bet · G701SoU12 · 1983-12-31 00:00:00 — Det föreslagna statsbidragssystemet för social hemhjälpföreslås vidare kompletteras med ett särskilt stöd för utveckling och förnyelseav verksamheten. Dessa medel skall enligt propositionen användas förverksamhet som syftar till att öka äldres och handikappades möjligheter tilleget boende. De särskilda utvecklingsmedlen föreslås utgå med 30 milj. kr.årligen. Medlen föreslås fördelas av regeringen efter ansökan. Slutligen föreslås särskilda ufjämningsregler motsvarandedem för barnomsorgen. Det nyastatsbidragssystemet föreslås tillämpas fr. o. m. SoU1983/84:12 28 Beträffande medelsbehovef för statsbidragsgivningenavser regeringen att återkomma i budgetpropositionen för /85. I motion 1983/84:16 av NilsCarlshamre m. fl. (m) yrkas att avslår propositionen, såvitt nu är ifråga (yrkande 1, delvis), samt att begär ett nytt förslag tillstatsbidragsregler för social hemhjälp (yrkande 2, delvis). Enligt motionen kandet i och för sig finnas skäl för en bidragskonstrukfion liknande den somföreslås för att ge ett friare stöd till verksamheten. Defta förutsätteremellerfid enligt mofionärerna aft infe ålderdomshemmen missgynnas, liksom ejheller eller ålderdomshem som drivs av annan huvudman är kommunen.Statsbidraget fill social hemhjälp bör även inkludera sådan verksamhet, anförsdet i motionen. I motion 1983/84:12 av m. fl. (c) yrkasatt avslår proposifionen, såvift nu är i fråga (yrkande 1, delvis).Enligt motionärerna brister förslaget till nytt statsbidragssystem däri att detinfe främjar rationalitet och individuellt engagemang i den utsträckning somvore önskvärt. a. är det, anförsdet vidare, angeläget attstatsbidragsgivningen kan tillgodose sådana utvecklingsmöjligheter som attanhöriga och hjälpbehövande själva tar initiativ till och ansvar för en socialhjälpinsats. I avvaktan på ett sådant statsbidragssystem bör det enligtmofionärerna vara fullt möjligt aft fortsätta statsbidragsgivningen enligtnuvarande regler. I motion 1983/84:18 av m. fl. (fp) yrkasockså att avslår proposifionen (yrkande 1, delvis). a. att den sociala hemhjälpen fyller en stor funktion när det gälleraft underlätta för äldre och handikappade att bo kvar i den egna bostaden sålänge som möjligt och aft detta i motsvarande mån minskar behovet av vård inomolika institutioner. Propositionen saknar emellertid uppgifter om vilka totalabelopp det rör sig om, varför det inte går att beräkna hur stor del av bidragetsom går till bidraget per årsarbetare och således inte heller hur mycket somåterstår att fördela per pensionär. Enligt motionärerna kan eft beslut avriksdagen inte baseras på ett så bristfälligt material. I motion 1983/84:15 av m. fl. (vpk) yrkas attriksdagen avslår propositionen, såvitt nu är i fråga (yrkande 1, delvis), samtatt beslutar avslå förslaget att avindexera statsbidragen fill densociala hemhjälpen (yrkande 2, delvis). Enligt dessa motionärer innebär detföreslagna statsbidragssystemet eft försämrat statsbidrag till kommunerna ochutgör i själva verket en attack mot verkligt resurssvaga gruppers möjlighet attleva ett anständigt liv. Dessutom kommer bidraget enligt motionärerna infe attstå i relation till kommunernas kostnader för denna verksamhet. Motionärernaföreslär därför aft nuvarande regler om 35-procenfig ersättning för kommunernasbruttokostnader skall utgå även fortsättningsvis. Utskottetkonstaterar att bred politisk enighet råder om att det nuvarande SoU1983/84:12 29 statsbidragssystemet för den sociala hemhjälpen behöverses över i syfte aft åstadkomma bättre vård och omsorg inom ramen för bästamöjliga resursutnyttjande (jfr prop. 1981/82:100 bil. Eft angelägetkrav är därvid att ett nytt statsbidragssystem tillgodoser behovet av ett meradifferentierat utbud av sociala hemtjänster. Enligt utskottets meningfillgodoser det föreliggande förslaget i stor utsträckning dessa önskemål.Utskottet noterar även med tillfredsställelse att särskilda medel föreslåsavsatta för utvecklingsarbete. Enligt vad utskottet inhämtat uppgår den kostnadsram somlagts till grund för det föreslagna statsbidragets utformning till 1 662 milj.kr., motsvarande bidraget för med borttagande av automatiken istatsbidraget. Beloppet som även innefattar en uppräkning för år 1984har bildat utgångspunkt för beräkningen av de föreslagna bidragsbeloppensstorlek, I eft inledande avsnitt av betänkandet (s. 6 och 7) harutskottet vidare lämnat en utförlig redogörelse för den rådandesamhällsekonomiska situationen och de principiella ställningstagandenriksdagen gjort i fråga om att bryta de automatiska utgiftsökningarna istatsbudgeten. Utskottet noterar särskilt att det nu framlagdapropositionsförslaget innebär ett tillgodoseende av dessa synpunkter.Konstruktionen av det nuvarande statsbidraget innebär däremot att statensbidrag automatiskt följer kostnadsutvecklingen i kommunerna. Det är angelägetatt bryta defta omedelbara samband, som utskottet i likhet med finansutskottettidigare (se s. 7) inte ser som någon garanti för en god service.Även om man kan ha synpunkter på olika enskildheter i regeringens förslag anserdärför utskottet övervägande skäl tala för en övergång till det nya systemetmed de ökade möjligheter fill kontroll över utgiftsutvecklingen som detinnebär. Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del och avstyrkermotionerna 1983/84:12 yrkande 1 i motsvarande del, 1983/84:15 yrkande 1 imotsvarande del, 1983/84:16 yrkande 1 och 2 i motsvarande del samt 1983/84:18yrkande 1 i motsvarande del. Av detta utskottets ställningstagande följer attutskottet även avstyrker motion 1983/84:15 yrkande 2 (delvis), vari yrkasavslag på förslaget att avindexera statsbidragen. Utskottet tar i det följandeupp vissa särskilda frågor som aktualiserats genom motionerna. Enligt propositionen skall bidragsbeloppet för årsarbetarekompletteras med ett friare stöd i syfte att kommunerna själva skall fåbestämma inriktningen av insatserna. Denna bidragsdel föresläs utgå per ålders-och förtidspensionär, enligt förslaget . per pensionär för år 1984.Detta bidrag kan bl. a. utnyttjas för att betala enskilda vårdinsatser somalternativ eller komplement till den service kommunen själv lämnar. Det föreslagna systemet innebär, jämfört med nu gällandeordning, något försämrade bidragsmöjligheter för kommuner som mot ersättninganlitar t. ex. en organisation eller annat enskilt subjekt för en del av densociala hemhjälpsservice som kommunen annars måste lämna själv. Enligt utskottetsmening finns infe skäl för en sådan styrning av verksamheten. SoU1983/84:12 30 nerna bör således ha frihet att välja den organisatoriskalösning som i varje enskilt fall ter sig mest ändamålsenlig utan att detpåverkar statsbidraget. Utskottet anser därför att även insatser av detta slagbör medräknas vid bestämmandet av antalet årsarbetare och därmed också den delav statsbidraget som räknas per årsarbetare. Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Den av utskottet nu förordade ändringen av de ipropositionen angivna riktlinjerna för statsbidraget torde inte i nämnvärd gradpåverka kostnadsramen. Någon ändring av de för angivna bidragsbeloppenär inte erforderlig. En ytterligare fråga som aktualiseras i sammanhanget ärfrågan om att i bidragsunderlaget räkna in också sådan personal vidålderdomshem som utför motsvarande uppgifter som inom den sociala hemhjälpen.Defta är emellertid en förändring som efter vad utskottet inhämtat skullemedföra en kostnadsökning i storleksordningen 500-700 milj. kr. Denna frågakräver därför ytterligare överväganden. Utskottet återkommer härtill i följandeavsnitt. Statsbidrag till kommunala ålderdomshem Genom motion 1983/84:16 av NilsCarlshamre m, fl, (m) aktualiseras på nytt den av vid mångatillfällen diskuterade frågan om statsbidrag till ålderdomshem. Motionärernasyrkande om ett nytt förslag som beaktar bl, a. dessa synpunkter har behandlatsunder föregående avsnitt (s. 29). Enligt socialtjänstlagen (1980:620) skall kommunen föräldre människor med behov av särskilt stöd inrätta bosfäder med gemensamservice (). De fidigare ålderdomshemmen omfattas av begreppetservicehus, nämligen som bostäder vilka fillgodoser omfattande behov av serviceoch vård. Strävan har varit att man successivt skallövergå från den helinackordering som erbjuds vid ålderdomshemmen till eftboende med mer individuellt anpassad service i syfte att differentieravårdutbudet. F. n. finns inga regler om statsbidrag för anordnande avservicehus, vare sig i fråga om ålderdomshem (med helinackordering)eller i fråga om /servicelägenheter i övrigt för äldre. Beträffandesistnämnda kategori finns dock skäl att peka på bestämmelserna ibostadsfinansieringsförordningen (1974:946) jämte av bostadsstyrelsenmeddelade tillämpningsföreskrifter (BOFS 1982:79 BFF 241). Enligt dessabestämmelser lämnas bostadslån bl. a. till ny- och ombyggnad av bostadshus. Dessutomkan lån medges för ombyggnad av ålderdomshem till underförutsättning att lägenheten uppfyller en särskilt angiven nybyggnadsstandard.Däremot får, enligt vad uttryckligen framgår av nämnda föreskrifter, bostadslåninfe beviljas till sjukvärdslokaler för sluten eller halvöppen vård eller förålderdomshem (jfr prop. 1978/79:100, bil. 16 s. 134-135). SoU1983/84:12 31 gäller gränsen mellan bostäder och institutioner gällerbl. a, att självständigt boende skall vara garanterat genom hyreskontrakt avnormalf slag för att lån skall beviljas. Enligt det i propositionen föreslagna statsbidragssystemetför social hemhjälp avser bidraget per årsarbetare personal inom kommunernassociala hemhjälp, som utför sådant arbete åt äldre och handikappade samt åtbarnfamiljer i form av husmorsvikariat och tillfällig barntillsyn. Vidare skallenligt propositionen alltjämt gälla att hemhjälpen utförs åt personer som haregen bostad. Det sagda innebär att bidraget per årsarbetare inte omfattarpersonal vid som motsvarar de fidigare ålderdomshemmen, även omdenna personal i vissa avseenden har samma uppgifter som hemvårdare (jfr SoU1982/83:9 s. 11 och 12). Däremot omfattar det föreslagna bidraget förårsarbetare bl. a. hemvårdare som hjälper äldre och handikappade som bor iservicehus med eget hyreskontrakt. Utöver bidraget för årsarbetare utgår vidare enligtförslaget ett begränsat bidrag per ålders- och förtidspensionär för aftkomplettera årsarbetarbidra-get med ett friare stöd fill verksamheten ochdärigenom låta kommunerna själva bestämma inriktningen av insatserna. En utgångspunkt för äldreomsorgen är aft äldre människorskall kunna leva ett så normalt, självständigt och aktivt liv som möjligt, varföräldreomsorgen inriktats på att genom olika serviceinsatser underlätta detordinära boendet. Vid socialtjänstlagens tillkomst förutsattes att utbudet avservice i skall variera med hänsyn till de boendes individuellabehov och att skall avse olika former av boende med gemensamservice. Som nämnts omfattas de tidigare ålderdomshemmen av begreppetservicehus, nämligen som bostäder vilka tillgodoser omfattande behov av serviceoch vård. Antalet ålderdomshemsplafser i landet minskar stadigtsedan slutet av 1970-falet med 500-800 platser ; minskade antaletplatser än mer eller med 891. Antalet ålderdomshem uppgick den 31/12 1982 till1 095 med totalt 56 536 platser. Antalet serviceanläggningar var 535 med totalt26 859 lägenheter. För perioden planeras endast 3 nyaålderdomshem med totalt 119 platser. 3 319 servicelägenheter är under byggnadoch ytterligare 10 654 projekteras. Dessutom planeras 70 befintligaålderdomshem byggas om till . Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen medanledning av olika motionsyrkanden behandlat frågorom finansiering avålderdomshem, senast i det av godkända betänkandet SoU 1982/83:23(jfr även SoU 1979/80:44, 1981/82:2 och 1982/83:9). Motionsyrkandena haravslagits med hänvisning till pågående översynsarbete. Utskottet hänvisade till att börja med till attföredragande departementschefen i proposition 1979/80:1 om socialtjänstenuttalade att finansieringsfrågorna för och ålderdomshem närmareskulle komma att övervägas inom . Utskottet tillade 1981 attmöjligheterna till ekono- SoU1983/84:12 32 miskt stöd inte bör vara styrande för kommunerna när detgäller att bygga anläggningar för äldreomsorger samt framhöll med skärpaangelägenheten av att de förutskickade övervägandena inom regeringskanslietskulle ske . Inom äldreberedningen tillsattes efter dessauttalanden en arbetsgrupp som skulle överväga olika finansieringsformer både påkapital-och driffskostnadssidan. Enligt vad utskottet inhämtade i samband medriksdagsbehandlingen av 1983/statsbudget var avsikten att arbetsgruppenskulle avge en rapport angående inriktningen av statens finansiellastöd fill äldreomsorgen. Meningen var att rapporten skulle ligga till grund förfortsatta överväganden angående utformningen av statsbidragsreglerna försocial hemhjälp fr. o. m. Utskottet uttalade särskilt såväl hösten 1982som att det ifrågavarande arbetet skulle bedrivas skyndsamt, varvidutskottet i betänkande SoU 1982/83:23 om anslag till omsorg om äldre ochhandikappade m. m. förutsatte att förslag fill nya statsbidragsbestämmelserskulle komma att presenteras i samband med 1984/budgetproposition (s. 7och 8). Utskottet konstaterar att frågan om finansieringen avålderdomshemmen inte berörs i de av regeringen nu föreslagna riktlinjerna förnytt statsbidragssystem för den sociala hemhjälpen och att infe heller någon redovisningangående överväganden om finansieringen av ålderdomshem lämnats riksdagen.Utskottet har vidare inhämtat att den i det föregående omnämnda arbetsgruppeninte avgivit den förufskickade rapporten om inriktningen av statens finansiellastöd till äldreomsorgen. Som framgår av redovisningen ovan (s. 31) minskar antaletplatser på ålderdomshem fortlöpande fill förmån för lägenheter i servicehus.Detta är sannolikt delvis ett resultat av att statens stöd till äldreomsorgenvarit så inriktat på det egna boendet. Det är givetvis en i stor utsträckningpositiv utveckling, som gör aft fler äldre kan leva ett självständigt ochnormalf liv. kan det inte förnekas att det finns en grupp äldre,framför allt i de högsta åldersgrupperna, som är i behov av mera omfattandehjälp och tillsyn. Denna grupp ökar successivt som en följd avbefolkningsstrukturen. Man kommer därför även i fortsättningen att behöva vissaanläggningar inom äldreomsorgen där helinackordering och löpande tillsyn kanges på samma sätt som på ålderdomshemmen. Det vore olyckligt om denna grupp aväldre i ökad omfattning skulle behöva tas om hand inom sjukvårdens ram som enföljd av att det saknas lämpliga vårdalternafiv mellan å ena sidan eget boendeoch ä andra sidan långtidssjukvården. Enligt utskottets mening finns därförskäl att överväga om statens stöd till äldreomsorgen i dessa delar är utformatpå ett sätt som främjar en god och varierad vård för de äldre med bästa möjligautnyttjande av samhällets samlade vårdresurser. har vidare upprepade gånger på förslag avutskottet uttalat önskemål om en redovisning av finansieringsfrågorna rörandeålderdomshemmen och om regeringens överväganden med anledning därav. Någonsådan har emellertid inte lämnats. Inte heller synes frågan beredas med den SoU1983/84:12 33 skyndsamhet tidigare förutsatt. Mot bakgrundhärav anser utskottet att regeringen nu skyndsamt bör presentera ett förslag isyfte att minska den ekonomiska styrningen av den kommunala äldreomsorgen.Defta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utveckling av barnomsorgen m. m. Den tidigare socialdemokratiskaregeringen träffade en överenskommelse med omen omfattande utbyggnad av barnomsorgen i daghem och frifidshem, vilken äveninnefattade förslaget till det nuvarande statsbidragssystemet. Överenskommelsenförelades i en särskild proposition. På grundval av dettafastställde att 100 000 nya daghemsplatser och 50 000nya fritidshemsplatser skulle börja byggas under femårsperioden 1976-1980.Samtidigt förutsattes en utbyggnad av familjedaghemmen enligt de bedömningarsom skulle komma att göras lokalt i kommunerna. Platserna beräknades kunna tasi anspråk . beslutade om enallmän målsättning för utbyggnaden av barnomsorgen som innebar att -utöver denallmänna förskolan - alla barn till förvärvsarbetande och studerande föräldrarsamt barn med behov av särskilt stöd skulle kunna beredas plats inom denkommunala barnomsorgen inom,en tioårsperiod. Denna målsättning avsåg ävenfritidsverksamhet för barn i skolåldern. Den planerade utbyggnaden harinte kunnat genomföras. har gjort en sammanställning av kommunernasbarnomsorgsplaner 1982-1986. Enligt planer har 67 100 nyadaghemsplafser tagits i bruk . Trots att, deftainnebär nära nog en fördubbling av antalet platser , är det ändå ennedskärning av föregående års planer med 5 600 platser (7,), dvs. 32 900 () färre platser än förutsatte. När det gäller utbyggnaden avfritidshemmen, där det 1976 fanns 24 500 platser, hade enligt planer25 900 nya platser inrättats. Det innebär en nedskärning med 8 000 platser(23,) i förhållande till föregående års planer och 24 100 () färreplatser än enligt utbyggnadsmål. När det gäller antalet 0-12-åringari familjedaghem har dessa ökat från 67 1975 till 126 1981. På förslag av den dåvarande regeringen beslutade riksdagenhösten 1981 , om ett ändrat statsbidragssystem för barnomsorgen (prop.1980/81:205, SoU 1981/82:1, rskr 38). Det nya bidragssystemet skulle träda ikraft . upphävde i enlighet med dennuvarande regeringens förslag sitt tidigare beslut (prop. 1982/83:55, SoU 12,rskr 100). I samband med att utskottet behandladestatsbidragsreglerna 3 1983/84.12 saml. SoU1983/84:12 34 förordade utskottet att det skulle utarbetas en plan förden fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen fram till full behovstäckning. Somhjälpmedel härvidlag borde en ny barnomsorgsundersökning utföras avstatistiska centralbyrån (SoU 1981/82:1 s. 9-10). gav som sin meningregeringen till känna vad utskottet anfört (rskr 38). har på uppdrag avsocialdepartementet i enlighet med beslut genomfört den begärdaefferfrågeundersökningen vårvintern 1982/83. Undersökningen visar bl. a, attvåren 1983 hade av de drygt 653 000 0-6-åringarna eller 248 000 plats inomden kommunala barnomsorgen. 149 000 barn hade daghemsplats, 98 000 hadefamiljedaghemsplats och 2 000 barn hade annan form av barnomsorg. Nyaplatser efterfrågades för 88 000(), varav drygt 60 000 i daghem, knappt 27000 i familjedaghem och knappt 1 000 i annan form av omsorg. Av debarn som efterfrågade nya platser behövde tillsyn pervecka. Efterfrågan på nya platser har minskat jämfört med den föregåendeundersökningen som genomfördes , då 137 000 nya platser efterfrågades.Av gruppen yngre skolbarn hade 97 000 eller av samtliga 438 0007-10-åringar plats inom den kommunala barnomsorgen . Nya platserefterfrågades för 27 000 barn () varav knappt 24 000 i frifidshem, drygt 3000 i familjedaghem och drygt 400 platser i annan form av barnomsorg. 1 den nu aktuella propositionen uppges (s. 4) aft det inomsocialdepartementet påbörjats ett arbete som bl. a. gäller utbyggnaden avbarnomsorgen. Arbetet kommer aft ske i samverkan med bl. Svenska kommunförbundetoch berörda fackliga organisationer (se vidare nedan s. 35). Då utskottet behandlade dentidigare nämnda proposition 1980/81:205 om förenklade statliga regler inombarnomsorgen hade utskottet att ta ställning till flera motioner med krav sombl. a. syftade till mera preciserade målsättningar för barnomsorgsverksamheten.Utskottet ansåg liksom motionärerna att det var nödvändigt att personalen iförskolor och inom barnomsorgen i övrigt fick en mer preciserad målsättning försitt arbete och klarare riktlinjer för vilket innehåll verksamheten skulle ha.Utskottet angav vissa vägar för hur detta resultat skulle nås (SoU 1981/82:1 s.16). a. borde fortsätta och intensifiera förskolansmålsättning och innehåll för kommunerna. Vidare borde få enredovisning för planerna då det gällde det fortsatta arbetet på aft gekommunerna och personalen stöd och vägledning rörande barnomsorgsverksamheten.Regeringen borde också ge en översiktlig redovisning för den forsknings- ochförsöksverksamhet som i första hand bedrivit på barnomsorgsområdetoch för de resultat som därvid kommit fram och som var av betydelse för attuppnå de i lagstiftningen angivna målen. SoU1983/84:12 35 anfört om viss redovisning för rörandemålsättning och riktlinjer m. m. för barnomsorgsverksamhefen gav somsin mening regeringen till känna (rskr 38), Regeringen gav med anledning av beslutsocialstyrelsen i uppdrag att 1. i samråd medSvenska kommunförbundet sammanställa erfarenheter och finna modeller förverksamheten inom hela barnomsorgen som är anpassade fill morgondagens behov aven god barnomsorg (prop. 1980/81:205 s. 6), 2. redovisa sinaplaner då det gäller det fortsatta arbetet på att ge kommunerna och personalenstöd och vägledning rörande barnomsorgsverksamheten. Redovisningen bordeinnehålla en utförlig fidsplan (SoU 1981/82:1 s. 16), 3. översiktligtredovisa den forsknings- och försöksverksamhet som bedrivit påbarnomsorgsområdet. Redovisningen skulle även innehålla en plan för fortsattforsknings- och försöksverksamhet (SoU 1981/82:1 s. 16), 4. göra en översynav anvisningarna för behovsberäkningarna i fråga om förskole- ochfritidshemsplatser (SoU 1981/82:1 s. 10). Uppdraget under 2. redovisades för ,se regeringens skrivelse 1982/83:34, behandlad av socialutskottet i betänkandetSoU 1982/83:12. Uppdraget under 3. redovisas för i regeringensskrivelse /84:11. De övriga uppdragen 1. och 4. planerar socialstyrelsenatt fullfölja under /84. I den nyssnämnda regeringsskrivelsen uppges bl. a. aftsocialstyrelsen är i färd med att utarbeta ett pedagogiskt program förförskolan. Det pedagogiska programmet är avsett att bidra till en jämnarekvalitativ utveckling av förskolans inre verksamhet genom aft bilda en ram förplaneringen och utformningen av verksamheten. Med utgångspunkt i detpedagogiska programmet bör sedan socialnämnderna i landets kommuner utarbetalokala riktlinjer för den pedagogiska verksamheten. Det pedagogiska programmetfärdigställs . Här kan vidare nämnas att nyligenpåbörjat ett pedagogiskt program även för fritidshemmen. Den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen I proposifionen omtalas att detinom har påbörjats ett arbete som berör barnomsorgensutveckling i kvantitativt och kvalitativt avseende (s. 4). I motion 1983/84:14 av m. fl. (s) hemställsatt ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav en ny utbyggnadsplan för barnomsorgen. Motionärerna hänvisar till vad somsägs i propositionen om det arbete som påbörjats inom ochanför aft detta arbete inte är tillräckligt. Trots de föreslagna nya reglerna SoU1983/84:12 36 kommer det att finnas ett stort antal barn som inte inomen snar framtid kommer att få sitt behov av barnomsorg tillgodosett.Motionärerna ser det därför som utomordentligt viktigt aft regeringen snarastframlägger en plan, där man tillsammans med ger uttryckför en ambitionsnivå vad gäller kvantiteten på den årliga utbyggnaden av barnomsorgenfram till full behovstäckning. Av redovisningen ovan (s. 34) framgår aft socialutskottethösten förordade aft regeringen skulle få i uppdrag aft utarbeta en planför den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen fram fill full behovstäckning.Planen, som också borde innefatta en bedömning av personalbehov ocherforderliga utbildningsinsatser liksom en värdering av olika instrument föratt säkerställa aft målet nåddes, borde fas fram efter överläggningar medSvenska kommunförbundet och föreläggas möjligt. Somhjälpmedel borde användas resultatet av en ny barnomsorgsundersökning utförd avstatistiska centralbyrån (SoU 1981/82:1 s. 9-10). gav regeringen fillkänna vad utskottet anfört. I enlighet med beslut genomförde SCB denbegärda efferfrågeundersökningen vårvintern 1982/83 (se även ovan s. 34).