bet · G701KrU5 · 1983-12-31 00:00:00 — I motion 1982/83:930 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett varvsmuseum i . 1 motion 1982/83:1343 av () ochAnn-Cathrine () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om utredning av möjligheterna att skapa ettskoindu-strimuseum och att förlägga detta till Kumla. I motion 1982/83:930 erinras om den forskningrörande varvens historia och deras betydelse för svensk ekonomi och samhällesom f. n. pågår med stöd från bl. Motionären säger att detur museisyn-punkt självfallet är viktigt att i så stor utsträckning som möjligttillvarata karakteristiska maskiner och verktyg. Den pågående insamlingsverksamhetenhar inbringat mer än 2 000 föremål. Han anser att lokaliseringen av varvsmuseetär given den gamla maskinverkstaden på . Det finns härgoda möjligheter att skapa ett enastående och unikt monument över flydda tidermed stark och nära anknytning till dagens situation, säger motionären. Hananför vidare att vi har ett stort ansvar gentemot kommande generationer och ensjälvklar plikt mot gångna att skapa och driva ett varvsmuseum. Imotion 1982/83:1343 påpekas, att om man skall dokumentera, levandegöra ochinformera om de livsvillkor och det arbetsliv som "industrigenerationerna"har haft, måste minnesmärken från olika industriskeden sparas.Strukturomvandlingen inom skoindustrin har medfört att det finns mycket litetkvar av denna industrigren. av skotillverkningen i finns,enligt motionärerna, i Kumla. De anser att förutsättningarna för ett museum iKumla är goda. Här finns nämligen maskiner, material, yrkeskunnande ochtraditioner. I motionen anförs vidareföljande. Ett skoindustrimuseum är ett riksintresse. Museetskulle inte bara passivt visa sina samlingar för besökare utan också vara enrikstäckande resurs för minnen av skoindustriepoken. Det skulle utgörabasresursen i det fortsatta arbetet med att samla in, förvara, förteckna,registrera och 1 1983/84. KrU1983/84:5 2 vårda material med anknytning till skoindustrin. Därmedkan det vara en tillgång i forskningsarbetet och det kan informera omskoindustrin och de villkor den arbetade under. Ett skoindustrimuseum skullekunna visa hur den maskinella utvecklingen gått och levandegöratillverkningsprocessen under en viktig del av den svenska industriepoken. Uppgifter i anslutning till motionerna behandling avförslag om inrättande av ettvarvsmuseum i m. m. behandlade utskottetett motionsförslag om att ett varvsmuseum skulle tillskapas påEriksbergsområdet i . I betänkandet KrU 1981/82:11 redovisade utskottetdet yttrande som avgivit över motionen. I detta underströkrådet bl. a. att de knappa resurserna på museiområdet inte bör splittras upppå för många enheter. En samordning med resp. regionmuseum bör därför i förstahand ses som den mest praktiska och effektiva lösningen. anfördesammanfattningsvis att tankarna på ett varvsmuseum i är ytterstfruktbara och stimulerande för den fortsatta utvecklingen av svensktmuseiväsende . Rådet menade därför liksom att enkommitté bör tillsättas med uppdrag att utarbeta ett detaljerat förslag rörande ett varvsmuseum. Utskottet anförde att det är viktigt att en teknisk ochindustriell tradition och miljö på olika områden som är stadda i förändring kansparas. De kulturpolitiska mål som statsmakterna har slagit fast innebär bl. a.att insatserna för att bevara och föra kulturtraditionerna vidare skall gällahela samhällets historia. Projekt som syftar till att förmedla kunskap om tidigareindustriella tekniker och hålla vid makt en levande arbetsmiljö pågår f. n. påolika områden. Planerna på ett varvsmuseum i är, som ocksåkulturrådet påpekar, mycket intressanta och ligger väl i linje med de allmännakulturpolitiska målen. Det är emellertid här fråga om ett mycket omfattandeprojekt som bör noga penetreras, sade utskottet, och utgick från att så kommeratt ske i samarbete med de olika intressenterna. Utskottet avstyrkte därmedmotionen som avslogs av . Kommunstyrelsen i har tillsatt enkommitté med uppdrag att närmare utreda frågan om ett eventuellt varvsmuseum iGöteborg. Kommittén har bl. a. gått ut till samtliga varvskommuner i landetmed en förfrågan om vad de har för material och om de har planer att bevarabefintlig dokumentation om varven. a. ta upp följande problem. Hur redan insamlat material även framgent skall bevarasoch vårdas. KrU1983/84:5 3 Förvaringen börlämpligen ske i nära anslutning till plats med exponeringsmöjligheter åt enbred allmänhet. Ett museum börligga i eller så nära en autentisk varvsmiljö som möjligt och möjligheter tillsamlokalisering/samordning av museum, arkiv, utbildning och produktion måsteeftersträvas. Väsentliganeddragningar i volymhänseende måste göras i det förslag som lades fram år1981. Frågan omhuvudmannaskap liksom tänkbara samarbetsparter bör utredas varvid bredastmöjliga förankring bör eftersträvas. Förslag om inrättande av ettskoindustrimuseum i Kumla har på förslag av kulturnämnden i Kumlakommun lagts fram för kommunstyrelsen. Förslaget, som utarbetats av ensärskild arbetsgrupp för ett skoindustrimuseum i Kumla, innefattar bl. a.följande program för ett blivande museum. samla, förvara,förteckna, katalogisera, registrera, värda och handha material och samlingarmed anknytning till skoindustrin med kringin-dustri, vara en resurs för minnen avskoindustriepoken, levandegöra densvenska skoindustriepoken genom lämpligt uppbyggda miljöer inom museet, vara en tillgång i forskningsarbeteinom skoområdet, låtasamlingarna utnyttjas för att informera om skoindustrin i samt devillkor och betingelser denna arbetade under, kunna visa uppett fungerande tillverkningssystem och den maskinella utvecklingen, informera omgångna tiders arbetsmiljö och arbetsförhållanden inom en för bygden dominerandenäringsgren och de levnadsvillkor som då rådde. Enligt uppgift från iÖrebro har erhållit . från för att köpa in etts. k. sandalsystem, som består av ca 15 maskiner. Avsikten är att man i etteventuellt museum skall kunna spegla hela skotiilverkningsprocessen frän råvaratill färdig produkt. I Kumla finns en lämplig lokal. Den ägs av kommunen men äri behov av upprustning. Det har bildats en vänförening i Kumla för att få tillstånd ett museum, och är berett att hjälpa till pä olika sätt. KrU1983/84:5 4 Promemoria från beträffande införande avstatsbidrag till lokala arbetslivsmuseer föreslår i sinanslagsframställning /85 (anslagsposten B 47.11) att ett nytt statsbidrag införs för "arbetandespecialmuseer", fortsättningsvis kallat arbetslivsmuseer. Statsbidragetbör enligt förslag uppgå till . och utgå i form avprojektbidrag till organisation eller stiftelse som har till syfte att genommusealt bevarande och genom prov på yrkets utövande tillvarata försvinnandeyrkeskunskaper och förmedla och levandegöra verksamheten i en autentisk arbetsmiljösom hålls öppen för allmänheten. I anslutning till anslagsframställningen harkulturrådet utarbetat ett utkast till förordning för ovanstående bidrag samt enpromemoria med närmare bakgrundsteckning. I promemorian belyses bl. a. statens stöd tillmuseiverksamhet och tillkomsten av nya museer. Härvid anförs följande. beslut om kulturpolitikensutformning utgår frän en ansvarsfördelning mellan staten, landstingen ochkommunerna. Det statliga bidraget till regionala museer bygger på en sådanansvarsfördelning genom att grundbelopp endast fördelas till regionaltverksamma museer som får bidrag frän landstingskommun och/eller kommun, somockså åtar sig huvudansvaret för museets verksamhet och bestånd. Genomregeringens beslut regleras antalet statsbidragsberättigade regionmuseer. Centralmuseernas kulturpolitiska roll som gemensam resursför museiväsendet i hela landet har ytterligare betonats och begreppetsektorsansva-rigt museum introducerats bl. a. i samband med kulturrådetsutredningar Vårda! Regeringen har därefter avsatt engångsbeloppför uppföljning av nämnda utredningar. Projektbidrag för museijärnvägar och förproduktion av film och video vid museerna har införts. I övrigt existerar intesärskilt destinerade projekt- eller utvecklingsmedel på museiområdet inom detstatliga kulturanslaget. Något statligt stöd för lokal museiverksamhet av dentyp som under en följd av är utgått till lokal biblioteksverksamhet har ejförekommit. Flertalet museer har inte vuxit fram ur ett direktsamhällsbehov utan är resultat av att enskilda och grupper lagt grunden tillsamlingar som med tiden utvecklats till museiinstitutioner. Ytterst är detsamma drivkrafter bakom tillkomsten av olika museer och samlingar idag.Utvecklingen styrs nu som tidigare av att enskilda och grupper reser krav ochväcker förslag för att samla resurser och intresse för just sitt museum. Det ärsällan museivärldens interna diskussioner av prioriteringar och behov som födernya museer. Det finns också en inbyggd skepsis från såväl politiker som frånmuseivärlden som menar att nya museer stör den museistruktur som har byggts uppi landet och splittrar de hårt ansträngda offentliga stöden till museerna.Andra hävdar att specialisering och småskalighet är bäst och effektivast för enmuseal verksamhet varför fler och mer specialiserade museer vore att föredra. Genom SAMDOK (sammanslutningen för samtidsdokumentationvid kulturhistoriska museer) har museerna förverkligat idén om att kunnafördela det gemensamma dokumentationsansvaret även om en begränsning görs tillsamtiden. SAMDOK är en arbetsform och ett forum där kontinuerligt utvecklingoch omprövning av metoder kan studeras. KrU1983/84:5 5 DOK illustrerar vidare att en tillfredsställandedokumentation av ett specialområde kan ske utan att man behöver skapa nyamuseiinstitutioner. har dock förespråkat en restriktiv menpragmatisk håljning till att staten går in och stöder nya museer. I praktikenväxer dock museer fram kring de mest skiftande områden. Frågan är då i vilkengrad staten skulle kunna bidra till en positiv utveckling och till vilketområde ett stöd skulle kunna koncentreras. att initiativ till nyamuseibildningar förekommer i betydande utsträckning och ofta är förenade medkrav på statliga bidrag att en särskild typ av nya museerkan urskiljas som har till syfte att tillvarata försvinnande yrkeskunskaper att utvecklingen har sprungit ifrånden statliga museipolitiken så att befintliga anslag och bidrag inte går attutnyttja för att stödja nya fruktbara tendenser inom museifältet. I fråga om projekt gällande lokalaarbetslivsmuseer konstateras att det visserligen alltid har legat i dekulturhistoriska museernas intressen att dokumentera arbetslivet och samlaföremål från jord- och skogsbruket liksom från gruvdrift, hantverk och andranäringar. Vidare anförs följande. förbereds eller har nyligenetablerats museibildningar som har till syfte att upprätthålla en vissproduktion och därmed yrkeskunskap som den autentiska miljön bevarasoch levandegörs. Som exempel kan nämnas Remfabriken i samt det våren1983 invigda Rosen-löfs tryckeri i som kallas ett levandebruksgrafiskt museum. Bakom dessa viljeyttringar som manifesteras i form avmuseum ligger insikter om den snabba samhällsförändringen och de reaktioner denskapar. Nedläggning av industrier, koncentration till större enheter,automa-tisering och införande av nya tillverkningsprocesser och arbetsmetoderinnebär både för individer och samhällen starka förändringar. Det bevarandeintressesom nu kommer till uttryck är baserat på övertygelsen om att väsentligakunskaper, som åter kan behövas, håller på att gå förlorade. Vi står inför enny företeelse som inte planerats utan uppstått spontant. Beträffande det föreslagna nyabidraget till lokala arbetslivsmuseer anges att förutsättningen härför ärförekomsten av en autentiskt bevarad arbetsplats, vilken rustats upp och/ellerrestaurerats med medel som ligger utanför själva projektbidraget, t. ex. genomkulturminnesvårdsbidrag, kommunalt anslag, frivilligt arbete, AMS-medel. Averfarenhet från olika projekt för vilka medel sökts anser rådet att medel börkunna gå till såväl dokumenterande, vårdande som utåtriktad verksamhet samt attprojekt måste bedömas utifrån en helhetsbild av hur dessa olika funktioner iverksamheten förutses och genomförs. Det föreslagna bidraget har engångskaraktär och kan alltsåej garantera drift, anställning osv. här måste förutsättningarna skapaslokalt eller eventuellt genom inkomster, bidrag från stödjande organisation,försälj- KrU 1983/84:5 6 I förordningen bör därför anges, anför rådet, att berördakommunala organ och andra institutioner tillfrågas om projektets möjlighetertill fortbestånd, dess betydelse för olika målgrupper osv. I detta betänkande behandlar utskottet förslag itvä motioner vilka syftar till att två s. k. arbetslivsmuseer skall inrättas.Enligt motion 1982/83:930 (m) bör de svenska varvens historia och verksamhetdokumenteras genom ett särskilt varvsmuseum i . I motion 1982/83:1343(c, m) förordas att möjligheterna att skapa ett skoindustrimuseum i Kumlaskall utredas. 1detta sammanhang vill utskottet först erinra om sitt uttalande (KrU1981/82:11) med anledning av motionsförslag om inrättande av ett varvsmuseum iGöteborg samt ett bruksgrafiskt museum. Utskottet framhöll att det är viktigtatt en teknisk och industriell tradition och miljö på olika områden som ärstadda i förändring kan sparas. De kulturpolitiska mål som statsmakterna harslagit fast innebär bl. a. att insatserna för att bevara och förakulturtraditionerna vidare skall gälla hela samhällets historia. Föratt stödja initiativ till nya museibildningar på olika arbetslivsområden harstatens kulturråd i anslagsframställningen för /84 föreslagitatt ett nytt statsbidrag om . skall införas för s. k.arbetslivsmuseer. Detta bidrag föreslås utgå som projektbidrag till organisationeller stiftelse som har till syfte att genom musealt bevarande och genom provpå yrkets utövande ta till vara yrkeskunskaper som är på väg att försvinna.Ytterligare ett syfte bör vara att förmedla och levandegöra verksamheten i enautentisk arbetsmiljö som hålls öppen för allmänheten. Ifråga om de förslag till arbetslivsmuseer som tas upp i de här föreliggandemotionerna vill utskottet hänvisa till att som redovisats i det föregående ett förberedelsearbete f. n. pågår på det lokala och regionala planet. , tillsatt av kommunstyrelsen i , har i uppdrag attutreda frågan om ett varvsmuseum i . Kommittén beräknas lämna sittförslag . Utskottet anser att resultatet avutredningsarbetet bör avvaktas. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion /83:930. Programför ett skoindustrimuseum i Kumla har utarbetats av en särskild arbetsgrupp.Kulturnämnden i Kumla kommun har ställt sig bakom arbetsgruppens förslag ochföreslagit kommunstyrelsen att ett skoindustrimuseum skall inrättas i Kumlasamt att Kumla kommun och läns landsting aktivt skall verka för attbilda en stiftelse som huvudman för museiverksamheten. Det planeringsarbete somnu pågår sker enligt vad utskottet inhämtat i nära samarbete med Örebrolänsmuseum. KrU1983/84:5 7 Med hänvisning till vad som anförts konstaterar utskottetatt någon utredning av det slag som åsyftas i motion 1982/83:1343 inte ärpåkallad. 1. beträffandevarvsmuseum i attriksdagen avslår motion 1982/83:930, 2. beträffande skoindustrimuseum iKumla att avslår motion 1982/83:1343. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), GunnelLiljegren (m), (), (), (),() och (vpk).