bet · G701FiU42 · 1983-12-31 00:00:00 — De slutsatser somdras i valutakommitténs expertrapporter är att valutaregleringen har skadligaeffekter pä samhällsekonomin och att den därigenom försvårar möjligheterna attuppnå ekonomisk balans. Det finns därför enligt utskoUets mening starka skälför att snarasl genomföra förändringar av valulalagsliftningen iliberaliserande riktning. FiU1983/84:42 12 Det bör ocksä uppmärksammas altflera länder i vår omvärld avskaffat eller avsevärt liberaliserat tidigareregleringar av kapitalslrömmen över gränserna. har genomfört omfattandeliberaliseringar i valutapolitiken, bl. a. vad gäller handeln med utländskavärdepapper. I har en offentlig utredning lagt fram förslag om betydandevalutaliberaliseringar. Enligl utskottets uppfattning bör regeringen därförsnarast lägga fram förslag om omfattande liberaliseringar av valularegleringenså att valutalagstiftningen i i allt väsentligt överensstämmer medutvecklingen i och . I annat fall torde det nordiska ekonomiskasamarbetet komma att bli lidande. Vad utskotlet anfört om liberaliseringen avvalutalagstiftningen med anledning av motionerna 2779. 2780 och 2781 bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemslällan under 3 bort ha följandelydelse; 3. beträffande liberalisering avvalulalagstiftningen attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:2779 yrkande 2, 1983/84:2780yrkande 2 och 1983/84: 2781 yrkande 3 hos regeringen begär förslag i enlighetmed vad utskottet anfört, (c). () och () anser att dels den del av utskottels yttrandesom pä s. 5 börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 7 slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse: För alt ylterligare utveckla samarbetetmellan de nordiska länderna på del industriella området måste enligl ulskoltelsmening en liberalisering ske av kapitalrörelserna inom . haråberopats alt kapitalliberaliseringsstadga lägger hinder i vägen fördetla. En ömsesidig förmånsbehandling i valutaregleringshänseende de nordiskaländerna emellan anses utgöra en diskriminering som strider mot stadgan. Enligtutskottels mening bör emellertid de nordiska länderna gemensamt försöka påverkaOECD atl acceptera att en nordisk liberalisering är ell sleg på vägen mol enbredare liberalisering inom OECD-området. Vad utskottet anfört om åtgärder fören liberalisering av kapitalrörelserna i med anledning avmotionerna.1438 och 2120 bör ges regeringen lill känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande gemensam nordisk aktiemarknad attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84: 1438 och 1983/84: 2120 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad ulskoltet anfört. FiU1983/84:42 13 Begränsning av svenska företagsinvesteringar i utlandet i (vpk) anser alt dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 7 börjar med "Den prövning" och på s. 8 slutar med"molion 939" bort ha följande lydelse: Utskottet ser med oro på dennautveckling. som industriinvesteringarna i utlandet ökat kraftigt ochantalet anställda i svenskägda företag i utlandet från mitten av 1970-talethar ökat från 250000 lill 400000 har antalet sysselsatta i den svenskaindustrin minskal kraftigt - med omkring 120000 personer. Del finns därförstarka skäl för att som föreslås i mofion 939 endasl godkännaullandsinvesleringar, om del kan påvisas all de utgör ett ömsesidigtsamhällsekonomiskt iniresse för och det land i vilket investeringarnasker. För att få en allsidig belysning inför dessa beslut bör också sommotionärerna föreslår de anställda i etl förelag eller i en koncern som görinvesleringar i ullandet ge silt godkännande innan sädana invesleringar görs. slutbetänkandeNäringspolitiska effekler av internationella investeringar (SOU 1983; 17), somnu varit ute på remiss, innehåller flera uppgifter som pekar pä atl direkfinvesteringarnaär en del av den internafionella strukturomvandlingen som leder till attföre-tagskoncentralionen ökar. Kommittén anför atl 24 förelag 1978 hade mer än40% av sin produktion utomlands jämfört med bara 10 förelag 1970. Den andel avuilandsförsäljningen som också produceras utomlands har ökat frän år 1970till . drar slutsatsen att för desvenska multinationella företagen är utlandsproduk-lion nu viktigare än exportför försörjning av utländska marknader. I avvaktan pä alldirektinvesteringskommitténs förslag slutbehandlats anser utskottet i likhelmed motionärerna all valulastyrelsen bör återgå till tidigare ordning all prövadirekiinvesleringar i ullandel ur bylesbalanssyn-punki. dels utskollels hemslällan under 5 bort ha följandelydelse; 5. beträffande begränsning avsvenska företagsinvesieriiigar i tittandet att med bifall tillmolion 1983/84; 939 a) som sin meningger fullmäktige i till känna vad utskottet anfört om omprövning avbeslutet atl inte längre pröva svenska direkiinvesleringar i utlandet urbylesbalanssynpunkl, b) hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i valutaförfatt-ningarna attutlandsinvesteringar endast skall godkännas om det kan påvisas alt de ulgör ettömsesidigt samhällsekonomiskt intresse. FiU 1983/84:42 14 c)hos regeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfatl-ningarna att deanställdas godkännande krävs för ett företags/en koncerns utlandsinvesteringar, 5.Regler för utlännings aktieförvärv i svenska företag i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som pä s. 8börjar med "Den kraftiga" och på s. 9 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna attutvecklingen av försäljningen av svenska aktier till utlandet inger oro. Deutländska kapitalplacerarna har kraftigt ökat sin ägarandel isvenska exportföretag. Det gör att utländska intressen i ökad grad får makteninom svenskt näringsliv. Det mäste emellertid enligt utskottet vara ennationell angelägenhet att behålla svenska storföretag i svensk ägo. Denöversyn av lagstiftningen om utländska fövärv av svenska företag som riksdagenbegärde fömtsätter utskotlet kommer att leda till förslag om ökadkontroll av oönskat utländskt inflytande. I avvaktan på att denna översynslutförts anser emellertid utskottet atl bör återgå till samma restriktivapraxis inom valulastyrelsen som tidigare när det gäller alt bevilja tillståndför aktieförsäljningar lill ullandet. Vidarebör enligt utskottet de fackliga organisationernas företrädare ivalutastyrelsen få delta i beslut om utländska köp av akfier. Utskottettillstyrker således motion 1123 i sin helhet. delsutskottels hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande regler för utlännings aktieförvärv isvenska företag atl med bifall till motion 1983/84:1123 a) som sin mening ger fullmäktigei till känna vad utskotlet anfört om återgång till tidigarerestriktiva praxis när det gäller tillstånd för utlänningar att köpa aktier isvenska företag, b) som sin mening ger regeringentill känna vad utskotlet anfört om deltagande av fackliga organisationersföreträdare i valutastyrelsen vid beslut om tillstånd till utländska köp avsvenska aktier. FiU 1983/84:42 15 , , ochMargit (alla m) anför: Viinstämmer i vad som anförs i motionerna 1438 och 2120 om det angelägna i envidgad akliehandel över gränserna i . Samma liberalisering avkapitalrörelserna vill vi emellertid få lill stånd även i förhållande tillandra . Vi ser därför ingen anledning att eftersträva en särlösninginom . 2.Regler för utlännings aktieförvärv i svenska företag (), (), RolfRämgård (c), (), (), ()och () anför: Vi anser i likhet med ulskottel alt nuvarandetillämpning av valutaregleringen i fråga om utlänningars aktieförvärv börbibehållas liksom att frågan om det utländska infiytandet i svenska förelaginte bör lösas genom valulalagsliftningen. Det utländska infiytandet reglerasgenom lagsliftningen om utländska förvärv av svenska förelag som infördes 1982.Vi motsatte oss den översyn av denna lagstiftning som begärde hösten1983. Vi anser alltjämt all nuvarande lagsliflning är lill fyllest på dennapunkt.