bet · G701FiU25 · 1983-12-31 00:00:00 — Stora underskott i statsbudgeten under en följd av år och ensnabbt växande statsskuld ger emellertid anledning till tvivel på denna punkt. är med hög fart på väg in i skuldfällan. Om intebudgetunderskottet dras ned i snabbare takt än vad regeringen föreslår ifinansplanen, riskerar vi att förlora vår ekonomisk-politiskahandlingsfrihet. I ell sådant läge, där de politiska beslutsfattarnamisslyckats med atl hålla statsutgifterna inom tillgängliga ramar, kankonstitutionella begränsningar visa sig ofrånkomliga. Denna utskottetsbedömning bör med anledning av motion 370 yrkande 5 ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse; 10. beträffande konstitutionellabegränsningar i den ekonomiska politiken attriksdagen med anledning av motion 1983/84:370 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. och (alla m) anser alt dels den del av utskottets yttrandesom på s. 49 börjar med "De bedömningar" och på s. 50 slutar med"2524 (c) yrkande 4" bort ha följande lydelse; De bedömningar som kan göras förden kommunala sektorn tyder på atl del finansiella sparandet blirungefär delsamma som . Kommunerna måsle till följd av sin ekonomiskatyngd ägnas särskild uppmärksamhet i arbetet på att sanera ekonomi. Ungefären fjärdedel, , av de sammanlagda kommunala utgifternatäcks av statsbidrag; kommunalskatter täcker drygt hälften, medan övrigainkomster bl. a. avgifter svarar för återstoden. De specialdestineradebidragen svarar för den största delen av statsbidragen, nämligen ca 40miljarder kronor. Den statliga inkomstskatten för fysiska personer beräknaslill ca . Ulskoltet finner i likhet med vad som anförs imotion FiU1983/84:25 93 2031 (m) att etl långsiktigt mål bör vara atl avskaffadenna skatt med undanlag för myckel höga inkomster. bör statsbidragentill kommunerna successivt minska med undantag för etl väl fungerande skatteutjämningssystem. Volymökningen för konsumtionen i kommuner och landstingberäknas uppgå lill näslan 1984. I etl läge med stort underskott inom denoffentliga sektorn finner ulskoltet det oacceptabelt med en volymexpansion pådet kommunala området. En central del i en politik för atl kunna återställabalansen i de offentliga finanserna är ell lagsladgal kommunalt skattestopp.Samtidigt bör en utredning påbörjas om en lämplig utformning av etl lagsladgalkommunall skallelak. 1 molion 2031 (m) anförs att skatteunderlaget från juridiskapersoner i sin helhet bör tillföras staten. Uiskollel ansluter sig härtill.Därutöver föreslås atl slalsbidrag lill kommunsektorn minskas med drygt 5,5miljarder kronor . För de kommuner som hamnar i etl särskilt utsattfinansiellt läge föreslås all avsätts som särskilt slöd. Den statliga neddragningen av iransfereringar lillkommunsektorn underlättas av kommunsektorns myckel goda likviditet. Somframhålls i molion 2031 (m) kommer en sådan därför inle all leda lill några dramatiskaförändringar av verksamheten i kommuner och landsting. Vid tidigareindragningar av specialdestinerade bidrag till kommunerna har del dessutomvisat sig att sparandel inle koncenlrerats lill del berörda områdel ulanfördelals över kommunernas hela verksamhel. Uiskollel finner i likhel med molion 2031 (m) allkommunernas volym-lillväxl måsle upphöra. Därför måsle de specialdeslineradeslalsbidragen successiv! minska i syfte alt göra kommunerna mer självständigaoch minska den finansiella belastningen på slalsbudgeien. Uiskollel villunder-slryka della mol bakgrund av den allvarliga sialsfinansiella silualionen.Vidias inte de nu nämnda åtgärderna, kommer kommunsektorn att hamna i enfinansiell kris, när statsfinanserna nödvändiggör en framtida väsentligthårdare nedskärning. Valet står således inte mellan all göra nedskärningar avslalsbidragen eller all avslå från sådana. Valet står i stället mellan att göranedskärningarna nu i ordnade former eller atl i ett statsfinansiellt krislägetvingas lill abrupta och betydligt mera dramatiska minskningar avtransfereringarna lill kommunsektorn. Ulskoltet biträder sålunda vad somanförts i motion 2031 (m) yrkande 4. I molion 2088 (fp) föreslås atl statsbidragen tillkommunerna successivt omvandlas till etl inomkommunalt utjämningssystem, somfinansieras med en avgift på del kommunala skalieunderiaget. För år 1985föreslås en avgift som skulle minska behovet av statligt stöd med 4.5 miljarderkronor. En dylik metod kan enligt utskollels mening inte lillslyrkas, då den isig innebär en press uppåt på en redan alltför hög kommunalskatt. Utskottetavstyrker mot den bakgrunden vad som anförts i motion 2088 (fp) omregelförändringar i statsbidragen. FiU1983/84:25 94 I motion 2524 (c) föreslås att detkommunala skatteunderlaget från juridiska personer i sin helhet skall tillförasden statliga sektorn. Därutöver föreslås att de specialdestinerade bidragensuccessivt omvandlas till skat-teutjämningsbidrag. Utskottet kan i likhet med motionärerna och vad somaviseras i proposifionen godta att det kommunala skatteunderlaget hellöverförs till staten. En omläggning av statsbidragen från specialdestineradebidrag till generella skalieutjämningsbidrag framstår i nuvarande samhällsekonomiskaläge som otillräcklig, då omläggningen icke leder till någon total dämpning avden kommunala verksamheten. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motion 2524 (c) yrkande 4. dels utskottels hemställan under 11 bort ha följandelydelse; 11. beträffande den kommunalaekonomin, statsbidragen och andra finansiella överföringar titt kommunerna altriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:2088 yrkande 5 och 1983/84:2524yrkande 4 saml med bifall fill molion 2031 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, () och (c) anser alt dels den del av utskottets yttrandesom på s. 49 börjar med "De bedömningar" och på s. 50 slutar med"2524 (c) yrkande 4" bort ha följande lydelse: Den kommunala sektorn är densamhällssektor som vuxit snabbast under 1970-lalet. Trots en gradvisneddragning av den kommunala kon-sumlionsökningen har den tagit i anspråk merän hälften av resurstillväxten den senaste tioårsperioden. Till slor delförklaras den ökade kommunala konsumtionen av att kommuner och landsling fåttta över uppgifter frän stålen. 1 den nuvarande ekonomiska siluationen måste självfalletockså kommuner och landsting vara beredda alt spara. Delta bör ske genomompriorileringar, effektiviseringar och bättre hushållning med tillgängliga resurser.Med hänsyn till den kraftiga expansionen bör det rimligenfinnas etl gott utrymme för sådana åtgärder. Utan en sådan omprövningsprängs de samhällsekonomiska ramarna. Ytterligare kommunalskattehöjningar äringen framkomlig väg. Inte minst skulle låginkomsttagare drabbas hårt. Den kommunala sektorn har generellt sett en godlikviditet. Prognoserna är nu också väsentligt bättre . FiU1983/84:25 95 Enligl utskottets uppfattning ärdel mol denna bakgrund möjligt med en minskad finansiell överföring från statentill kommunsektorn på , främst genom etl borttagande av denkommunala beskattningen av juridiska personer. 1 detla sammanhang bör påpekas all kyrkans speciellaställning måste beaktas vid den av regeringen aviserade översynen av denkommunala beskallningen av juridiska personer. Med hänsyn lill hur ojämnl de specialdeslinerade medlenutgår till olika kommuner anser utskottet, i likhet med vad som föreslås imotion 2524 (c), all en successiv överföring från specialdeslinerade anslagtill skalieutjämningsbidrag därefter bör påbörjas. Därigenom skulle dendecentraliserings-politik fullföljas på del kommunalekonomiska området, sominleddes genom de väsentliga ökningarna av den kommunala skatteutjämningenunder . I motion 2031 (m) föreslås en indragning från kommunsektornmed och i mofion 2088 (fp) med 4,5 miljarder kronor.Utskottet anser al! så stora indragningar skulle få en alltför stor inverkan påkommunernas och landstingens finansiella situation. dels utskottels hemställan under 11 bort ha följandelydelse; 11. beträffande den kommunalaekonomin, statsbidragen och andra Jlnansietta överföringar titt kommunerna allriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:2031 yrkande 4 och 1983/84:2088yrkande 5 saml med bifall fill molion 2524 yrkande 4 begår alt regeringenframlägger förslag om minskad finansiell överföring till kommunerna i enlighetmed vad utskottet anfört. () anser all dels den del av utskottets yttrandesom på s. 49 börjar med "De bedömningar" och på s. 50 slutar med"2524 (c) yrkande 4" bort ha följande lydelse: Utskottet anser atl delsamhällsekonomiska utrymmet för expansion är mycket begränsat medtanke på nödvändigheten alt öka invesleringar och export. Erfarenhetsmässigtanser utskottet därför au kommunernas finansiella tillgångar måsle påmotsvarande säll begränsas. Den nivå på dessa begränsningar som föreslås imolion 2088 (fp) är enligl ulskoltels mening väl avvägd. Uiskollel villemellertid underslryka alt FiU1983/84:25 96 utskottet återkommer till denna fråga i samband med attregeringen presenterar sina förslag, vilket beklagligtvis ännu inte skett. Samma motionärer har tidigare föreslagit minskningar istatsbidragen till kommunerna. I nuvarande samhällsekonomiska läge anserulskoltet att en större indragning av medel är motiverad och kan därförinstämma i de besparingsbelopp på som motionärernaföreslår. Kommunernas ekonomiska läge är såvitt nu kan bedömas avsevärtgynnsammare än förut, och även denna större indragning torde medge utrymme fören mindre volymexpansion, av ungefär den storleksordning som nriotiveras avbefolkningsförändringarna för att upprätthålla oförändrad standard. Annankommunal expansion bör enligt utskottels mening täckas genom ompriorileringar. har tidigare föreslagit en metod förminskningen av statsbidragen till kommunerna (se t.ex. FiU 1982/83:45). Dennainnebär atl de allmänna statsbidragen till kommunerna successivt omvandlas tilletl inomkommunalt utjämningssystem. Utskottet tillstyrker att ett sådant systeminförs. Ulskottel vill också påpeka alt med den i motion 2088föreslagna ekonomiska politiken i övrigi blir också inflationstakten för 1985och därefter lägre än med regeringens polifik, vilket gynnar kommunerna. Med del anförda avstyrker ulskottel motionerna 2031 (m)och 2524 (c) och lillslyrker bifall till molion 2088 (fp) yrkande 5. dels utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande den kommunataekonomin, statsbidragen och andra finansiella överföringar lill kommunerna atlriksdagen med avslag på motionerna 1983/84; 2031 yrkande 4 och 1983/84:2524yrkande 4 samt med bifall lill molion 1983/ 84; 2088 yrkande 5 hos regeringenbegär förslag till regelförändringar i fråga om statsbidragen till kommunernaenligl vad utskottet anfört. (vpk) anseratt den del av utskottets yttrande på s. 50 som börjar med "Ulskottelkan" och slutar med "inle acceptera" bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte acceptera vadsom anförs i motionen och förutskickas i propositionen om att det kommunalaskatteunderlaget från juridiska personer bör helt överföras till staten.Tvärtom bör denna konfiskering av kommunala medel återföras till den kommunalasektorn. På grund av koncentrationen lill ett fätal kommuner av stora förelagshuvudkontor bör dock en del av de influtna medlen omfördelas inom den kommunalasektorn. FiU1983/84:25 97 (), (), (), (), (), (c)och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 51 som böljar med "Enligt utskottets" och slutar med"motion 1467" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening finns detingen anledning att behandla frisläppen av investeringsfonder ochinvesteringsreserver olika. Syftet med investeringsreserverna är att jämställade mindre och medelstora företagen med storföretagen som har möjlighet att göraavsättningar till investeringsfond. Så länge frisläppen av investeringsreserverär mer begränsade än frisläppen av investeringsfonderna, är så inte fallet. Utskottet föreslår att investeringsreserver ochinvesteringsfonder behandlas lika vad avser frisläppen. Utskottet yrkar bifalltill motionerna 1420 och 1467. dels utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande frisläppande av investeringsreserver attriksdagen med bifall till motionerna 1983/84:1420 och 1983/ 84:1467 hosregeringen begär att de allmänna investeringsreserverna frisläpps beträffandebokslut som ligger till grund taxering samt att fortsättningsvisfrisläpp för båda avsättningsformerna blir lika omfattande, (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 52 böljar med "Utskottet anser" och på s. 53 slutar med"allmänna kreditmarknaden" bort ha följande lydelse; Utskottet delar den uppfattning ifrågan som framföres i motionerna 2444 (vpk) och 2457 (vpk) om vikten av ensamhällelig kontroll av hela kreditväsendet. Enligt utskottets mening fungerarf. n. den privata kreditmarknaden till stor del som finansiär av allmännainvesteringsbehov. Det privata kreditväsendets vinstintressen skulleytterligare gynnas om affärsverken själva i ökad omfattning går ut ochkonkurrerar med varandra och tar upp lån i öppna marknaden. Principen bör istället vara att med sin erfarenhet och kompelens svarar fören samlad upplåning. Med det anförda tillstyrker utskottet mofionerna 2444(vpk) yrkande 1 och 2457 (vpk) och avstyrker därmed förslaget att regeringenskall ges 7 1983/84. FiU1983/84:25 98 bemyndigande att för verksamhet ta upp lån påden allmänna kreditmarknaden. dels utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse; 13. beträffande lån för verksamhet attriksdagen med bifall till motionerna 1983/84:2444 yrkande I och 1983/84:2457avslår regeringens förslag i proposition 1983/ 84:100 bilaga I moment 4, Finansieringen av affärsverkens verksamhet , , och (alla m) anser att dels den del av utskottels yttrandesom på s. 53 börjar med "I molion 2360" och på s. 55 slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse: I motion 2360 (m) anförs attaffärsverkens kommersiella verksamhet bör byta företagsform och ombildas lillaktiebolag. Därigenom skulle slyrelsen få det direkta ansvaret för invesleringaroch deras finansiering. För verkens myndighetsutövande verksamhel föreslås atten särskild myndighel skapas. Vidare yrkas att ett antal av affärsverkensdotterbolag säljs. I motion 2497 (m) anges bl. a. alt en försäljning avaffärsverkens dotterbolag skulle inbringa nästkommandebudgetår. Dessutom förespråkar molionärerna en ökad avgiftsfinansiering. Detbör vara möjligt att höja avgifierna med nästa budgetår.Dessutom förespråkas en förstärkning av statskassan genom cash-managemeniåtgärder. I motion 2510 (m) yrkas att en finansiering avluftfartsverket skall ske vid ett särskilt företag uppbyggt på ett med Telefinans likartat sätt. Vidare föreslås startandel avetl separat finansieringsinstitut, "Järnvägsfinans", för attfinansiera en del av SJ;s kommersiella investeringar. Utskottet anser i likhet med vad som anförts i ovanståendemotioner all affärsverkens kommersiella delar har en sådan karaktär alt de iprincip kan omvandlas till aktiebolag. Detta innebär atl finansieringsfrågornalöses automatiskt. Som aktiebolag skulle verken få egna tillgångar, vilket gerförutsättningar att låna externt. Utskottet delar den syn på utförsäljning av statliga bolagoch ökad avgiftsfinansiering som förts fram av motionärerna. En del av affärsverkens dotterbolag kan redan i dagprivaliseras. Vad gäller affärsverkens monopolställning vill utskottetframhålla vikten av att omvandlingen till aktiebolag och den successivautförsäljningen av vissa enheter går hand i hand med en avmonopolisering. FiU1983/84:25 99 Alla de åtgärder motionärernaförespråkar innebär att finansieringen lyfts ul från statsbudgeten. Det finnsenligl utskottet ingen anledning att motsätta sig en sådan utflyttning. I motion 2492 (fp) begärs en översyn av de statligaverkens framtida finansieringsformer. Mot bakgrund av vad som ovan sagts finnsinte någon anledning att göra någon sådan översyn. Utskottet avstyrker därförmotion 2492 (fp). I motion 2444 (vpk) yrkande 2 föreslås aU regeringenverkställer en övergripande, långsiktig politisk analys av de nyautvecklingstendenserna och frågan om de statliga affärsverkens finansiering.Det finns enligt utskottet inte något behov av en sådan analys, varförutskottet avstyrker motion 2444 (vpk) yrkande 2. Utskottet vill med anledning av motionerna 2360, 2497 och2510 ge regeringen till känna vad som ovan anförts om affärsverkens framtidafinansiering. dels utskottets hemställan under 14a bort ha följandelydelse: 14. beträffande finansieringen av affärsverkens verksamhet a. attriksdagen med anledning av mofionerna 1983/84:2360, 2497 och 2510 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Finansieringen av affärsverkens verksamhet (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 55 som börjar med "I finansplanen" och slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse: De krav som i och framtidenställs på den statliga företagssektorn, inklusive , kan inte lösasmed kortsiktiga improvisationer. Utskottet anser därför att därtill fordras enmer övergripande analys av utvecklingstendenserna och en politisk prövning avhela målsättningsfrågan i en långsiktig strategi. Utskottet delar denuppfattning som framförs i motion 2444 (vpk) att frågan om de statligaaffärsverkens finansieringsformer bör behandlas i sådant sammanhang. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2444 (vpk)yrkande 2 och avstyrker de i finansplanen redovisade förändringarna iaffärsverkens finansieringsformer, liksom motion 2492 (fp). dels utskottets hemställan under 14 b bort ha följandelydelse: 14. beträffande finansieringen av affärsverkens verksamhet b. att med bifall till motion 1983/84:2444yrkande 2 FiU1983/84:25 100 hos regeringen hemställer om en övergripande analys avaffärsverkens finansieringsformer med utgångspunkt från vad i motionenanförts. Finansieringen av affärsverkens verksamhet () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 54 börjar med "I molion 2492" och på s. 55 slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse; I motion 2492 begärs en översyn avde statliga verkens framlida finansieringsformer. Kravei utgår från alt det imånga fall kan finnas finanspolitiska skäl för en utflyttning av affärsverkensinvesteringar ur statsbudgeten. riskerar och regeringenatl få minskade möjligheter till styrning och kontroll av affärsverkens utveckling.En sådan förändring av affärsverkens finansiering av investeringarna måsledärför noga prövas och olika finansieringsformer övervägas. Vad utskottet häranfört om en översyn av affärsverkens framlida finansieringsformer bör ges regeringentill känna. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2492 (fp) ochavstyrker därmed den i molion 2444 (vpk) föreslagna politiska analysen. dels utskottets hemställan under 14c bort ha följandelydelse; 14. beträffande finansieringen av affärsverkens verksamhet c. attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2492 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. () och (c) anför: finns flera välfungerande vinstandelssyslem i ett antal företag t.ex. , ochHandelsbanken. Utformningen av vinstandelssystemen bör enligt vår mening skegenom frivilliga överenskommelser lokalt mellan respektive företag ochfackförening. Därför anser vi det överflödigt med en särskild statlig utredningi frågan. FiU1983/84:25 101 () och (c) anför; En central del av kreditpolitiken gäller del privatasparandet. Frän samhällets synpunkt är det viktigt atl genom sparandeskapa ett utrymme för investeringar som leder lill ökade inkomster och ökad konsumtioni framliden. Det finns ett gemensamt intresse för alla atl den totalakapitalbildningen i samhället inte blir för håg och därigenom äventyrar denframtida standardulvecklingen. har hushållens sparkvotgenomsnittligt varit, . 1980 och 1981 uppnåddes en jämförelsevis högsparkvot, nämligen 5,resp. 4,. har sparkvoten sjunkitbetänkligt ner fill bara drygt I %. Denna minskning kan förmodas bero på attmänniskor trots devalvering och momshöjning försökt hälla uppe den privatakonsum-tionsslandarden. Även hushållens bedömning av inflationsutvecklingentorde ha inverkat menligt pä sparbenägenhelen. Mot denna bakgrund är del extraviktigt att denna negativa utveckling av sparandet kan brytas. Till en delkommer detla atl ske i takt med marginalskatlereformens genomförande. Reformenfår till följd en ökad försiktighet med nya kreditåtaganden och etl påskyndandeav amorteringarna på redan gjorda åtaganden. För de hushåll som haren myckellåg skuldsättning och som genom marginalskattereformen får betydandetillskott till sin disponibla inkomst bör det finnas goda möjligheter till ettökat sparande. Därutöver skulle ett syslem med privata investeringskontonsäkeriigen få stor betydelse för ett ökat privat sparande. () anför: I likhet med vad som anfördes ireservationen till finansutskottets betänkande FiU 1983/84:14 om fortsattgiltighet av lagen om kreditpolitiska medel anser utskottet att utvecklingenmot en mer marknadsanpassad kreditpolitik måste påskyndas, så att styrning medlikviditetskrav, placeringsplikl och räntereglering kan slopas. Förslag börföreläggas med sikte på genomförande till . (), (), (), (), (), (c)och () anför: Förslaget all ge rätttill extern finansiering av sina investeringar kan motiveras både avkreditpolitiska skäl och av en önskan att minska FiU 1983/84:25 102 detkassamässiga underskottet i statsbudgeten. Förslaget medför dock samtidigtminskade möjligheter för statsmakterna, framför alll , att styrateleverkets verksamhet. Detta är särskilt betänkligt med tanke på televerketsbreda monopolställning på telekommunikationsområdet. Dettaproblem kan enklast lösas genom,att statsmakterna går vidare på riksdagensbeslut om en gradvis uppluckring av monopolställning. Det fårankomma på trafikutskott att närmare utforma förslag i detta avseende. 5.Finansieringen av affärsverkens verksamhet NilsÅsling (c) och (c) anför: Affärsverken har vidsträckta monopol. Dettamotiveras dels av tekniska skäl, dels av att verken har skyldighet att iprincip garantera samma service i landets olika delar, även i glesbygd. Verkenbedriver emellertid en hel del verksamhet som inte mofiverar enmonopolställning. Den tekniska utvecklingen har lett till att dessa områdenökat. Därför ställer vi oss positiva till en successiv privatisering av vissaverksamheter som är omfattade av affärsverkens monopol. Vi anseremellertid alt affärsverkens monopolställning kräver att statsmakterna kanutöva effektivt inflytande över alla större investeringar inom detmonopolskyddade verksamhetsområdet. Vi anser därför att affärsverkens störreinvesteringsbeslut liksom tidigare underställs riksdag och regering. FiU 1983/84:25 103 Lagom upphävande av lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt Härigenom föreskrivs att lagen (1983; 1086) omvinstdelningsskatl skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . Lagom ändring i lagen (1983:1088) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att lagen (1983: 1088) omändring i kommunalskaltelagen (1928:370) skall upphöra atl gälla såvitt avser35 § I mom. första stycket och 46 S 5 mom. första stycket. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligl uppgift på den utkommit från trycket i . Lagom ändring i lagen (1983:1089) om ändring i lagen (1947:576) Härigenom föreskrivs att lagen (1983:1089) omändring i lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt skall upphöra all gällasåvitt avser 4 § I mom, första stycket. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . Lagom ändring i lagen (1983:1090) om ändring i uppbördslagen Härigenom föreskrivs atl lagen (1983: 1090) omändring i uppbördslagen (1953: 272) skall upphöra alt gälla såvitt avser I §första stycket och 3 § I mom. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . FiU 1983/84:25 104 Lagom ändring i lagen (1983:1091) om ändring i taxeringslagen