har tagits fram av dekulturvårdande myndigheterna. Inte heller vid denna förköps-grund bör enligtföredraganden den principiella företrädesrätten vika för förvärvarens önskemålatt själv utföra de åtgärder som krävs för ett bevarande. Förvärvarensintressen kan inte anses åsidosatta, eftersom kommunen inträder innanförvärvaren hunnit inrätta sig på egendomen. 1 motionerna 2716 (m) yrkande 3 och 2717 (c) argumenterasemot propositionen. 1 (m)-motionen begärs ett tillkännagivandeenligt motionen. Motionären framhåller att endast en mycket ringa del avkulturminnesvården utförs av det allmänna och att förslaget om en förköpsmöjlighetmot denna bakgrund är både oacceptabelt och oförenligt med samhälletsintresse. Det viktiga är att stimulera enskilda ägare och brukare tillfrivilliga insatser. Möjligheterna för en ägare att själv bestämma till vem hanvill avyttra en byggnad som han lagt ned stora kostnader på utgör en avgörandedrivkraft för sådana insatser. Motionären gör också gällande att det redanfinns för många vanvårdade byggnader och miljöer i allmän ägo. Det senareuttalandet stöds även i (c)-motionen. Motionärerna nämner som exempel attStockholms kommuns fastighetsförvaltning föreslagit att underhållsansvaret förvissa fastigheter bör anförtros enskilda. Den kommunalekonomiska utvecklingenframöver innebär ingen säkerhet för att byggnader kommer att bevaras genom attde överförs i ägo. Utskottet finner propositionsförslaget även i detförevarande avseendet vara välmotiverat. Bevarandefrågorna tilläggs numeragenerellt större vikt i kommunerna än när förköpslagen tillkom, och det ärdärför rimligt att förstärka kommunernas möjligheter att vara verksamma inomområdet. Däremot ställda motionsyrkanden avstyrks.För- BoU 1983/84:27 12 utomde båda ovannämnda motionerna 2716 (m) yrkande 3 och 2717 (c) omfattarutskottets ställningstagande även avslag på motionerna 2714 (m) yrkande 1 och2715 (fp) såvitt nu är i fråga. 3.2.2.5Förköp för att säkerställa bostäder åt permanentboende På förslag av ett enigt civilutskoH (CU 1981/82:17) beslöt ge regeringen till känna vad utskottet anfört om övervägandenavseende bättre möjligheter att bevara permanentbostäder åt bofasta. a. av beslut utarbetades promemorian (Ds Ju 1983; 11)Förbättrade möjligheter till kommunala förköp. Regeringen har i propositionentagit fasta på ett förslag i promemorian. Förslaget går i sin tur tillbaka påett reservationsvis framfört förslag i fritidsboendekommitténs delbetänkande(Ds Bo 1981:3) Fritidshus eller permanentbostad. Propositionsförslagetinnebär att förköpsrätt införs för alla fastigheter som är bebyggda med hus sombehövs som permanentbostäder, oavsett hur husen används vid tiden förförsäljningen och vilket ändamål de ursprungligen varit avsedda för.Förköpsrätten omfattar därmed även sådana småhus, som eljest inte fårförköpas. Eftersom det enligt propositionen inte anses rimligt att ta bortsmåhusundantaget i 3 § förköpslagen och därmed belasta fastighetsomsättningen ihela landet när det gäller småhus med förköpsrätt, föreslås att i förköpslagenskall anges inom vilka kommunen som den nu behandlade förköpsgrunden skallgälla. Endast inom dessa upphävs sålunda småhusundantaget. Förköpsrättenför att bevara permanentboende skall enligt propositionen vara förbehållenområden där det råder en avsevärd efterfrågan på fritidsbostäder. En annanförutsättning är att det finns en efterfrågan på permanentbostäder i området.Att det råder en sådan efterfrågan kan kommunen belägga genom bostadskön ellerandra intresseanmälningar. För förköpsrätt fordras vidare att efterfrågan intekan tillgodoses på ett från samhällssynpunkt önskvärt sätt. Förköpsrättenföreslås föreligga inom de kommuner som anges i bilaga till förköpslagen.Regeringen skall dessutom meddela närmare föreskrifter om inom vilka områden avkommunerna som förköpsrätten skall finnas. Den till lagförslaget fogade bilaganomfattar 18 kommuner. har i en skrivelse den 20 mars 1984till bostadsutskottet anmält att sedan propositionen beslutats av regeringenäven kommun beslutat förorda att förköpsrätt skall föreligga förtvå delområden av kommunen (och ). Sedermera hardepartementet anmält att även anser att förköp för attsäkerställa bostäder åt permanent boende bör gälla inom viss del av kommunen. Föredragandenframhåller två situationer för vilka regler bör meddelas om att tillstånd tillförköp skall vägras av regeringen. Den ena är att en försäljning inom ettutvalt område av en kommun avser endast egendom som omfattas avsmåhusundantaget och förköpsrätten utövas på annan BoU 1983/84:27 13 grundän för att bevara permanentboende. Den andra situationen är att köparen avseratt använda fastigheten för permanentboende. Han skall då göra detta sannolikt.Enbart ett påstående från förvärvaren att han skall bosätta sig på fastighetenbör inte godtas. Imotion 2714 (m) invänds mot propositionsförslaget att detta inte löser detprisstegringsproblem som efterfrågan på fritidsfastigheter medför. Det finnsenligt motionärerna en betydande risk för att kommunerna kommer att köpafastigheter som de inte kan sälja vidare annat än till lägre pris. Även imotion 2715 (fp) kritiseras propositionen, som anges medföra ökat krångel ochbyråkrati. I denna motion föreslås avslag på propositionen generellt ochsålunda även såvitt nu är i fråga. Även det generella avslagsyrkandet i motion2716 (m) yrkande 1 omfattar propositionen i nu behandlad del. propositionen anförts som motiv för att införa den nu behandladeförköpsgrunden har vunnit utskottets anslutning. Förslaget tillstyrks uttryckligeni motion 2717 (c). Vad i motionerna 2714 (m) och 2715 (fp) anförts som motivför att inte införa den i propositionen förordade ordningen har inte övertygatutskottet. Vad motionärerna anfört synes utgå från deras principiellauppfattning om behovet av de i den nu behandlade propositionen förordadeändringarna i förköpslagen. Avslagsyrkandet i motion 2716 (m) yrkande 1 harinte närmare motiverats såvitt rör den nu föreslagna nya förköpsgrunden. Samfliganu behandlade motionsyrkanden om avslag avstyrks. Denbilaga som fogats till lagförslaget bör enligt utskottets uppfattning utökasmed kommun så att det även inom områden av denna kommun blirmöjligt att förköpa med hänvisning till den nu behandlade förköpsgrunden. Ipropositionen föreslås förbättrade finansieringsmöjligheter för förvärv avfastigheter som förköpts för au säkerställa bostäder åt permanentboende.Utskottet har ingen erinran mot förslaget i denna del och föreslår attriksdagen godkänner att lån av statsmedel får ges vid förvärv av fastighetersom förköpts för det nu aktuella ändamålet. Motionerna2714 (m) yrkande 1, 2715 (fp) yrkande 1 och 2716 (m) yrkande 1 avstyrks såvittnu är i fråga liksom motion 2717 (c) yrkande 3. Ombildningslagen trädde, som nämndes inledningsvis,i kraft den Ijuli 1982 (prop. 1981/82; 169, CU 41). Lagen innebär bl. a. att enfastighetsägare som vill sälja sin fastighet är skyldig att först erbjudahyresgästerna att köpa den om hyresgästerna har bildat en bostadsrättsföreningoch denna har gjort en s.k. intresseanmälan hos inskrivningsmyndigheten. Lagengäller alla fastigheter som innehåller minst fem lägenheter. Efter en lagändring,som trädde i kraft , gäller lagen inte fastigheter som ägs avstaten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, allmännyttigt 12 Riksdagen1983/84. BoU 1983/84:27 14 bostadsföretagsom helt ägs av kommun eller landstingskommun (prop. 1982/83: 153, CU 31). 1vissa fall får överiåtelse ske utan hembud till en bostadsrättsförening, t. ex.om staten är förvärvare. nu föreliggande propositionen föreslås att det undantag som gäller förstaten skall gälla också för kommunerna. Om en kommun köper en fastighet somberörs av intresseanmälan, skall fastigheten alltså inte hem-bjudas tillbostadsrättsföreningen. Undantaget föreslås gälla endast för kommunen ochalltså inte för t. ex. allmännyttiga bostadsföretag. Vidareföreslås i propositionen i denna del att ordet "obilligt" i 9 Sförköpslagen byts ut mot "oskäligt". Någon saklig ändring iförköpslagen är inte avsedd med detta utbyte. 1motion 1982/83; 1546 (s) betonas vikten av en vidgad förköpsrätt föromvandling av hyresrätt till bostadsrätt. Motionärerna hänvisar till enreservation (s) fogad till civilutskottets betänkande CU 1981/ 82:41, i vilkenanförs att de övergångar från hyresrätt till folkrörelsekooperativ bostadsrättsom kan vara önskvärda skall främjas med den kommunala förköpsrätten somhjälpmedel. Det hembudsystem som ombildningslagen bygger på kan enligtreservanterna vara berättigat om kommunen inte utnyttjar sin förköpsrätt ochett folkrörelsekooperativt företag inte är köpare. Motionärerna begär ettriksdagens tillkännagivande av att lagförslag bör föreläggas omvidgad förköpsrätt i enlighet med de angivna principerna. Imotion 2717 (c), yrkande 2 yrkas avslag på propositionen i nu aktuell del. Imotiveringen sägs bl. a. att bostadsrättsägandet bör utökas och det hänvisastill vad som utvecklas i motion 1105 (c). Yrkanden i motionerna 2714 (m), 2715(fp) och 2716 (m) om avslag på propositionen omfattar även det nu behandladelagförslaget. Utskottetansluter sig till de överväganden som görs i propositionen. Eftersom kommunernaredan genom förköp har företräde framför ifrågavarande hyresgästförvärvframstår det föreslagna undantaget från hem-budsskyldigheten enligtombildningslagen som en konsekvent förstärkning av kommunens rätt. Motionerna2714 (m), 2715 (fp), 2716 (m) och 2717 (c) avstyrks sålunda i motsvarande del. Syftetmed motion 1982/83; 1546 (s) är tillgodosett genom förslaget i propositionen,varför även denna motion avstyrks. I motion 2007 (s) föreslås att kommunerna skall fåta ut avgifter för sin handläggning av förköpsärenden och ärenden enligttillståndslagen. Avgifterna skulle finansiera utökad rådgivning tillallmänheten i dessa ärenden. Avgiften skulle kunna utgå med viss procentsats påköpeskillingen. Den skulle kunna tas ut antingen vid "ingivandet av ettärende till kommunen eller vid erhållandet av kommunens beslut i ärendet".Om kommunen inte utövar sin förköpsrätt, skulle avgift eventuellt inte tas ut. BoU 1983/84:27 15 Även om utskottet har förståelse för syftet medmotionärernas förslag finner utskottet det likväl inte rimligt att förorda atten avgift tas ut i förköpsärenden. Det måste principiellt anses mycket tveksamtatt göra det möjligt för ena parten i ett förköpsärende - kommunen att ta uten avgift för arbetet med handläggningen av förköpsärenden. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motionen. 3.3Frågor rörande bostadsrätt och ombildningslagen För att en bostadsrättsförening skall få göra enintresseanmälan gäller bl. a. enligt 3 § andra stycket ombildningslagen atthyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligenskaU ha förklarat sig intresserade av en ombildning av hyresrätt tillbostadsrätt. För att föreningen därefter skall få förvärva den fasta egendomenpå de erbjudna villkoren gäller vidare enligt 9 § samma lag att föreningensbeslut fattats enligt reglerna i 60 a § bostadsrättslagen (1971:479). I detsistnämnda lagrummet föreskrivs bl. a. att beslut om förvärv av hyresfastighetför ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas på en föreningsstämmaoch att det skall biträdas av minst två tredjedelar av hyresgästerna till deuthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet. Dessa hyresgäster skall varamedlemmar i bostadsrättsföreningen. Lagrummets ursprungliga lydelse gällde ifråga om bostadsrättsföreningar, som är anslutna till en rikskooperativorganisation, endast förvärv som skedde enligt ombildningslagen. ovannämnda propositionen 1982/83; 153 om ändrade regler för förvärv avhyresfastigheter föreslogs beträffande ombildningslagen att denna inte skullegälla sådan fast egendom som ägs av staten, kommun, landstingskommun,kommunalförbund, allmännyttigt bostadsföretag eUer aktiebolag som helt ägs aven kommun eller landstingskommun. Vidare föreslogs att specialregeln i 60 a §bostadsrättslagen för rikskooperativa organisationer skulle ändras i enlighet medde motiv som anförts i annat sammanhang i propositionen så att undantagetendast avsåg folkrörelse-kooperativa organisationer. Civilutskotteterinrade i sitt betänkande (CU 1982/83:31) beträffande statliga och kommunalaallmännyttiga bostadsföretag om att bostadsrättskommitté föreslagitatt fast egendom som tillhörde detta slags företag inte skulle omfattas avombildningslagen. Utskottet anslöt sig till vad som anförts i propositionen omatt boendeinflytandet inom de allmännyttiga bostadsföretagen skulle utvecklasutan anknytning till direkt eller indirekt ägande. Utskottet tillstyrktesåledes propositionsförslaget i denna del. Även den föreslagna ändringen av 60a § bostadsrättslagen tillstyrktes. beslöt ienlighet med utskottets hemställan. I motionerna 923 (m),yrkande 2, 1105 (c), yrkande c och 2113 (fp). BoU1983/84:27 16 yrkandena 3 b och 3 c hemställs att förvärvslagen ändrasså att undantaget av de nämnda allmännyttiga bostadsföretagen frän lagenstillämpningsområde avskaffas. I (m)-motionen anförs i denna del att det ärangeläget att de allmännyttiga bostadsföretagen uppmuntras att avyttra delar avsitt bostadsbestånd till bostadsrättsföreningar som bildats av hyresgäster. 1(c)-motionen talas för att ombildningslagens regler skall gälla allahyresfastigheter, oavsett vem som är ägare. Motionärerna hänvisar till attenligt proposition 1982/83: 153 redovisades som ett av motiven för att undantade allmännyttiga bostadsföretagen från bestämmelsen om intresseanmälan attdessa företags fastigheter sällan gick i handel. Enligt motionärernas meningbör dock ett uttalat intresse från hyresgästerna medföra att de allmännyttigaföretagen bör ställa sig positiva till att överlåta fastigheter. 1(fp)-motionen, slutligen, anförs att ombildningslagen bör återta den lydelseden hade enligt det ursprungliga regeringsförslaget i prop. 1981/82: 169. Enligt utskottets uppfattning har motionärerna inteframfört skäl av sådan betydelse att det finns anledning för attfrångå det ställningstagande som gjordes . Motion 923 (m) yrkande 1 innehåller ett förslag om attenkel majoritet -och inte som en kvalificerad majoritet om två tredjedelar -skall krävas som förutsättning för förvärv av hyresfastighet för ombildningtill bostadsrätt och att 60 a § bostadsrättslagen ändras i enlighet medmotionsförslaget. Motionärerna anför att de hinder i lagstiftningen som enligtderas uppfattning finns och som motverkar att hyresgäster ombildar sina lägenhetertill bostadsrätt bör upphävas. De boendes möjlighet att bilda bostadsrättsföreningaroch förvärva sina hus bör ytterligare underlättas. Kravet på en sänkning avmajoritetsgränsen återtlnns också i motion 1105 (c), yrkande b, i vilketförordas att det bör ställas lägre krav än två tredjedels majoritet förintresseanmälan och att enkel majoritet bör vara tillräckligt. Som skäl för den nu gällande två tredjedelsregeln angavs iproposition 1981/82; 169 sammanfattningsvis att bostadsrättslagen främst tarsikte på bostadsrättsbildning som sker i samband med nyproduktion av bostadshus.Enligt lagen har därför bildaren av en bostadsrättsförening det avgörandeinflytandet i föreningens inledningsskede. Detta gäller även vid ombildning aven redan beflntlig hyresfastighet till bostadsrätt. Enligt departementschefenvar det angeläget att stärka hyresgästernas inflytande. Detta borde garanterasgenom en majoritetsregel som var så beskaffad dels att en viss majoritet avhyresgäster skulle som medlemmar i bostadsrättsföreningen besluta omförvärvet, dels också att så många som möjligt av de boende deltog i beslutet.Att en stark majoritet engagerade sig skulle också underlätta föreningensfortsatta verksamhet. Departementschefen anslöt sig därför tillbostadsrättskommitténs förslag att hyresgästerna i minst två tredjedelar av deuthyrda lägenheterna skulle fatta förvärvsbeslutet. Utskottet finner att de skäl som åberopades för tvåtredjedelsregeln när ombildningslagen infördes är bärande.Utskottet avstyrker .därför bifall till motionerna. BoU 1983/84:27 17 Det kan i detta sammanhang nämnas att lagutskottetnyligen avstyrkt motion 926 (m), yrkande 2. vari begärs dels en sänkning avminst antalet medlemmar i en bostadsrättsförening från fem till tre i syfte attdärmed kunna i samma mån sänka det antal lägenheter som krävs för att ombildningslagenskall vara tillämplig på en fastighet, dels ett avskaffande av förbudet motdubbehipplåtelse av hyresrätt och bostadsrätt såvitt avser de allmännyttigabostadsföretagens fastigheter (LU 1983/84: 16). Imotion 2113 (fp), yrkande I, hemställs alt skall som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen om bostadsrätter. 1 motionengörs - utöver vad som tidigare redovisats - uttalanden om att det är viktigtatt öka de boendes möjligheter till inflytande över sina boendeförhållanden ochatt bostadsrätten härvidlag är en lämplig boendeform. Beträffande förbudet i11 a § bostadsrättslagen mot vissa villkor för medlemskap i enbostadsrättsförening, s. k. hembudstvång, anförs att detta ger ett skydd förden enskilde i förhållande till bl. a. kommunen. Motionärerna vill därför attriksdagen uttalar att förbudet mot hembudsskyl-dighet skall kvarstå och att1983 ärs bostadsrättskommitté bör befrias från denna del av sittutredningsuppdrag. Utskottetanser det inte lämpligt att nu gör några uttalanden i enlighet medvad i motionen förordats. Pågående utredningsarbete och den fortsattaberedningen av detta bör avvaktas. Tillståndslagen undergick vissaändringar i enlighet med regeringens förslag i proposition 1982/83: 153. Ändringarnainnebar sammanfattningsvis att lagens tillämpningsområde utvidgades, dels genomatt tillståndsfriheten för vissa förvärv av andelar av fastighet avskaffades,dels genom att tillständsplikten för förvärv av aktier och andelar ifastighetsägande aktiebolag och handelsbolag utvidgades till att omfatta iprincip alla sådana fastighetsbolag vars huvudsakliga syfte är att förvaltahyresfastigheter. Beträffande förvärv av aktier och andelar infördes ocksåvissa ändrade regler om proceduren för tillståndsprövning. Vidare skärptesreglerna vad avser en förvärvares bevisskyldighet i fråga om sin lämplighetatt inneha och förvalta hyresfastighet eller aktie eller andel ifastighetsbolag. Den generella tillståndsfriheten för riks-organiseradebostadsrättsföreningar begränsades till att avse folkrörelse-kooperativa sådanaorganisationer. I propositionen uttalades att därmed åsyftades HSB ochRiksbyggen. 3.4.1Upphävande av ändringarna i och en utvärdering av tillståndslagen m.m. I den moderata partimotionen 923, yrkande 5 och ifolkpartiets partimo-lion 2113, yrkande 3 a, föreslås att de ändringar itillståndslagen som BoU 1983/84:27 18 genomfördesmed anledning av proposition 1982/83:153 upphävs. I (m)-motionen anförs attändringarna beträffande riksorganiserade bostadsrättsföreningar skulle varariktade mot Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation ek. för.(SBC). Även i (fp)-motionen kritiseras skillnaden i tillståndsplikt mellan HSBoch å ena sidan och SBC å den andra. Fråganom åtskillnaden i tillståndsplikt mellan å ena sidan förvärv som görs avbostadsrättsorganisation med anknytning till HSB eller och å denandra bostadsrättsorganisation som saknar sådan anknytning aktualiseras ocksåi motion 1105 (c) yrkande a. Motionärerna begär att tillståndslagen ändras såatt organisationerna jämställs. I(m)-motionen begärs vidare, yrkande 6, att regeringen skall utvärderatillståndslagen även i övrigt. Regeringensförslag i proposition 1982/83; 153 tillstyrktes av civilutskottet (CU1982/83:31) som därvid hänvisade till de grunder som angetts i propositionen avregeringen. I de hänseenden som främst aktualiseras i de nu nämnda motionerna,dvs. frågan om tillståndsfrihet för folkrörelsekooperativabostadsrättsorganisationer resp. tillståndsplikt för andra bostadsrättsorganisationer,uttalade utskottet att det enligt den då-gällande lydelsen av 2 §tillståndslagen inte fordrades förvärvstillstånd för bl.a. riksorganisation avbostadsrättsföreningar eller bostadsrättsförening ansluten till sådanorganisation. Vid lagens tillkomst torde enligt utskottets uppfattning meduttrycket riksorganisation då ha avsetts HSB och . 1 avsikt att göraundantagsregeln tillämplig endast på de ursprungligen avseddariksorganisationerna förordade civilutskottet att regerings-förslagetgenomfördes. i det lagtextförslag som ingår i motion 2113, yrkande 3 a, äratt tillståndslagen skall ändras så att hyresgäster som gjort en intresseanmälanenligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt undantas från tillståndsplikt.