bet · G701SkU9 · 1983-12-31 00:00:00 — dels det iproposition 1983/84:28 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskatt, dels del i propositionen framlagda förslaget tilländrad lydelse av 24 § d) lagen (1957:262) om allmän energiskatt. (), (), (), (), (), () och EwyMöller (m) anför: Eftersom brunkolsbriketter har ett lägre energiinnehåll änstenkol, innebär förslaget en snedvridning av konkurrensförhållandena påkolmark- 3 1983/84. SkU1983/84:9 34 har påpekat atl brunkolsbriketler utgörett kvalitets-mässigt och prismässigt intressant alternativ förcementindustrin, vilket nu kommer i ett sämre läge. Då förutsättningar atlgenom etl ulskottsinitiativ rätta till detta missförhållande inte föreligger,förutsätter vi att regeringen uppmärksammar delta förhållande och, omutvecklingen motiverar det, lägger fram etl nytt förslag om beskattningen avolika koltyper. Skatter och avgifter på bilismen , , och (alla m) anför: De problem som tas upp i motion 1656 är värda beaktande.För många familjer innebär bilen, jämte bostad och mat, hushållens störstautgift. För många är situationen den att det inte finns någotalternativ till bilen för att komma lill och från arbetet, lämna barn tillpassning, göra dagliga inköp, besöka olika serviceinrättningar etc. Det ärdärför enligt vår mening viktigt att pålagorna på bilismen inte ökar ytterligare.Det är också nödvändigt, som motionärerna påpekar, att undersöka möjligheternatill förenklingar i skatte- och avgiftssystemet. Med hänsyn till pågåendeutredningsarbete vill vi f. n. inle biträda kravet på ett avskaffande avkilometerskatten. "Vi förutsätter dock att regeringen vid sin kommandeprövning beaktar den allvarliga kritik som har riktats mot denna skatteform. Viförutsätter också att regeringen fortlöpande prövar möjligheterna att göraskatterna på bilismen enklare och rättvisare och i det sammanhanget beaktaruppslagen i motionen att ersätta mervärdeskatten på begagnade bilar med enomregistreringsavgift och att differentiera bensinskatten till förmån förglesbygdens folk. SkU1983/84:9 35 1983/84:4 y om beskattning av energi (prop. 1983/84:28) har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1983/84:28(industi-idepartementel) om beskatlning av energi jämte motioner, såvitt avsernäringsulskottels beredningsområde. Näringsutskoltet får anföra följande. I propositionen föreslås - efterföredragning av statsrådet -att dels antarfem i propositionen framlagda lagförslag, avseende ändringar i 1. lagen(1957:262) om allmän energiskatt, 2. lagen(1961:372) om bensinskatt, 3. lagen(1968:430) om mervärdeskatt, 4. kommunalskattelagen(1928:370), 5. lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt, dels godkänner i proposifionen angivna riktlinjer för denframtida energiskattepolitiken. I propositionen läggs fram förslagtill grundläggande principer för beskattningen inom energiområdet. En sådanprincip är att skattesystemet skall främja tillkomsten av deenergiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning som enligt 1981års energipolitiska beslut bör genomföras . Hänsyn skall tastill olika energikällors effekter på miljön, bytesbalansen,försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriella utvecklingen. Den nuvarande ordningen med differentierade punktskatterbehålls. Mervärdeskatten skall inte utvidgas fill att omfatta energiområdet. Propositionen innehåller även förslag om att inhemskabränslen skall undantas från mervärdeskatt och från förmånsbeskattningen vidinkomsttaxeringen. Skatten på kol - som f. n. varierar från . till 14 kr.per ton -föreslås höjd till . Undantag föreslås för kol och kokssom används i metallurgiska processer. Ändringarnaföreslås träda i kraft . SkU 1983/84:9 Bilaga 36 För naturgas aviseras ett kommande lagförslag omskattesatsen . De motioner som har väcktsmed anledning av propositionen är 1983/84:44 av (), vari hemställs attriksdagen avvisar propositionens förslag om förändringar i rätten till avdragför allmän energiskatt i fråga om luftfartyg i enlighet med vad som framhållitsi motionen, 1983/84:45av m. fl. (c), vari hemställs alt 1. godkänner de i motionenförordade riktlinjerna för energiskatlepolitiken, 2. beslutar att skatten på kolfrån skall uppgå till /ton kol och från den 1 januari1985 fill /ton kol, 3. hos regeringen begär enutredning av i vilken omfattning kolanvändning även skall belastas med sammaavgifter som tas ut vid oljeanvändning, 4. beslutar att skatten pånaturgas skall uppgå fill /l 000 m, 5. hos regeringen hemställer omförslag att motoralkoholer producerade på inhemsk råvara skall vara skattefria, 6. hos regeringen hemställer omförslag om skatterabatt för blyfri bensin och flygbensin i enlighet med vad somanförts i motionen, 7. hosregeringen hemställer om förslag till förändringar i lagen om allmän energiskatt innebärande att resfitufion för el producerad av kol ej skall medges, 1983/84:46 av i (fp), varihemställs att 1. förklarar att svenskt kol ärett inhemskt bränsle, 2. beslutar att svenskt kol ejskall beskattas, 1983/84:47 av m. fl. (m), varihemställs att 1. avslår förslaget till lag omändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 2. beslutar att den i motionenförordade successiva skatteuppräkningen i fråga om kol fill en energilikformignivå genomförs, 3. som sin mening ger regeringentill känna de i motionen förordade riktlinjerna för den framfida energiskatlepolitiken, 1983/84:48 av m. fl. (vpk), varihemställs att med ändring av proposifion 1983/84:28 SkU1983/84:9 Bilaga 37 1. uttalar att enhöjning av elskatten motsvarande den som genomfördes fr. o. m. den 1 juli 1983också bör gälla industrienheters förbrukning utöver 40 000 kWh/år, 2. uttalar attföretag och andra storförbrukare som genomför ambitiösa sparprogram inomelenergiområdel skall kunna erhålla viss återbäring av skatt, 3. avslårförslaget om en ständig höjning av oljepriset genom skattehöjningar, 4. uttalar atlbeskattningen av naturgas bör sättas till av oljeskatten. I del följande återges vissaövergripande ståndpunkter i fråga om energipolitiken och energiskatlepolitikeni här aktuella motioner. Motionärernas argumentation i mer specifika frågorredovisas i anslutning till ulskotlels behandling av resp. motionsyrkanden. I motion 1983/84:47 (m) anförs ifråga om principer för beskattningen på energiområdet att del vore bäst attfölja den uppläggning som i en reservation förordades av moderatasamlingspartiets företrädare i energiskatleutred-ningen. Enligt den skullemervärdeskatt på energiområdet kombineras med en särskild energilikformigpunktskatt på en förhållandevis låg nivå. Omfördelningseffekterna hade därmedkunnat begränsas, säger molionärerna. hade det för näringslivetväsentliga önskemålet om en med övriga varor likvärdig beskattning av energinkunnat tillgodoses. Den konkurrensutsatta industrin hade därmed ienergibeskattningshänseende kommit att likställas med ett betydande antalutländska konkurrenler, som helt eller delvis kan avlyfta energiskattebördan. Del är, fortsätter motionärerna, omöjligt att åstadkommaetl logiskt och konsistent skattesystem på energiområdet om ett så slorl antal,ofta mot varandra stridande, syften som anges i propositionen skalltillgodoses. De konkreta förslagen till nya skattesatser betecknas somnyckfulla approximationer och sägs vittna om en övertro på statsmaktens förmågaatt rätt kunna styra hundratusentals enskilda investeringsbeslut. Eventuellterforderliga subventioner och direkta statsstöd på energiområdel borderedovisas öppet och i normalfallet inle få formen av skatterabalter. Motionärernahänvisar vidare till moderala samlingspartiets ståndpunkter vid behandlingen avenergipolitiska frågor . Härvid betonades bl. a. betydelsen av atlmarknadsmässiga hänsyn tilläts spela den avgörande rollen vid omvandlingen avenergisystemet. Ett decentraliserat energisystem ihuvudsak baserat på utnyttjande av inhemska, förnybara energikällor och eneffektiv användning av den tillförda energin förespråkas i motion 1983/84:45(c). SkU1983/84:9 Bilaga 38 Motionärerna erinrar om attcenterpartiet vid upprepade tillfällen har understrukit betydelsen av endecentralistisk inriktning av energipolitiken. Denna har också stegvis fått ensådan inriklning , anför de. Omläggningen har gett till resultatatt energianvändningen i landet har minskat kraftigt. Det föreligger inte,säger motionärerna, behov av atl ersätta olja med andra importerade fastabränslen för att uppsatta sparmål skall nås. Utvecklingen sedan 1981 års energipolifiska beslut harvarit mer gynnsam än vad som då bedömdes vara möjligt. Ambitionerna kan därförökas i förhållande till gällande rikllinjer. Importerade och miljökrävandeenergiråvaror såsom kol och olja bör ha en energilikformig beskattning.Importerade miljövänliga energikällor bör kunna få en viss"miljörabatt" och skatten sättas lägre än vad som en vid jämförelsemed olja energilikformig beskattning skulle motivera. Inhemska fasta bränslenoch alternativa drivmedel producerade på inhemska råvaror bör ej beskattas.Undantag från en energilikformig beskattning bör kunna göras för drivmedel ochen lägre beskattning ske när ekonomiskt rimliga substitut saknas. Av motionen framgår atl delar regeringensuppfattning att differentierade punktskatter på energi bör bibehållas. De ipropositionen redovisade allmänna riktlinjerna för energibeskattning står dockenligt motionärerna i viss motsättning lill de grundläggande principerna förenergipolitikens utformning. I molion 1983/84:48 (vpk) anförsatt marknadskrafter, och därmed i första hand ekonomiska intressen, har styrtden svenska energipolitiken . Utanför kärnkraftensområde har mera långsiktiga politiska beslut saknats nästan hell. De negafivaeffekterna av detta visar sig i dagens problem, säger motionärerna. kommunisterna förordar en långtgåendeplanering och styrning av produktion och konsumtion inom energisektorn, sägsdet i motionen. Del behövs en ny lagsliflning som ger samhället styrmedel fördirekla ingripanden. Motionärerna vänder sig mol den övertro på marknadskrafternasbetydelse som propositionen enligt deras mening ger uttryck för. Inom denbegränsade ram som propositionen ger kan åtskilliga förbättringar ochskärpningar genomföras, hävdar de. Efter förslag av regeringenfastställde riktlinjer för energipoUtiken fram fill omkringår 1990 (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Som ett centraltmål angavs ett kraftigt minskat oljeberoende. Det gällde vidare atl skapaförulsättningar för en avveckling av kärnkraften i enlighet med utslaget avfolkomröstningen i kärnkraftsfrå- SkU1983/84:9 Bilaga 39 Statsmakterna tog sikte på en successivutveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat pä varaktiga, helstförnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. I ettprogram för energihushållning under 1980-lalet låg tyngdpunkten på åtgärdersom skulle spara olja. Energihushållningen skulle främjas genom rådgivning,utbildning och information men också genom utnyttjande av prissättningen somstyrmedel. Parallellt härmed skulle ett program för oljeersättning genomföras. De riktlinjer för den framtida energiskattepolitiken somföreslås i proposition 1983/84:28 har.som utgångspunkt energipolitiskabeslut och syftar till att de då uppsatta målen för energisystemets utvecklingskall uppnås. behandlar inledningsvis de grundläggande principerför den framtida energiskattepolitiken som föreslås i propositionen och imotionerna. Därefter tar utskottet upp de specifika riktlinjer som föreslåsgälla för beskattningen av resp. energibärare. En offensiv energipolifik ienlighet med energipolifiska beslut utgör enligt propositionen ett ledi kampen mot landets ekonomiska och industriella kris. Genom en effektivenergihushållning och investeringar i ny energiteknik, användning av fasta bränslenoch produktion av inhemska bränslen bryts oljeberoendet som nyaarbetsfillfällen skapas. En betydande del av dessa arbetstillfällen, anförs detvidare, fillkommer de delar av landet som har de störstasysselsättningsproblemen. Därtill kommer att bytesbalansen förbättras och atten väsentlig grund läggs för en långsiktig utveckling mot en ökadindustriproduktion och därmed ökad sysselsättning inom landet. Svensk industrifår kunnande och produktionsresurser som kan lägga grunden för svenska exportframgångari takt med att andra länder förnyar sina energisystem. Det krävs enligl propositionen en aktiv energipolitik där.samhället utnyttjar fiera styrmedel för att kunna genomföra den av år1981 beslutade förändringen av energisystemet. Ohka slags styrmedel, såsomekonomiska, administrativa och informativa styrmedel, blir aktuella. De ekonomiska styrmedlen sägs böra användas i första hand,eftersom de enligt sin natur bygger på ett decentraliserat beslutsfattande.Energibeskattningen, som utgör ett av dessa styrmedel, bör enligt regeringenanvändas aktivt som omställningen av vårt energisystem pågår. Som grundläggande princip för de riktlinjer som ipropositionen föreslås gälla för den framtida energiskatlepolitiken angesföljande. Skattesystemet bör främja tillkomsten av de energiinvesteringar föroljeersättning och energihushållning som enligt energipolifiska beslutbör genomföras under 1980-talel, Hänsyn bör också tas fill olika energikällorseffekter på miljön, bytesbalansen, försörjningslryggheten, sysselsättningen ochden industriella utvecklingen. SkU1983/84:9 Bilaga 40 I propositionen tas vidare (s. 21)ställning till energiskattekommitténs i betänkande (SOU 1982:16-17) Skatt påenergi framförda förslag till ny ordning för beskattningen av energi. Kommitténföreslog införande av mervärdeskatt pä energi i kombination med en särskildstyrskatt på energi. Föredragande statsrådet anför nu att hon i likhet med detövervägande antalet remissinstanser anser att en kombination av differentieradestyrskatter och mervärdeskatt på energi är olämplig. Med hänsyn härtill börenligt proposilionen mervärdeskatt på energi inte införas. Nuvarande ordningmed differentierade punktskatter på energi bibehålls alltså. I två motioner framförs krav på att skall uttalasig om riktlinjerna för den framtida energiskattepolitiken. De övergripandeståndpunkterna i dessa motioner har refererats i det föregående. Kravei pårikllinjer enligt motion 1983/84:47 (m) innebär sammanfattningsvis följande.Energiskattesalserna skall i princip vara energilikformiga. Eventuellasubventioner och direkta statsstöd på energiområdet skall redovisas öppet och inormalfallet inle få formen av skatterabatter. En övergång till mervärdeskattpå energiområdet bör kombineras med en särskild energilikformig punktskatt påförhållandevis låg nivå. Enligl motion 1983/84:45 (c) skall importerade ochmiljökrävande energiråvaror såsom kol och olja ha en energilikformigbeskattning. Importerade miljövänliga energikällor bör kunna få en viss"miljörabatt". Inhemska fasta bränslen och alternativa drivmedelproducerade på inhemska råvaror bör ej beskattas. Undantag från enenergilikformig beskattning av olja bör kunna göras för drivmedel och en lägrebeskattning ske när ekonomiskt rimliga substitut saknas. ansluter sig till de allmänna riktlinjerför den framtida energiskattepolitiken som föreslås gälla enligt propositionenoch som behandlas i detta avsnitt. Det är enligt utskottets uppfattningväsentligt med en långsiklig och konsekvent statlig polifik i syfte att få tillstånd nödvändiga investeringar i oljeersättande teknik. Som framhålls ipropositionen (s. 17) är det viktigt att energianvändarna ges klara besked omhur statsmakterna avser atl utnyttja skattesystemet för att se till attoljeersättningsprogrammet fiillföljs. Som en allmän utgångspunkt för den framtidaenergiskattepolitiken bör alltså gälla att skattesystemet skall främjatillkomsten av de energiinvesteringar för oljeersättning och energihushållningsom enligt energipolitiska beslut bör genomföras under 1980-talel.Hänsyn skall också las lill olika energikällors effekter på miljön,bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriellautvecklingen. I likhet med regeringen och del övervägande antalet av deremissinstanser som har yttrat sig över energiskatteutredningens fidigarenämnda förslag anser näringsutskottet att den nuvarande ordningen meddifferentierade punktskatter på energi bör bibehållas. SkU1983/84:9 Bilaga 41 Det finns alltså enligtnäringsutskottets uppfattning inte anledning för att besluta omövergång till den av utredningen föreslagna kombinationen av differentieradestyrskatter och mervärdeskatt. Vad nu sagts innebär att näringsutskottet tillstyrkerpropositionen i här behandlad del och avstyrker motionerna i motsvarande delar. Oljeförsörjningen i harundergått stora förändringar . En liknande utveckling harsamtidigt skett i omvärlden. Användningen av oljeprodukter på den svenskamarknaden minskade med en fjärdedel. Denna minskningkan huvudsakligen hänföras lill en minskad total energitillförsel beroende päförbättrad energihushållning och låg ekonomisk aktivitet. Särskilt harförbrukningen av eldningsoljor minskat. Förbrukningen av lätta oljeprodukteroch mellandestillat har legat kvar på en i stort sett oförändrad nivå underdenna period. Enligt preliminära uppgifter har nedgången i förbrukningenfortsatt även , främst för villaolja och tungeldningsolja till industrin. centralt mål som angavs vid energipolifiskabeslut var att oljeberoendet skulle minska kraftigt. I den då aktuellapropositionen (1980/81:90) skisserades energibalanser för och år 1990.Dessa byggde dels på beräknade energianvändningsnivåer, dels på de övervägandenoch förslag om värme- och elförsörjningen som lades fram i propositionen. Syftel med energibalanserna var i första hand att på ettöversiktligt sätt illustrera tänkbara utfall av den i propositionen förordadeinriktningen av energipolitiken. Det bedömdes bli nödvändigt att energipolitikensuccessivt omprövades i takt med att förutsättningarna för den förändrades bl.a. genom nya erfarenheter. Detta innebar att de tillförselnivåer som angavs ibalanserna inte skulle betraktas som mål vilka borde eftersträvas oberoende avutvecklingen. r energibalanserna angavs en högre och en lägretillförselnivå. Enligt propositionen måste fillförselplaneringen grundas på enanvändningsnivå kring den övre gränsen, detta för att inte en önskvärdekonomisk utveckling skulle begränsas av fillgången på energi. (NU 1980/81:60 s. 41) och riksdagenanslöt sig fill denna riktlinje för planeringen. För olja angavs följande mål för användningsnivåerna,uttryckt i TWh. Av sammanställningen framgår också oljans procentuella andel avtotal tillförsel för energiändamål. Som jämförelse anges även användningen år1979. SkU1983/84:9 Bilaga 42 Är 1979 Är 1985 Är1990 Lägre Högre Lägre Högre Olja och TWh 295 229 256 160-140 191-171 oljeprodukter % 67 54 . 56 .37-33 42- 37 Den högre nivån motsvarar 23miljoner ton olja för och för . Det faktiska utfallet uttryckt i TWhoch procent är följande: TWh 274 243 222 % 66 62. För är 1983 kan preliminärtberäknas en användning om ca (). energipolitiska beslut berörde också frågan omden framtida prisutvecklingen för oljeprodukter. hade räknatmed en genomsnittlig real oljeprisstegring av , och regeringen fanninte skäl att frångå denna bedömning (prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 41). Detmeddelades att regeringen avsåg att med hjälp av beskattningen på energiåstadkomma en successivt höjd prisnivå på energi. har i sitt betänkande (SOU1983:19) Den stora omställningen bl. a. behandlat den förväntadeinternafionella utvecklingen av priserna på oljeprodukter. I betänkandet sägs(s. 285) att realpriset på olja enligt flertalet prognoser kommer att varaoförändrat eller sjunka något . Mot senare delen av1980-talet kommer det åter att börja stiga, sannolikt förhållandevis långsamt.Under 1990-talet kan prisutvecklingen bli kraftigare. Utredningen påpekar attprognosernas utsagor endast kan ge en referensram för realistiskaframtidsbedömningar av oljemarknadens utveckling. Dessa bedömningar måstekompletteras bl. a. med kunskap om de olika aktörernas handlande ochhandlingsutrymme. I den nu aktuella proposifionen (s. 14) erinras om denutveckling som har ägt rum inom oljeområdet energipoUfiskabeslut. a. framhålls att är mer beroende av importerad olja änflertalet andra industriländer. Kostnaderna för oljeimporten har ökat kraftigtunder det samfidigt som bytesbalansen har avsevärtförsämrats. Föredragande statsrådet drar slutsatsen att det krävskraftfulla åtgärder för oljeersättning och energihushållning för att oljansandel i energianvändningen skall kunna minska till den nivå som harangivit för . Enligtproposifionen (s. 17) bör tillfälliga höjningar eller sänkningar av SkU1983/84:9 Bilaga 43 oljepriserna inte automatiskt leda till skattesänkningareller skattehöjningar i utjämnande syfte. En sådan ordning skulle motverka ensund priskonkurrens och i onödan öka konsumenternas kostnader. Det betecknasemellertid som angeläget att energianvändarna informeras om atl oljan på siktkommer att bli allt dyrare bortsett från tillfälliga prisvariationer. Vid behovborde genom skatteändringar en inte oväsentlig realprisslegring påoljeprodukter åstadkommas. Härigenom skapas, heter det i propositionen, enstabil grund för energianvändarnas planering av fortsatta insatser förenergihushållning och oljeersättning. Den angivna utgångspunkten förbeskattningen av olja återfinns, påpekas det, energipolifiskabeslut. I mofion 1983/84:48 (vpk) påyrkas att skallavslå förslaget om en-fortlöpande höjning av oljepriset. Enligt motionärernafinns del mot bakgrund av den snabba minskningen i oljeförbrukningen inteanledning att f. n. öka takten när det gäller att pressa ner denna förbrukning.En minskning av oljeberoendet som i stället medför ett nytt beroende avkärnkraft och kol kan inte accepteras, säger motionärerna. Oljeskatten börendast garantera att oljepriset inte sjunker under nuvarande nivå. konstaterar att nedgången i den svenskaoljeförbrukningen har gått snabbare än vad man i allmänheträknade med . Oljans andel av den svenska energitillförselnhar dock inte minskat lika snabbt. Nedgången i den svenska oljeförbrukningenberor delvis på en minskad total energianvändning till följd av såväl lågekonomisk akfivitet som strukturförändringar inom den energitunga industrin.Därutöver har det skett betydande energibesparande investeringar som lett högre energieffektivitet inom industrin i sin helhet. Den internationellaprisutvecklingen för oljeprodukter har karakteriserats av kraftigafluktuationer. En rad svårbedömda omständigheter påverkar de framtidaoljepriserna. Enligt flera bedömare kan man dock räkna med att realpriset påolja kommer att kunna falla för all åter stiga.Kraftiga svängningar i prisutvecklingen kan inte uteslutas. Behovet av altmedelst skattehöjningar på olja styra oljeförbrukningen till en önskvärd nivåberor givetvis inte enbari på oljeprisutvecklingen utan också bl. a. på hurprisutvecklingen för alternafiva bränslen gestaltar sig. Den framtidautvecklingen av de olika energibärarnas pris- och efterfrågerelatio-ner äralltså vägledande i detta avseende. Vidare bör enligt utskottets uppfattningnoga uppmärksammas på vilket sätt den svenska oljeindustrin påverkas av densnabba omställningen på detta område. Utskottet räknar med att regeringenföljer denna ulveckling och återkommer härfill i den proposition om vissaoljefrägor som enligt vad utskottet har erfarit planeras till våren 1984.Frågan har belysts i bl. a. statens energiverks rapport (1983:1) Oljeindustrini omvandling. Det är, såsom sägs i propositionen, av värde förenergianvändarnas planering alt det har klargjorts att oljan kommer allbli allt dyrare oavsett tillfälliga prisvariationer. Vid behov bör därför genomskattehöjning- SkU1983/84:9 Bilaga 44 ar en viss stegring av realpriserna på olja åstadkommas. Iförsta hand bör den bedömning om realprisutvecklingen på olja som gjordes vid1981 års energipolitiska beslut kunna tjäna som ett övre riktmärke.Realprishöjningar via ökade skatter utöver denna nivå torde endast undersärskilda omständigheter vara påkallade.