bet · G701AU24 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 stället förordas åtgärder som moderata samlingspartietföreslagit inom skatte- och familjepolitiken i andra sammanhang som kanunderlätta situationen för familjer som flyttar. I motionen påpekas vidare attett särskilt problem kan uppstå bland anställda i den offentliga sektorn, därdet ofta finns formaliserade regler för tillsättning av tjänster och där redananställda ofta har ett försteg. AU 1983/84:24 31 Utskottet anser att det vore olyckligt om en avarbetsmarknadsskäl planerad flyttning inte kan bli av därför att maken ellermakan inte kan få arbete på den nya orten. Det är därför positivt att försökgörs med ett bidrag som kan underlätta för den medföljande att få ett arbete påden nya Orten. Utskottet tillstyrker därför förslaget i propositionen. Det fårvidare ankomma på regeringen att utforma de närmare föreskrifterna härför. Meddet anförda avstyrks motion 2954 i denna del. Slutligennär det gäller flyttningsbidragen föreslår regeringen att ersättning försökanderesor inom flyttningsbidragsbestämmelserna bör på försök få utgå tilljugoslaviska medborgare som genom de jugoslaviska myndigheterna erbjuditsarbete i hemlandet. Ersättningen föreslås omfatta fram- och återresa frånhemorten i till den tilltänkta arbetsorten i jämtetraktamente i . Enligt regeringen bör verksamheten begränsas tillhögst 50 sökanderesor per budgetår och kostnaden härför beräknas fill 250000kr. Förslagetavvisas i motion 2954 av m.fl. (m) som anser att några bärande argumentför att införa denna typ av bidrag inte anförts. Utskottetkonstaterar att denna form av bidrag inte på något sätt är ny och erinrar omden försöksverksamhet som pågår med sökanderesor mellanSverige och . Mot bakgrund härav tillstyrker utskottet den föreslagnaförsöksverksamheten och avstyrker motion 2954 i aktuell del. Utskottethar nu i det föregående tillstyrkt dels ytteriigare medel för att förbättraservicen på arbetsförmedlingarna, dels en höjning av flyttningsbidragen,vårtor anslaget i enlighet med regeringens förslag bör tillföras ytteriigare162 milj. kr. Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena i motion 2954 av.Alf Wennerfors m.fl. (m) i vilken föreslås ett anslag som ligger 35 milj. kr.lägre än regeringens förslag. Vidare avstyrker utskottet yrkandena ipartimotion 2941 av i vilken förordas ett anslag som ligger 127milj. lägre än regeringens förslag. 1 enlighet med förslag i budgetpropositionen harriksdagen för nästa budgetår till arbetsmarknadsutbildning anvisat ett anslagav . Beloppet är avsett att täcka en utbildningsvolym om 120000deltagare varav 80000 i de särskilt anordnade AMU-kurserna. tar upp omfattningen av arbetsmarknadsutbildningen behandlas motion2954 av m. fl. (m) i den del som berör riktlinjer för denframtida arbetsmarknadsutbildningen. 1 motionen anförs att ansvaret för fort-och vidareutbildning primärt bör åvila de enskilda individerna och arbetsgivarna.Ur arbetsmarknadspolitikens synvinkel ställs vidare krav på en väsentligteffektivare och mer marknadsanpassad arbetsmarknadsutbildningsorganisation, ochde resurser som satsas på AU1983/84:24 32 utbildning av arbetslösa bör användas för att köpautbildning där den är bäst utformad. Vidare hänvisas i motionen till bl. a. detförslag om arbetsmarknadsutbildningens framtida organisation som framförs imotion 916 av m.fl. (m) från den allmänna motionstiden. Utskottet har tidigare i vår behandlat riktlinjer förarbetsmarknadsutbildningen och dess framfida organisation i betänkandet AU1983/84:21. Utskottet har därvid konstaterat att några ställningstaganden i demer grundläggande frågorna om arbetsmarknadsutbildningens framtida organisationinte bör göras förrän den av regeringen aviserade propositionen häromföreligger. Utskottet har samma uppfattning varför motion 2954 avstyrks iaktuell del. När det gäller omfattningen avarbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår föreslår regeringen en ökningav antalet deltagare med .totalt 15 000. För att avhjälpa företagens brist påkvalificerad arbetskraft föreslås ett tillskott om 10000 deltagare för utbildninginom bl. a. teknik och ADB till en kostnad av 200 milj. kr. Vidare föreslås ett särskilt projekt inom ramen för för utbHdning inom dataområdet för 5000 personer. Avsikten är attpersoner med kortare skolutbildning skall prioriteras. Vidare räknarregeringen med att dessa kurser kan anordnas i samarbete med studieförbunden.Kostnaderna härför beräknas till 32 milj. kr. m. fl. (m) avvisar i motion 2954 förslagetom ytterligare deltagare inom arbetsmarknadsiitbildningen med motivering attgenom den konjunkturuppgång som har inträtt bör sysselsättningen öka och därmedminska behovet av arbetsmarknadsutbildning. Motionärerna, som understrykerbehovet av s. k. flaskhalsutbildning, kan emellertid inte finna något behov avytterligare medel för arbetsmarknadsutbildning, och de resurser som finns börinriktas på aft minska bristen pä yrkeskunnig arbetskraft. Detta bör ske i närasamverkan med näringslivet. Vidare bör även utbildningsplatser köpas hos företagoch andra utbildningsanordnare. När det sedan gäller datautbildningen bör dentillgodoses inom arbetsmarknadsutbildningens långsiktiga verksamhet ochinriktas på arbetslösa. Personer som har arbete bör bl. a. dra nytta avstudieförbundens normala kursverksamhet. I motion 2941 av framhålls att de särskildastudiekurser på dataområdet, vilka avses anordnas i samarbete mellanarbetsmarknadsutbildningen och studieförbunden utformas och att medlen härfördisponeras på ett sådant sätt att samtliga studieförbund kan omfattas förutsattatt en godtagbar kurs har presenterats. Utskottet gör den bedömningen att efterfrågan påarbetskraft i första hand kommer att omfatta välutbildad och yrkeskunnigarbetskraft, medan svårigheterna att finna arbete för dem som saknar erfarenhetoch yrkesutbildning kommer att bestå. Det är därför viktigt attarbetsmarknadsutbildningen kan tillgodose såväl arbetssökande som helt saknareller endast har AU 1983/84:24 33 bristfälligyrkesutbildning som näringslivets krav på mer kvalificerad arbetskraft.Arbetsmarknadsutbildningen måste därför ges de ytteriigare resurser somregeringen begär för att avhjälpa den akuta bristen på mer kvalificeradarbetskraft som finns inom bl. a. teknik och ADB. Den långsiktiga bristenpå tekniker bör emellertid lösas inom ramen för det reguljära skolväsendet.Möjligheten att köpa utbildning i företag och hos andra utbildningsanordnarebör eftersträvas. När det gäller datautbildningen anser utskottet att det ärangeläget att en sådan utbildning kan komma fill stånd inte minst för attmöjliggöra för kvinnor att få utbildning på detta område. Det anförda innebäratt motion 2954 avstyrks i aktuell del. Utskottetförutsätter vidare att i den mån kurser i datautbildning ordnas i samarbetemellan arbetsmarknadsutbildningen och något studieförbund, så kan samtligastudieförbund komma i fråga ifall en för arbetsmarknadsverket godtagbar kurskan anordnas. Mot bakgrund härav bör motion 2941 inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Ipropositionen anmäls vidare att arbetsmarknadsministern avser föreslåregeringen den ändringen i reglerna för arbetsmarknadsutbHdningen att sådanutbildning får beviljas för studier på högskolan upp till 40-poängs-nivå underförutsättning att utbildningen är inriktad mot sysselsättning i näringslivet. Förslagetavvisas i motion 2954 ay m. fl. (m) med motivering att det ärväsentligt.att inte två kategorier högskolestuderande skapas, en som fårutbildningsbidrag och en som får studielån. Vidare anser motionärerna attarbetsmarknadsutbildning inte bör ske inom ramen för det reguljära kursutbudetvid högskolorna. Särskilda kurser vid universitet och högskolor bör i ställetupphandlas i form av uppdragsutbildning. Utskottetkonstaterar att arbetsmarknadsutbildning kan beviljas för kortayrkeskurser vid högskolorna. Även i övrigt finns möjligheter att inomarbetsmarknadsutbildningens ram studera inom det reguljära utbildningsväsendet.Vidare utgår utskottet ifrån, när nu regeringen preciserar studienivån, attdet även i fortsättningen blir fråga om yrkeskurser. Mot bakgrund av detanförda tillstyrks förslaget, och motion 2954 avstyrks . i denna del. Slutligenföreslår regeringen att försöksverksamheten med yrkesförberedande prakfik inomdet militära försvaret får fortsätta i något utvidgad omfattning även undernästa budgetår. Utskottet har ingen erinran häremot. Utskottethar i det föregående tillstyrkt en utökning av arbetsmarknadsutbildningenunder nästa budgetår varför anslaget i enlighet med regeringens förslag börfiliföras 225 milj. kr. Med det anförda avstyrker utskottet yrkandet i motion2954 av m.fl. (m) om avslag på detta regeringsförslag. AU 1983/84:24 34 Bidragtill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag Utskottet har under behandlat frågor omersättningarna vid arbetslöshet i tre andra betänkanden, nämligen AU 1983/84:7(avgivet ), 18 och 22. Betänkandena 7 och 18 gällde huvudsakligenvillkoren för ersättningarna, betänkande 22 tar upp ersättningarnas roll i des. 58,3-årspensioneringarna. I betänkande 18 föreslog utskottet också anvisningav anslag för nästa budgetår till bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag, varvid utskottet sanitidigt förutskickade att anslagsfrågornaskulle få övervägas på nytt med anledning av de förslag som lagts fram iproposition 150. Utskottet övergår nu att behandla dessa förslag och de isammanhanget aktuella motionerna. Det högsta dagpenningbeloppet inomarbetslöshetsförsäkringen höjdes från 230 till 280 kr.Lägsta belopp är . Regeringen föreslår att maximibeloppet från den 1 julihöjs till . och att 17 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ändras ienlighet härmed. Ett av Arbetslöshetskassornas samorganisation framställtförslag om automatisk uppräkning av dagpenningen avstyrks ipropositionen. AlfWennerfors m. fl. (m) yrkar i motion 2954 av statsfinansiella skäl attregeringens förslag skall avslås. kommunisterna begär i motion2679 å andra sidan att maximibeloppet skall höjas fill . och det lägstabeloppet till . Utskottetanser liksom regeringen att dagpenningen bör höjas från det och kan ansluta sig till den beloppsnivå som regeringenförordat. Med avstyrkande av motionerna 2954 och 2679 i förevarande delarföreslår utskottet således att antar regeringens förslag till ändringav lagen om arbetslöshetsförsäkring. Fråganom automatisk uppräkning av dagpenningen har så till vida behandlats i AU1983/84:18 att utskottet i det betänkandet avstyrkt ett mofionsyrkande frånvänsterpartiet kommunisterna om att av regeringen skall begäraförslag i bl. a. den frågan. Till betänkandet har i den delen fogats enreservation av vpk. Det kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) föricke-försäkrade arbetslösa utgår med . per dag.Regeringen föreslår inte någon förändring av detta belopp. Vänsterpartietkommunisterna yrkar i motion 2679 att beloppet höjs till . och att det ifortsättningen skall utgöra hälften av den högsta dagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen. KAShar proportionellt sett räknats upp något snabbare än dagpenningen inomarbetslöshetsförsäkringen, och utskottet anser därför i likhet med AU 1983/84:24 35 regeringenatt det nu kan anstå med en uppräkning. Utskottet avstyrker således yrkandet imotion 2679. De utbildningsbidrag som utgår till dekassaberättigade deltagarna i arbetsmarknadsutbildning och personer iyrkesinriktad rehabilitering är anknutna till ersättningarna vid arbetslöshet.Regeringen är bemyndigad att göra de anpassningar av utbildningsbidragen somföljer av de av beslutade förändringarna avarbetslöshetsersättningarna. Detanmäls i propositionen att utbildningsbidraget för personer som har rätt tillersättning från arbetslöshetskassa kommer att höjas till högst . per dag.För deltagare som har fyllt men inte har rätt fill ersättning frånarbetslöshetskassa höjs bidraget . Denna nivå påbidraget gäller även kassamedlemmar med låg dagpenning samt ungdomar under 20år med försörjningsplikt mot barn. För andra ungdomar avsesbidraget bli höjt . Avyrkandena i motion 2954 av m.fl. (m) om avslag på höjdaarbetslöshetsersättningar följer att motionärerna även motsätter sig attutbildningsbidragen höjs. Vänsterpartietkommunisterna yrkar i motionerna 2401 och 2679 att bidraget för de icke-försäkradehöjs . per dag med hänsyn till att bidraget under längretid varit oförändrat. Detaktuella utbildningsbidraget höjs med samma belopp som dagpenningen inomarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet är inte berett att gå längre utanavstyrker motionsyrkandet. Ipropositionen görs vidare en anmälan om att en viss samordning kommer att görasav utbildningsbidragen till handikappade skolungdomar med detordinarie studiestöd som utgår till dem. Utbetalningara konto av bidrag till arbetslöshetskassorna Till arbetslöshetskassorna utbetalas ett belopp akonto , att avräknas mot det slutliga statsbidrag som tillkommervarje kassa efter räkenskapsårets utgång. De kraftigt ökade utbetalningarnafrån kassorna på grund av den ökade arbetslösheten blandmedlemmarna sägs i propositionen ha ställt många kassor inför besvärligalikviditetsproblem. Det föreslås därför i propositionen att utbetalningar akonto i fortsättningen skall få göras en gång . AlfWennerfors m.fl. (m) yrkar i motion 2954 att förslaget skall avslås.Förekommande likviditetsproblem bör lösas genom upplåning. Påde skäl som angivits i propositionen biträder utskottet regeringens förslag.Motion 2954 avstyrks i motsvarande del. AU 1983/84:24 36 Arbetslöshetsersättningarna och utbildningsbidragenfinansieras till från förevarande anslag och fill från enarbetsgivaravgift, arbetsmarknadsavgiften, som f. n. utgör 1,. Kostnadernaför de i propositionen föreslagna reformerna av arbetslöshetsersättningarnaoch utbildningsbidragen m. m. anges av arbetsmarknadsministern till 518,3milj. Dessa kostnader föreslås i propositionen bli finansierade genom enhöjning av arbetsmarknadsavgiften med 0,. Dessutom föreslås att avgiftenhöjs med ytterligare 0,med hänsyn till att den nuvarande avgiften om 1,3%är otillräcklig. Avgiften föreslås alltså bli höjd till 1,, att tillämpasfrån den . Imotionerna 2954 av m.fl. (m), 2941 av m.fl. (c) och2956 av m.fl. (fp) yrkas atl förslaget om höjdarbetsmarknadsavgift skall avslås. Motionärerna motsätter sig en ökning av delönerelaterade skatterna och hänvisar till möjligheterna att öka kassornasegenfinansiering, dvs. genom höjda medlemsavgifter. I motion 2941 framställsett särskilt yrkande om att kommande förslag i finansieringsfrågorna frånregeringen skall ha innebörden att den enskilde skall stå en större självriskän f. n. För motion 2954 tillkommer som argument för avslagsyrkandet attmotionärerna motsätter sig de reformer som skall bekostas genom höjningen avarbetsmarknadsavgiften. Utskottethar ovan tillstyrkt att ersättningarna vid arbetslöshet ocharbetsmarknadsutbildning förbättras. Dessa reformer måste finansieras, ochdessutom måste nuvarande underskott i intäkterna av arbetsmarknadsavgiftenkompenseras. Detta bör ske på sätt regeringen föreslagit, dvs. genom attarbetsmarknadsavgiften höjs. Höjningens storlek godtas av utskottet. Riksdagenbör - med avvisande av motionernas avslagsyrkanden -ansluta sig tillregeringens förslag genom att anta det till propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i lagen om socialavgifter. Vadbeträffar förslaget i motion 2941 om ökad självrisk för medlemmarna iarbetslöshetskassorna, dvs. ett ökat avgiftsuttag frän medlemmarna, erinras omatt förslag av den innebörden avslagits av på förslag avutskottet i betänkandet AU 1983/84: 18 (res. av m, c, fp). Med hänvisning tilldetta ställningstagande avstyrks det nu aktuella yrkandet i motion 2941. Vänsterpartietkommunisterna föreslår att de i motion 2679 föreslagna förbättringarna aversättningarna vid arbetslöshet och av utbildningsbidraget finansieras genomen skärpt beskattning av kapitalsektorn. Utskottet har inte biträttmotionärernas önskemål om nivån på dessa ersättningar. Finansieringsförslagetkan därmed inte anses aktuellt utan avstyrks. Riksdagenhar påförslag av utskottet i AU 1983/84: 18 till Bidrag tiHarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för nästa budgetår anvisat ettanslag av . I propositionen föreslås att anslaget AU1983/84:24 37 förstärks med 115 milj. kr. på grund av den utökning avarbetsmarknadsutbildningen som förordas i ett tidigare avsnitt ipropositionen. m.fl. (m) motsätter sig i motion 2954 dennavolymökning och yrkar i konsekvens härmed avslag på anslagsuppräkningen. Utskottet har i del föregående tillstyrkt en ökadomfattning av utbildningsverksamheten såsom regeringen föreslagit och föreslårdärför, med avstyrkande av motionen, att anslaget räknas upp med det avregeringen begärda beloppet. 1 propositionen redovisasinledningsvis under avsnittet Sysselsättningsskapande åtgärder (s. 18) attregeringen har beslutat att med bl.a. utnyttjande av finansfullmaktentidigarelägga investeringsobjekt för ca I 271 milj. kr. Tillsammans med andrainsatser som föreslås i kompletteringspropositionen av social-,arbetsmarknads-, bostads- och civilministrarna motsvarar detta enbyggnadsvolym på drygt 2200 milj. kr. Sysselsättningseffekten inom byggsektornav dessa åtgärder beräknas till ca 4000 årsarbeten. m. fl. (m) uttrycker i motion 2954 sinförvåning över att regeringen trots rådande högkonjunktur ser sig tvingad atthålla sysselsättningen uppe genom tidigareläggning av offentligainvesteringar. Motionärerna ser åtgärderna för att öka de offentligainvesteringarna som ett utslag av att regeringen misslyckats med att infriavallöftet om en växande byggmarknad som man inte är beredd att ta itumed omstruktureringen av den överdimensionerade byggnadsapparaten.Motionärerna framhåller också att de ökade offentliga investeringarna innebären ytteriigare ökning av den offentliga sektorns kostnader. För att i någonmån förhindra detta föresläs att investeringarna endast får ske inom områdensom inte medför några ytterligare ökade driftskostnader i den offentligasektorn. I motionen ifrågasätts även handläggningen av de statligastimulanserna till offentliga investeringar. Växande delar av de offentligainvesteringarna sägs ha kommit att styras av sysselsättningspolitiska hänsyn,och AMS inflytande har därvid ökat kraftigt. Detta sägs ha medfört att demyndigheter som ansvarar för olika statliga och kommunala investeringskrävandeverksamheter delvis mist inflytandet över den långsiktiga planeringen ochstyrningen av det egna verkets eller myndighetens utveckling. Enligt motionärernabör det nu övervägas om inte en betydligt större del av de totala offentligainvesteringarna bör budgeteras direkt till de myndigheter som har ansvaret förresp. Regeringen föreslås inför kommande budgetår övervägaförändringar i denna riktning och återkomma med förslag i budgetpropositionenför 1985/86. AU1983/84:24 38 Utskottet vill med anledning avmotionen stryka under den stora betydelse som tidigareläggning av offentligainvesteringar har som arbetsmarknadspolitiskt medel. De beslut som harfattats om byggnads- och anläggningsarbeten är således nödvändiga för attstödja byggarbetsmarknaden under kommande höst och vinter. När det gällerfrågan om handläggning och beslut av offentliga investeringar avsysselsättningsskäl vill utskottet bl, a. framhålla att villkoren förfinansfullmaktens användning är fastställda av . Fullmakten fårsåledes utnyttjas för att finansiera tidigareläggning, utvidgning ellerpåskyndande av statliga investeringar som normalt finansieras med anslag påstatsbudgeten. Vidare får den användas för utgifter för beredskapsarbeten samtför bidrag till kommunala projekt för investering och sysselsättning samt föratt utvidga existerande bidragsgivning till näringslivet och bostadssektorn. Ikompletteringspropositionen föreslås f. ö. att fullmaktens användning skallkompletteras så att den omfattar även affärsverksinvesteringar som annarsfinansieras utanför statsbudgeten. Utskottet vill också erinra om att deprojekt som tidigare-läggs av arbetsmarknadspolitiska skäl normalt är såangelägna att de ändå skulle komma att utföras . Det ärsåledes fråga om objekt som har prioriterats. Utskottet ser inga skäl att nuifrågasätta detta system som dessutom har tillämpats sedan lång tid tillbaka.Några åtgärder av det slag som föreslås i motion 2954 är inte behövliga. Medhänvisning härtill avstyrks motionen i denna del. har godtagitregeringens bedömning att beredskapsarbetenas omfattning under budgetåret1984/85 skall beräknas till 4 miljoner dagsverken. Kostnaden vid en bidragskostnadpå . per dagsverke uppgår fill 1919,1 milj. kr. Av detta belopp skallmedel motsvarande 3 miljoner sysselsättningsdagar ställas till AMS förfogandevid budgetårets början. Enligt AMS måste mot bakgrund av bl. a. läget påbyggarbetsmarknaden och tillkomsten av ungdomslagen investeringsarbetena gesökat utrymme under nästa budgetår. Detta sägs leda till en högre genomsnittligdagsverkskostnad än vad som angetts ovan. För att uppnå 4 miljoner dagsverkenfordras därför enligt AMS bedömning ytterligare 350 milj. kr. AMS ämnar återkomma under kommande höst med slutligbedömning av behovet av insatser. Arbetsmarknadsministern delar AMS uppfattning att ensäkrare bedömning av åtgärdsbehovet kan göras först . Med hänsyntill att AMS har redovisat en betydande reserv inom reparations-, ombyggnads-och tillbyggnadssektorn () hos kommunerna föreslås dock att ytteriigare 50milj. redan nu anvisas till beredskapsarbeten. Dessa medel bör enligtregeringens förslag användas fill beredskapsarbeten inom den kommunala sektornenligt samma regler som f. n. gäller. AU1983/84:24 39 Enligt m. fl. (m) imotion 2954 bör insatserna av beredskapsarbeten inte öka under enhögkonjunktur. Regeringens förslag om ytterligare medel till ROT-verksamhetinom kommunerna avstyrks därför. Inte heller m.fl. (fp) kan imotion 2956 acceptera den föreslagna höjningen. Motionärerna hänvisar tillfolkpartiets tidigare avståndstagande från det statliga ROT-programmet meddess inslag av subventionering och vidhåller denna uppfattning. Utskottet har ingenting att erinra mot att den slutligabedömningen av medelsbehovet för beredskapsarbeten görs först under kommandehöst. Det är dock motiverat att med hänvisning till den stora arbetslöshet sområder på byggarbetsmarknaden och den betydande reserv av ROT-objekt som finnsinom kommunerna redan nu anvisa ytterligare 50 milj. kr. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag på dennapunkt. Som följd härav bör motionerna 2954 och 2956 avslås i denna del. 1 propositionen erinras om att våren 1983beslutade att avsätta 10 milj. kr. för att lindra omställningen för denövertaliga personalen vid Kockums- och Uddevallavarven. Eftersom det vidKockums varv endast är äldre personer som sägs upp och dessa har särskildaekonomiska uppgörelser finns det enligt AMS inte behov av några särskildaåtgärder vid detta varv. AMS föreslår därför att de 5,5 milj. kr. som haravsatts för personalen vid varv ges en alternativ användning för attunderlätta arbetsförmedlingens arbete. Detta förslag biträds inte iproposifionen. Enligt m.fl. (c) i motion 2941 bör dessa medeltillföras utvecklingsfonden i i syfte att förstärka fondensinsatser för ungdomsföretagande i . Utskottet ser positivt på åtgärder som syftar till atthjälpa ungdomar att genomföra idéer och uppslag till meningsfulla arbeten.Utskottet har också ställt sig bakom ett regeringsförslag ikompletteringspropositionen att ytteriigare 7 milj. kr. skall anvisas försärskilda ungdomsprojekt. När det gäller de regionala utvecklingsfondernasverksamhet vill utskottet peka på att flertalet fonder, bl.a. i ,har tagit initiativ fill s.k. startaeget-kampanjer. I detta arbete, som harbl. a. ungdomar som målgrupp, ingår information om företagandets villkor ochhjälp med att utveckla produkt- och affärsidéer. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att de regionala utvecklingsfondernas verksamhetfinansieras över ett särskilt anslag på tolfte huvudtiteln. Det åliggerindustriverket att efter sin bedömning av behovet i länen fördela de anvisademedlen på de olika fonderna. Denna ordning bör enligt utskottets mening inteändras.