bet · G701SfU11 · 1983-12-31 00:00:00 — omvissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40, bil. 6, p. I proposition 1983/84:40 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m., bilaga 6, G. Studiestöd, p. 9 och 13, harregeringen () föreslagit att delsgodkänna vad som förordats om inkomstgränser för det inkomst-prövade tillägget, dels anta förslagen till 1. lag om upphävande av lagen(1982: 1243) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel, 2. lag om ändring istudiestödslagen (1973:349). Lagförslagenredovisas i bilaga till betänkandet. Imotion 1983/84:86 av m. fi. (fp) hemställs 19. att avslår förslagetom äktamakeprövning för studiemedel, 20. att avslår förslagetatt slopa bidragsdelen i studiemedlen, 21. att beslutar höja studiemedlenstotalbelopp till av basbeloppet fr. o. m. /85. Imotion 1983/84: 100 av m.fl. (c) hemställs 8. attriksdagen beträffande studiemedlen beslutar anta i motionen re dovisat förslag innebärande a) att studiemedlen beräknasutifrån basbeloppsindex och räknas av detta basbelopp, b)att bidragsdelen bibehållsenligt nuvarande regler, c) att regeringens förslag ominförande av äktamakeprövningen avslås, 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om fortsatt reformering av det studiesociala systemet. I motion 1983/84; 118 av m. (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av vissa regler i studiemedelssystemet. 1motion 1983/84:122 av m.fl. (s) hemställs att I 1983/84. SfU 1983/84:11 2 riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande den s. k. äktamakeprövningen. Imotion 1983/84:123 av m. fl. (s) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av enanalys av studiebidragets effekter samt behovet av åtgärder för att minskaskuldsättningen innan bidragsdelen avskaffas ur studiemedelssystemet. Imotion 1983/84: 140 av Per m. fl. (m) hemställs 11. attriksdagen beslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973: 349), 12. attriksdagen beslutar att studiemedlens totalbelopp skall höjas till av basbeloppet fr. o. m. /85 som bidragsde len avskaffas. Imotion 1983/84: 145 av m.fl. (vpk) föreslås 1. att beslutar avslåförslaget om att studiehjälp till studerande i åldern skall prövasmot föräldrarnas inkomst, 2. att beslutar avslåförslaget om att återinföra behovsprövning av studiemedel i förhållande tillmakes/makas inkomst, 3. att beslutar ienlighet med i motionen föreslagna inkomstgränser vad avser det inkomstprövadetillägget inom studiehjälpssystemet, 4. att beslutar avslåförslaget om att ta bort bidragsdelen i studiemedlen, 5. att beslutar attstudiemedlens totalbelopp fr. o. m. /85 skall höjas till 150%av basbeloppet och antar följande, som Motionärernas förslag betecknade Lagom ändring i studiestödslagen ,(1973:349) 13 § Regeringens förslag Motionärernas förslag Studiemedel utgår med 8,22 pro- Studiemedelutgår med 8.47 pro cent av basbeloppet för varje hel, cent av basbeloppet för vatje hel, sammanhängande tidsperiod för sammanhängande tidsperiod för vilken den studerande har rätt till vilken den studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall studiemedel. Tidsperioden skall omfatta för heltidsstuderande 15 omfatta för heltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . och för deltidsstuderande . Vadsom sägs----------------- 22 eller 25 §. 6.att uttalar att studiemedlens totalbelopp bör höjas till SfU1983/84:11 3 av basbeloppet och hemställer hos regeringen att under1984/förelägga förslag härom. Utskottet behandlar nedan de iproposition 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, in. m. bil. 6() under litt. G. Studiestöd framlagda förslagen tilländrade regler för studiehjälp till yngre gymnasieelever och studiemedel tillhögskolestuderande och äldre gymnasieelever. Vidare behandlar utskottet ettflertal motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Studiehjälp m. m. Studiehjälpsberättigade elever kanförutom studiebidrag och de olika tillägg till detta som eleven kan varaberättigad till också få återbetalningspliktiga studiemedel. Dessa utgår efterprövning mot den studerandes och hans föräldrars eller i förekommande fallmakes ekonomi antingen med ett belopp av högst . eller, för defall eleven fyllt och brutit sambandet med föräldrarnas ekonomi ochflyttat hemifrån, med ett belopp som tillsammans med studiebidrag och tilläggmotsvarar studiemedlen för högskolestuderande. Möjligheten att få detta senareslag av studiemedel infördes . Departementschefen erinrar om att möjligheten att fåstudiemedel prövade endast mot den egna ekonomin infördes för att möjliggöraatt myndiga ungdomar själva skulle kunna finansiera sina gymnasiala studieroberoende av föräldrarnas ekonomi. Hon framhåller att även om det principielltfortfarande finns skäl för en sådan ordning har reformen inneburit att mangjort avsteg från principen att ungdomar i största möjliga omfattning bör kunnagenomföra en så grundläggande utbildning som gymnasiala studier utanskuldsättning. Denna princip bör tillmätas större betydelse i detarbetsmarknadsläge som råder. Departementschefen hänvisar också tillföräldrarnas försörjningsansvar mot gymnasiestuderande i de aktuella åldrarna.Mot denna bakgrund föreslår hon att studiemedlen även för gymnasiestuderande iåldern i allmänhet skall prövas mot föräldrarnas eller i förekommandefall makes ekonomi och att högsta studiemedelsbeloppet skall vara . Endast om särskilda skäl föreligger skall studiemedel kunna utgå utanprövning mot föräldraekono-min och med det högre beloppet. Sådana skäl kanenligt propositionen vara t. ex. sociala förhållanden i hemmet som-innebärsvåra belastningar på familjerelationerna och det förhållandet att denstuderande förvärvsarbetat och haft egen bostad.-Förslagetberäknas innebära en minskad belastning på statsbudgeten med ca 100 milj. kr.under nästa budgetår. m.fl. anser i motion 145 att samhället börgarantera ett ti /84. SfU1983/84:11 4 ekonomiskt oberoende för den som bedriver studier övergrundskolenivå och motsätter sig därtor att studiemedel till studerande iåldern prövas mot föräldrarnas ekonomi. Propositionens förslag innebär visserligen en avsevärdinskränkning i möjligheterna för 1820-åringar att själva finansiera sinagymnasiestudier. behålls möjligheten att utan prövning motföräldrarnas ekonomi få studiemedel i de fall dä den studerande har tungtvägande skäl för sin begäran att själv få finansiera sina studier. Med hänsynhärtill och till vad departementschefen anfört som stöd för propositionensförslag biträder utskottet detsamma utom såvitt avser förslag om makeprövning ide fall det högre studiemedelsbeloppet utgår, vartill utskottet återkommernedan. Utskottet avstyrker således bifall till motion 145 i motsvarande del. Inom studiehjälpens område föreslås också i propositionenen förbättring av det inkomstprövade tillägget, som kan ses som enfortsättning på det statliga bostadsbidraget och är samordnat med detta vadgäller månadsbelopp och reduktionsregler. I enlighet med vad som i propositionenbil. 9 () har föreslagits beträffande det statliga bostadsbidragetföreslås att det inkomstprövade tillägget skall höjas fr. o. m. den 1 april1984 från . och att den nedre gränsen för rätttill oreducerat tillägg för ensamstående föräldrar höjs från . och för makar från . Gränsendär en högre reduktionstakt av tillägget inträder föreslås höjd från 62000 kr.till . 1 motion 145 yrkas att den nedre reduktionsgränsen förmakar skall höjas till . och den övre gränsen till , allt iöverensstämmelse med vad kommunisterna föreslagit i motion1983/84: 153 beträffande det statliga bostadsbidraget. har i betänkande BoU 1983/84: 12tillstyrkt regeringens förslag om förbättringar av det statliga bostadsbidragetoch avstyrkt bifall till motion 1983/84: 153. Socialförsäkringsutskottettillstyrker propositionens förslag om motsvarande förbättringar av detinkomstprövade tillägget och avstyrker bifall till motion 145. Studiemedel för högskoleelever ochför äldre elever i gymnasieutbildning utgör högst av basbeloppet per år.Till basbeloppet utgår, i likhet med vad som gäller vid beräkning avpensionsförmåner, ett särskilt tillägg om . En särskild lag härominfördes den . Det basbelopp som studiemedlen beräknats efterutgör sålunda för år . Studiemedlen består av dels en bidragsdel som utgör högst2 , dels åtcrbetalningspliktiga studiemedel. Bidragsandelen utgjorde 25%av studiemedlen när systemet infördes men har därefter successivtsjunkit efter hand som studiemedlens totalbelopp höjts. SfU1983/84:11 5 medel prövas mot den studerandes inkomst och förmögenhet.Vid heltidsstudier reduceras studiemedlen när inkomsten överstiger 0,55basbelopp per kalenderhalvår. Studiemedelsskulden räknas upp med ett s. k.regleringstal om detta tal är lägre än konsumentprisindex. 1 enlighet med vad som föreslagits i bil. 8() beträffande det särskilda tilläggsbeloppet tillbasbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m.m. lägger utbildningsministernfram förslag om att det särskilda tilläggsbeloppet till basbeloppet vidberäkning av studiemedel skall slopas fr. o. m. . För attkompensera studiemedels-tagarna härför föreslår hon vidare att studiemedlenstotalbelopp skall höjas fr.o.m. samma tidpunkt till 143,av basbeloppet perläsår. Höjningen skall gälla . För tiden efter föreslås en ytterligarehöjning av studiemedlen till ' av basbeloppet. För att skapa ekonomisktutrymme för denna höjning föreslås att bidragsdelen omvandlas tillåterbetalningspliktiga studiemedel och att behovet av studiemedel prövas intebara som f.n. mot den studerandes egen ekonomi utan även, såsom var fallet föreden , mot makes/makas ekonomi. Behovsprövningen föreslås utformadså att studiemedlen för en termin reduceras av den del av makes/makasinkomst som överstiger två basbelopp under ett kalenderhalvår. Dennafiibeloppsgräns skäll höjas med ett halvt basbelopp för varje barn som har rätttill barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiehjälp under förutsättning attbarnet tillhör föräldrarnas ekonomi. Särskilda övergångsregler föreslås förden som påbörjat studier senast . Bidragsdelens omvandling innebär en besparing redan förnästa budgetår med 25 milj. kr. Införandet av makeprövningen innebär närförslaget når full effekt /87 ett minskat utflöde av studiemedelmed 90 milj. kr. I de förevarande motionerna har förslaget om en höjning avstudiemedlen till 143,av basbeloppet fr. o. m. den endasttagits upp i motion 100 av m. fl. Motionärerna yrkar enytterligare höjning fr. o. m. ingång, nämligen till av basbeloppetberäknat enligt gällande basbeloppsindex. Propositionens förslag om omprioriteringar fr.o.m. nästabudgetår har däremot föranlett kritik och motförslag i ett flertal motioner.Sålunda har motionärerna i motion 100, motion 140 av Per m. fl., motion86 av. fl., motion 145 av m. fl. och motion122 av motsatt sig förslaget om införande av makeprövning.Motionärerna i motionerna 86, 100 och 145 har vidare yrkat avslag på förslagetom att bidragsdelen inom studiemedlen skall omvandlas till återbetalningspliktigastudiemedel. Detta förslag kritiseras också av . i motion 123. SfU1983/84:11 6 1 motionerna 140 och 145 läggsdessutom fram förslag om en högre höjning av studiemedelsbeloppet fr. o. m.nästa budgetär än vad som föreslagits i propositionen. Motionärerna i motion140 begär beslut om en höjning av studiemedlens totalnivå till avbasbeloppet. Motionärerna förutsätter därvid att bidragsdelen samtidigtomvandlas till återbetalningspliktiga studiemedel. I motion 145 läggs framförslag om en höjning av studiemedlen till av basbeloppet fr. o. m. den 1juli 1984. Dessutom begärs att regeringen lägger fram förslag till 1984/85 årsriksmöte om att studiemedlens totalbelopp skall höjas till av basbeloppet. Med hänsyn till den kritik förslaget om en omprioriteringinom studiemedelsområdet mött anser utskottet att det finns anledning attnärmare undersöka vilka andra finansieringsmetoder som står till buds för enhöjning av studiemedlen. Regeringen har i proposition 1982/83:150 om enreviderad finansplan (bil. 1, s. 66) anmält att det beträffande studiemedlenfinns anledning att pröva möjligheten till en omfördelning av de totala studiemedlentill förmån för dem som bäst behöver stöd och att en förstudie i dessa frågorkommer att påbörjas innevarande höst. 1 flera av de förevarande motionerna förs fram förslag omändringar inom studiemedelssystemet. Sålunda förordas i motion 122 som ettalternativ till införande av makeprövning att regleringstalet vid uppräkningenav studiemedelsskulden höjs. Enligt motionärerna i motion 100 bör skuld ochåterbetalningsregler ägnas särskild uppmärksamhet i den fortsatta reformeringenav studiestödssystemet. Om minimiavgiften vid återbetalning av studiemedlenhöjdes med . skulle, anför motionärerna, den långsiktigaskuldsättningen minska och skapa ett reformutrymme i storleksordningen 10 milj.kr. Problemen med skuldsättning berörs också i motion 123. Motionärerna anseratt åtgärder för att minska skuldsättningen måste övervägas. Som exempel påsådana åtgärder anges att återbetalningsreglerna kan ändras, möjlighet gestill viss avskrivning efter avslutade studier eller att bidragsdelen höjs. I motion 118 av , slutligen, kritiseras dennuvarande metoden för prövning av rätten till studiemedel mot den studerandesegen ekonomi. Motionären ifrågasätter om inkomsten under sommarferierna skallbehöva påverka studiemedelstilldelningen för återstoden av året. Utskottet finner en översyn med den inriktning somregeringen aviserat i proposition 1982/83: 150 vara av stor vikt. Härigenom kanen mera förutsättningslös prövning ske av vilka omprioriteringar som ärmöjliga för att få utrymme för att höja studiemedelsbeloppet för de studerandesom är i störst behov av medel för att kunna bedriva sina studier. 1 anslutningtill översynen förutsätter utskottet att man också överväger de olika förslagtill åtgärder som förts fram i motionerna 100, 118, 122 och 123. Med hänsyn till det anförda är utskottet således inte nuberett att tillstyrka vare sig en höjning fr.o.m. nästa budgetår avstudiemedlens totalbelopp till av basbeloppet eller mer, eller attbidragsdelen SfU1983/84:11 7 omvandlas till återbetalningspliktiga studiemedel, elleratt makeprövning införs vid studiemedelstilldelningen. Däremot anser utskottetatt en höjning av studiemedlen är nödvändig. Utskottet föreslår sålunda attstudiemedlen redan fr. o. m. höjs till av basbeloppet. Utskottets ställningstagande innebär att motionerna 100yrkandena 8 b och c och 9, 140 yrkande 11, 86 yrkandena 19 och 20, 145yrkandena 2 och 4, 123, 122 och 118 blir tillgodosedda. Vidare tillgodoses ävenmotion 100 yrkande 8 a i huvudsaklig del. Utskottet avstyrker däremot bifalltill motionerna 86, 140 och 145 i de delar de inte kan anses tillgodosedda. 1.beträffande studiemedel till 18-20-åringar attriksdagen med anledning av proposition 1983/84:40 och med avslag på motion1983/84: 145 yrkande 1 antar följande såsom utskottets förslag betecknadelydelse av 3 kap. 12 § studiestöds-lagen Regeringens förslag Utskottets förslag 3 kap. 12 § Återbetalningspliktiga studiemedel kanbeviljas studerande som är i behov av studiehjälp utöver dem som han fått medstöd av övriga bestämmelser om studiehjälp. Vid bedömandet av behovet av Vid bedömandet av behovet av åtcrbetalningspliktiga studiemedel återbetalningspliktiga studiemedel skall för studerande som är ogift skall för studerande som är ogift den studerandes och hans föräld- den studerandes och hans föräld rars ekonomiska förhållanden be- rars ekonomiska förhållanden och aktas. för studerande som är gift den stu- Om det föreligger särskilda skäl derandes och hans makes ekono- och den studerande har brutit sam- miska förhållanden beaktas, bandet med föräldraekonomin, får Om det föreligger särskilda skäl dock, från och med månaden efter och den studerande har brutit sam- den under vilken den studerande bandet med föräldraekonomin, får fyller , hänsyn tas enbart till dock, från och med månaden efter den studerandes ekonomiska för- den under vilken den studerande hållanden. . fyller , hänsyn tas enbarttill Vid bedömandet av behovet av den studerandes ekonomiska för- återbetalningspliktiga studiemedel hållanden. skall för studerande som är gift den studerandes och hans makes ekono miska förhållanden beaktas. När mare bestämmelser härom skall meddelas av regeringen. SfU1983/84:11 8 2. beträffande inkomstprövat tillägg attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande delar och medavslag pä motion 1983/84: 145 yrkande 3 dels antardet i propositionen framlagda förslaget till ny lydelse av 3 kap.10 § studiestödslagen. delsgodkänner vad som förordats om inkomstgränser för det 3. beträffande tilläggsbelopp lillbasbeloppet vid beräkning av stu diemedel attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om upphävandeav lagen (1982: 1243) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning avstudiemedel, 4. beträffande höjning av studiemedlenfr. o. m. den att med anledning av propositionen och motion 1983/ 84: 100 yrkande 8 a dels antarföljande såsom Utskottets förslag betecknade lydelse av 4 kap. 13 och 24 §§studiestödslagen Nuvarande lydelse Utskottels förslag 4 kap. 13 § Studiemedel utgår med 7,89 pro- Studiemedelutgår med 8,06 pro- cent avbasbeloppet för varje hel, cent av basbeloppet för varje hel, sammanhängandetidsperiod för sammanhängande tidsperiod för vilken den studerande har rätttill vilken den studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall omfatta för heltidsstuderande 15 omfatta förheltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande . Vad som sägs i första stycketgäller endast om ej annat följer av 14. 19, 22 eller 25 §. Nuvarande lydelse Utskottets förslag 24 § 1 studiemedel ingårstudiebidrag. Barntillägg utgår dock endast i form av återbetalningspliktigastudiemedel. För varje hel, sammanhängande För varje hel, sammanhängande tidsperiod för heltids- tidsperiodom för heltids studerande och för del- studerandeoch för del tidsstuderande utgör studiebidraget tidsstuderandeutgör studiebidraget . Om studiemedlen för 121 kronor.Om studiemedlen enligt 10, 13, 16, dennatidsperiod enligt 10, 13, 16, 17, 19 och 21-23 §§ utgår med låg- 17,19 och 21-23 S§ utgår med läg re belopp än av basbe- rebelopp än av basbe loppet utgör studiebidraget dock loppet utgörstudiebidraget dock endast så stor del av endast såstor del av som svarar mot förhållandet mellan somsvarar mot förhållandet mellan det belopp som utgår och 7.89 pro- detbelopp som utgår och 8,06 pro cent av basbeloppet. cent av basbeloppet. SfU1983/84:11 9 Utgående studiemedel utgör i förstahand studiebidrag. Återstoden utgör återbetalningspliktiga studiemedel. dels avslår propositionens förslag till p. 2 iövergångsbestämmelserna till lag om ändring i studiestödslagen. 5. beträffande omprioriteringarinom studiemedelssystemet fr.o.m. /85 dels medbifall till motionerna 1983/84:86 yrkandena 19 och 20, 1983/84: 100 yrkandena 8b och c, 1983/84: 122 i motsvarande , del. 1983/84: 123 i motsvarande del.1983/84: 140 yrkande 11 och 1983/84: 145 yrkandena 2 och 4, avslårpropositionens förslag till ändring i 1 kap. 3 §,4 kap. 13, 17, 19,21,25,38,39,41och 42 §§ studiestödslagen samt förslaget om att 4 kap. 24 § studiestödslagenskall upphöra att gälla, dels medanledning av motionerna 1983/84: 100 yrkande 9. 1983/ 84: 122 i motsvarandedel, 1983/84: 123 i motsvarande del och motion 1983/84: 118 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om en översyn avstudiemedelssystemet. dels avslår motionerna 1983/84:86 yrkande 21. 1983/84:140 yrkande 12 och 1983/84: 145 yrkandena 5 och 6, 6. beträffande ingress ochövergångsbestämmelser att antar delsföljande ingress till förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349): Härigenomföreskrivs att 3 kap. 10 och 12 §S och 4 kap. 13 och 24 S§ studiestödslagen(1973:349) skall ha nedan angivna lydelse. Dennalag träder i kraft såvitt avser 4 kap. 13 och 24 S§ , 3 kap. 10 S den och i övrigt beslut om studiemedel för tid, som helt eller delvis infaller , 4 kap. 13 och 24 SS tillämpats i dessa paragrafers äldre lydelse, har den studerande dock rätt till studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel för med de belopp som skulle ha utgått om bestämmelserna i dessa paragrafer tillämpats i deras nya lydelse. SfU1983/84:11 10 Närvarande: (), (), DorisHåvik (s), (), (). (), GullanLindblad (m), (), (), (), MargöIngvardsson (vpk), (), i (m).Margareta () och (). Studiemedel till 18-20-åringar (mom. 1) /. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "Propositionens förslag" och slutarmed "motsvarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det förrätten att studera är viktigt att samhället garanterar ett ekonomiskt oberoendevid studier över grundskolenivå. Den som vill studera skall inte behöva kännatyngden av att ligga någon annan till last och någon annanskall inte heller kunna uppställa villkor för eller förhindra studierna. Utskottetavstyrker därför bifall till propositionens förslag om inskränkningar i rättentill studiemedel för 1820-åringar som bedriver gymnasiestudier. dels att utskottet under moment 1 bort hemställa 1. beträffandestudiemedel till 18-20-åringar attriksdagen med bifall till motion 1983/84: 145 yrkande 1 avslår det ipropositionen framlagda förslaget till ny lydelse av 3 kap. 12 §studiestödslagen. Inkomstprövat tillägg (mom. 2) 2. Margö (vpk)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 4 som börjar med "har" och slutarmed "motion 145" bort ha följande lydelse: I reservation 4 till bostadsutskottets betänkande BoU1983/84: 12 har bostadsutskottet tillstyrkt bifall till motion 1983/84: 153.Socialförsäkringsutskottet tillstyrker därför bifall till motion 145 om attden nedre reduktionsgränsen för makar skall höjas till . och den övrereduktionsgränsen till . vid beräkning av det inkomstprövadetillägget. dels att utskottet under moment 2 bort hemställa 2. beträffandeinkomstprövat tillägg attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och tillmotion 1983/84: 145 yrkande 3 dels antardet i propositionen framlagda förslaget till ny lydelse av 3 kap.10 S studiestödslagen, dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ominkomstgränser för det inkomstprövade tillägget. SfU1983/84:11 II Omprioriteringar inom studiemedelssystemet fr. o. /85 (mom. 5) ochBarbro i (samtliga m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Utskottet finner" och slutar på s. 7med "anses tillgodosedda" bort ha följande lydelse: Utskottet finner en grundlig översyn avstudiemedelssystemet väl motiverad. Härvid kan en förutsättningslös prövningske av vilka omprioriteringar som är möjliga för att få utrymme förytterligare höjning av studiemedelsbeloppen. 1 anslutning till översynenförutsätter utskottet att man också överväger vissa av de förslag som framförtsi motionerna 100. 118, 122 och 123. Utskottet finner dock en snar höjning avstudiemedelsbeloppen så angelägen, att beslut härom inte kan anstå tills denbegärda översynen är genomförd. Utskottet föreslår därför att studiemedlenredan fr. o. m. den höjs till av basbeloppet och fr.o.m.den av basbeloppet. För att åtminstone skapautrymme för det ökade utflödet av studiemedel bör bidragsdelen fr.o.m. den Ijuli 1984 omvandlas till återbetalningspliktiga studiemedel. dels att utskottet under moment 5 bort hemställa 5. beträffande omprioriteringarinom studiemedelssystemet fr. o. m. /85 att dels medbifall till motionerna 1983/84:86 yrkandena 19 och 20, 1983/84:100 yrkandena 8b och c, 1983/84:122 i motsvarande del. 1983/84: 123 i motsvarande del, 1983/84:140 yrkande 11 och 1983/84:145 yrkandena 2 och 4 avslår propositionens förslagtill ändring i 1 kap. 3 §,4 kap. 13, 17, 19,21,25,38,39,41 och 42 §Sstudiestödslagen samt förslaget om att 4 kap. 24 § studiestödslagen skallupphöra att gälla,