bet · G701FöU21 · 1983-12-31 00:00:00 — omtotalförsvarets ledning och samordning i samtinformationsberedskapen m. m. 1983/84:166) I betänkandet behandlas de förslag som regeringen efter föredragning av försvarsministern, statsrådet harförelagt i proposition 1983/84:166.1 betänkandet behandlas vidare motion1983/84:2211 som väcktes under den allmänna motionstiden samt de med anledningav proposition 1983/84:166 väckta motionerna 1983/ 84:2877, 2878 och 2879. I betänkandet föreslår utskottet att riksdagenlämnar utan erinran vad försvarsministern har anfört om ledning och samordningav totalförsvaret inom . Detta innebär bl. a. att utskottetgodtar att försvarsministerns ansvar för samordningen inte som f. n. endaståvilar honom i fred utan även i krig. Vidare delar utskottetförsvarsministerns uppfattning om behovet i krig av en krigsorganiseradstatsrådsberedning. I betänkandet behandlas också organisation förförsvarsrådet och totalförsvarets chefsnämnd. harutskottet ingen erinran mot att ett kansli med kanslichef inrättas. Betänkandetbehandlar också informationsberedskapen m. m. Utskottet tillstyrker att encentral förvaltningsmyndighet för psykologiskt försvar inrättas den 1 juli 1985och att försvar, statens upplysningscentraloch totalförsvarets upplysningsnämnd upphör . Utskottet biträdervidare att regeringen bemyndigas inrätta en tjänst som överdirektör för den nyamyndigheten. Beträffandevissa delfrågor förekommer motionsyrkanden som utskottet föreslår riksdagenatt avslå. Reservationer och särskilda yttranden redovisas sist i betänkandet. 1Totalförsvarets ledning och samordning i , m. m. Regeringen har i propositionen (s. 3 8 och 15)lämnat tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet haranfört om 1. ledning och samordning av totalförsvaret inomregeringskansliet, 2. uppgifter och organisation för försvarsrådet ochtotalförsvarets chefsnämnd. 1 1983/84. FÖU 1983/84:21 2 Genom riksdagsbeslut är 1962 (prop. 1962:108, SU101, rskr 244) godkändes en ordning enligt vilken försvarsministern hade attpå regeringsnivå i fred samordna totalförsvarsfrågorna. För att biträdaförsvarsministern med denna uppgift inrättades samordningsavdelningen iförsvarsdepartementet (Fö/). I fred skulle den utgöra en avdelning iförsvarsdepartementet och lyda under försvarsministern. Vid krig och krigsfaraförutsattes avdelningen ställas till statsministerns omedelbara förfogande. Denskulle därvid utgöra embryo till det s. k. statsministerns kansli. DenI gjordes vissa ändringar i departementsindelningen. Dessaanmäldes av regeringen i budgetpropositionen 1983. De innebar bl. a. att delarav ekonomiskt försvar och övrigt totalförsvar fördes över tillförsvarsdepartementet från andra departement. Syftet med ändringen var bl. a.att samordningen av totalförsvaret skulle underlättas genom att större delen avtotalförsvaret kunde handläggas och samordnas inom försvarsdepartementet. Somkonsekvens av den nya ärendefördelningen mellan departementen ändradesförsvarsdepartementets organisation. Samordningsavdelningen upphörde och en nyenhet för civilt totalförsvar tillkom. Inom denna enhet handläggs de civilatotalförsvarsfrågor som faller inom försvarsdepartementets verksamhetsområde,men också samordning av totalförsvarsfrågorna pä regeringsnivå ochberedskapsfrågor för . Samtidigtmed tillkomsten av Fö/inrättades försvarsrådet och totalförsvaretschefsnämnd. Försvarsrådetavses utgöra ett forum för ömsesidig orientering mellan regeringen och chefernaför vissa av totalförsvarets civila myndigheter. har som uppgift att i fred verka för samordning av de civilamyndigheternas verksamhet på totalförsvarets område. I nämnden ingår chefernaför ett stort antal myndigheter och affärsverk m. m. Iseptember 1982 tillkallade försvarsministern en särskild utredare med uppdragatt utreda ledningen och samordningen av totalförsvaret inom regeringskanslietm. (Dir. 1982:70). Utredningsmannenssynpunkter på ändringarna i försvarsdepartementets organisation den I januari1983 inhämtades. lämnade utredningen sitt slutbetänkande (Ds Fö1983:9) Totalförsvarets samordning. Försvarsministerns överväganden ipropositionen bygger såvitt gäller totalförsvarets ledning och samordning iregeringskansliet på nämnda slutbetänkande. En sammanställning av betänkandetfinns i bilaga 2 till propositionen. Remissinstanserna och en sammanfattning avderas yttranden redovisas i en annan bilaga (bilaga 3) till propositionen. FÖU 1983/84:21 3 Föredragande statsrådet anför bl. a. att samordningenav totalförsvaret inom skall utgå från att de olika departementenliksom tidigare svarar för sina totalförsvarsuppgifter och att dessa geserforderlig prioritet bland departementens fredsuppgifter. Försvarsdepartementetssamordnande roll bör inriktas mot övergripande frågor. Vidare anserförsvarsministern att totalförsvarsprincipen, som innebär att den som haransvar för en uppgift i fred också bör ha detta ansvar i krig, bör gällabeträffande försvarsdepartementets samordningsuppgifter. Försvarsministernavses alltså svara för samordningen av totalförsvarets alla delar även ikrigsfara och i krig. uppehåller sig också vid regeringens uppgifter i krig. Dessaredovisas i stora drag i propositionen (s. 45). Eftersom regeringsarbetet ikrig i stor utsträckning kommer att präglas av dessa uppgifter kommer också,anför försvarsministern, statsministern som ledare av regeringens arbete att ihög grad få ägna sig åt att leda de samlade totalförsvarsansträngningarna. Motden bakgrunden anser försvarsministern att en krigsorganiseradstatsrådsberedning bör finnas för att biträda statsministern både i krig och ikrigsfara. Avredogörelsen i propositionen framgår att det inte övervägs några väsentligaförändringar beträffande uppgifter för och organisation av försvarsrädet ochtotalförsvarets chefsnämnd. Detär dock beträffande försvarsrådet meningen att också kabinettssekreteraren,den statssekreterare i statsrådsberedningen som handhar säkerhetsfrågor ochstatssekreteraren i försvarsdepartementet skall delta i rådets sammanträden.Statssekreteraren i försvarsdepartementet avses vara sekreterare iförsvarsrådet, en uppgift som f n. fullgörs av chefen förförsvarsdepartementets enhet för civilt totalförsvar. Ipropositionen lägger försvarsministern särskild vikt vid den uppgift total försvarets chefsnämndharatt samordna beredskapsförberedelserna inomtotalförsvaret på den centrala myndighetsnivån. Nämnden bör, anför han, ta påsig en mer aktiv och utåtriktad roll än vad gäller de centralamyndigheterna. Nämnden avses förses med ett kansli bestående av kanslichef ochen handläggare. Kansliet kommer att knytas till försvarsdepartementet. Chefenför försvarsdepartementets enhet för civilt totalförsvar upphör därmed att varanämndens sekreterare. Kontakten med departementet avses i fortsättningenupprätthållas genom att en representant för departementet adjungeras tillnämndens sammanträden. 1983/84:2877av m. fl. (fp) såvitt gäller yrkandena 1. att förregeringen uttalar att samordningsfrågorna inom I* 1983/84. FÖU 1983/84:21 4 totalförsvaretbör handläggas vid en enhet inom försvarsdepartementet med tillräckligöverblick, t. ex. budget- och planeringssekretariatet, 2.att beslutar avslå förslaget om inrättande av en tjänst somheltidsarbetande kanslichef i totalförsvarets chefsnämnd, 4.att för regeringen upprepar uttalanden om det angelägna i en snarförstärkning av civilbefälhavarkanslierna i fred och att denna förstärkningåstadkoms genom omfördelning från andra ledningsnivåer. 1983/84:2878 i här avsedd del av Per m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om totalförsvarets ledning och samordning iregeringskansliet samt informationsberedskapen m. m. Samordningen inom totalförsvaret behandlades bl. a.i samband med försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr 374).Utskottet förklarade sig därvid dela försvarskommittés uppfattning attden högsta ledningen av totalförsvaret i fred måste utövas aktivt och långsiktigt.Den måste fortlöpande dels följa utvecklingen och bedöma dess, inverkan påtotalförsvaret, dels undersöka vilka samordningsbehov som finns eller som kanuppkomma på , dels ta initiativ för att tillgodose sådana behov.Dessa krav är, framhöll utskottet, viktiga och gäller också myndigheter medsamordningsuppgifter. I måste, ansåg utskottet, ställas storakrav på den samordningsavdelning som då fanns i försvarsdepartementet. Utskottetuppehöll sig också vid samordningen inom totalförsvarets högsta ledning ianslutning till de organisationsändringar inom försvarsdepartementet somenligt redogörelsen i det föregående anmäldes i budgetpropositionen 1983.Utskottet förutsatte att med hänsyn till samordningsfrågornas storabetydelse utöver vad som gäller arbetets bedrivande i även ifortsättningen informeras om större förändringar beträffande ansvar ocharbetsformer när det gäller sådana frågor. Motbakgrund av uttalandena i samband med försvarsbeslut har en särskildutredare haft i uppdrag att utreda frågan om ledning och samordning avtotalförsvaret inom . Utredningens slutbetänkande ligger somframgår av redogörelsen i det föregående till grund för övervägandena i dennafråga i proposifion 1983/84:166. Utskottethar ingen erinran mot vad som i propositionen anförs om totalförsvarets ledninginom m. m. och samordningen av totalförsvaret påregeringsnivå. Den föreslagna organisationen har förutsättningar att motsvarade krav som enligt utskottets mening bör ställas på den högsta ledningen avtotalförsvaret FöU 1983/84:21 5 redani fred (jfr FöU 1981/82:13 s. 18). För att den förordade ordningen skall gefull effekt är det angeläget att departementsledningen känner starkt ansvar förden samordningsuppgift som åvilar försvarsdepartementet. Den i propositionenredovisade ordningen innebär vidare, som framhålls i motion 1983/84:2878, enansvarsfördelning i enlighet med totalförsvarsprincipen. Därigenom kommerövergången från fred till krig att underlättas eftersom samordningen inomtotalförsvaret inte byter huvudman i detta kritiska skede utan kommer attligga kvar inom försvarsdepartementet. Avdet anförda framgår att utskottet föreslår avslag på motion 1983/84:2877(fp) i den del motionärerna argumenterar för att man skall ändra gällandeordning genom att frånta enheten för civilt totalförsvar ansvar förförsvarsdepartementets samordningsuppgifter och föra det till planerings- ochbudgetsekretariatet. bör enligt utskottets mening inte heller göranågot uttalande rörande ledningen och samordningen av totalförsvaret inomregeringskansliet med anledning av motion 2878 (m). Vadförsvarsministern anför om försvarsrådet ger inte utskottet anledning tillerinringar. Det är enligt utskottets mening värdefullt att försvarsrådetbehålls som ett forum för ömsesidig orientering mellan regeringen och chefernaför vissa av totalförsvarets civila myndigheter. Det är lämpligt att somförordas i propositionen vissa tjänstemän, som har nyckelbefattningar iregeringskansliet när det gäller beredskapsfrågor, bereds tillfälle att delta iförsvarsrådets sammanträden. Utskottetfinner det också riktigt att liksom i propositionen särskilt markera totalförsvaretschefsnämnds uppgift att samordna beredskapsförberedelserna inom totalförsvaretpå den centrala myndighetsnivån. Detta ligger i linje med den vikt utskottettillmäter en väl fungerande samordning på alla nivåer i organisationen. Deökade insatser för att främja samordningen av totalförsvaret pä myndighetsnivånsom enligt propositionen skall prägla den framtida verksamheten vidtotalförsvarets chefsnämnd förutsätter stöd att ett starkt sekretariat.Utskottet har därför inte något att erinra mot att regeringen för nämndeninrättar ett kansli med kanslichef och en handläggare. Motion 2877 (fp), varibl. a. yrkas att tjänst för kanslichef vid totalförsvarets chefsnämnd inteinrättas, bör avslås i denna del. Utskottetvill i detta sammanhang behandla ett annat yrkande i motion 2877 med anknytningtill samordningen av totalförsvaret på myndighetsnivå. Det gäller yrkande 4 ompersonell förstärkning vid civilbefälhavarnas kanslier. Riksdagenhar i olika sammanhang behandlat frågan om utökning av personalen vidcivilbefälhavarkanslierna. Utskottet har därvid bedömt den vara angelägen. Enredogörelse för frågans tidigare handläggning finns intagen i utskottetsbetänkande FöU 1983/84:15 (s. 45). FÖU 1983/84:21 6 behandladeså sent som i nämnda betänkande ett par motioner som berörde förstärkning avcivilbefälhavarkanslierna. Utskottets majoritet föreslog avslag på motionerna,en rekommendation som också följdes av (rskr 219). Utskottet räknadedärvid med att personalresurserna vid civilbefälhavarkanslierna skulle kommaatt övervägas inom ramen för en pågående översyn av ledningsstrukturen inomtotalförsvarets civila delar eller som resultat av denna. En fortsatt utbyggnadav civilbefälhavarkanslierna skulle enligt vad utskottet hade inhämtat kommaatt prövas i budgetarbetet inför /86. Utskottet finner inte skälatt ändra sin dokumenterade inställning i frågan och föreslår att ävenifrågavarande motionsyrkande avslås. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet beträffande ledning ochsamordning av totalförsvaret inom 1. att avslår motion 1983/84:2877, yrkande1, angående handläggningen inom försvarsdepartementet av samordningsfrågorrörande totalförsvaret, 2. att med anledning av propositionen ochmed avslag på motion 1983/84:2878 i denna del lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört, 3. att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet har anfört, 4. att med anledning av propositionen ochmed avslag på motion 1983/84:2877, yrkande 2, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 5. att riksdagenavslår motion 1983/84:2877, yrkande 4. 2Informationsberedskapen m. m. Regeringenhar i propositionen (s. 815) dels föreslagit att 1. godkännaatt en central förvaltningsmyndighet med de uppgifter som föredragande statsrådet har angett inrättas fr. o. m. , 2. bemyndiga regeringen att vid den centralamyndigheten för psykologiskt försvar inrätta en ordinarie tjänst föröverdirektör med beteckningen Cp, 3. godkänna att myndigheterna beredskapsnämnden förpsykologiskt försvar, statens upplysningscentral och totalförsvaretsupplysningsnämnd upphör, delslämnat tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anförtom psykologiskt försvar och informationsberedskap. FÖU 1983/84:21 7 Regeringen bemyndigade chefen förförsvarsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att seöver informationsberedskapen i krig och krigsfara m. m. fickförsvarsministern regeringens bemyndigande att ändra utredningen till enkommitté. Den antog namnet . Kommittén avlämnade1983 ett principbetänkande (Ds Fö 1983:6) Informationsberedskap. I en bilagatill betänkandet beskrivs nuvarande organisation m. m. för psykologisktförsvar och informationsberedskap. Bilagan är fogad som bilaga 4 tillpropositionen. redogörelse framgår att följande statliga centrala organ har viktigauppgifter inom det psykologiska försvarets och informationsberedskapensområde: Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar (BN) är central myndighet i fred för den psykologiskaförsvarsberedskapen och svarar för beredskapsplaneringen och krigsförberedelsernai övrigt. Den bistår massmedier och folkrörelser i deras planläggning avverksamheten under beredskap och i krig samt förbereder det organ, statensupplysningscentral, som i krig eller vid krigsfara under regeringen skallsvara för en samordnad samhällsinformation. Här ingår information från allacentrala totalförsvarsmyndigheter. Nämnden utbildar personal som skall ingå iupplysningscentralen eller som har motsvarande uppgifter vid vissa regionalatotalförsvarsmyndigheter. Den bedriver också forskning på områden som är avbetydelse för det psykologiska försvaret. Upplysningscentralen(UC) skall påbörja sin verksamhet vid beredskapslarm eller när regeringen såbestämmer. Inom UC finns en nyhetsavdelning, ett öppet presskvarter, eninformationsavdelning, en utlandsavdelning, en avdelning för radiobevakningoch en administrativ avdelning. Till UC är knutna ett press- och ettinformationsråd. () har i fredstid en samordnande uppgift när det gällerinformation om totalförsvaret. Nämnden producerar vidare egen information omsäkerhetspolitik och totalförsvar. Somcentrala organ med uppgifter som rör psykologiskt försvar ochinformationsberedskap anger utredningen vidare försvarsrådet, totalförsvaretschefsnämnd, , försvarsstabens informationsavdelning.Centralförbundet folk och försvar och Tidningarnas telegrambyrå (TT). Informationsberedskapsutredningenanser att det psykologiska försvarets och informationsberedskapens uppgifteroch organisation bör tillgodose önskemål om kontinuitet från fred till krig,enkla arbetsformer och personalsnåla organ samt en klarare fördelning än f. n.av ansvaret för nyhetsförmedlingen och av uppgiften att stärka försvarsviljaoch motståndsanda. FÖU1983/84:21 8 För att tillgodose detta föreslårutredningen att det inrättas en ny central förvaltningsmyndighet. Den nyamyndigheten avses verka både i fred och i krig. Den skall ersätta BN och övertaTUN:s arbetsuppgifter. UC avses avvecklas men åtskilliga av dess uppgifter försöver till den nya myndighetens krigsorganisation.Informationsberedskapsutredningens förslag i övrigt och remissyttrandena överdetta framgår av bilagorna 5 och 6 till propositionen. 1 denna grundasövervägandena och förslagen rörande informationsberedskapen m. m. på resultatetav utredningsarbetet. Försvarsministern behandlarinledningsvis (s. 810) vissa allmänna principer för informationsberedskap ochpsykologiskt försvar. Försvarsministern anger vidare uppgifter och organisationför den styrelse för psykologiskt försvar som han i enlighet medinformationsberedskapsutredningens förslag anser bör inrättas den 1 juli 1985och då ersätta BN, UC och TUN (s. 10-13). Några ytteriigare utgifter påstatsbudgeten uppkommer inte, uppger försvarsministern. I propositionen berörs vidare informationsverksamheten ochövriga åtgärder inom det psykologiska försvaret på regional och lokal nivå (s.14). Försvarsministern behandlar också i ett avsnitt vissasärskilda frågor (s. 1415) bl. a. folk och försvars betydelsenär det gäller att sprida information om vår säkerhetspolitik och omtotalförsvaret. 1983/84:2211 av () och () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att ansvaret för kartläggning av och åtgärder motdesinformation skall åläggas den föreslagna styrelsen för psykologiskt försvar, 2. att riksdagenbegär att regeringen överlämnar motionen till den kommande parlamentariskaförsvarsutredningen för beaktande. 1983/84:2877 av m. fl. (fp) såvitt gälleryrkandena 3. att för regeringen uttalar att ansträngningarbör göras för att tillgodose de önskemål tidningar och andra nyhetsorgan har i fråga om central information vid beredskap och krig, 5. att beslutar att den föreslagna nyamyndigheten för psykologiskt försvar ges 14 17 styrelseledamöter. 1983/84:2878 i här avsedd del av Per m. fl. (m)vari yrkas att FöU 1983/84:21 9 riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omtotalförsvarets ledning och samordning i samtinformationsberedskapen m. m. 1983/84:2879 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom inrättande av en s. k. presspool i nära anslutning till den högstaledningen. Utskottet kommer i anslutning till regeringensförslag om informationsberedskap m. m. att behandla motionsyrkanden som gällerdenna del av propositionen. Motion 1983/84:2878 (m) behandlas såvitt gällerfrågor angående mål för det psykologiska försvaret, studium av och planering för s. k. skymningslägen, den nya myndighetens informationsuppgift i fred, parlamentariskt inslag i referensgrupper hos dennya myndigheten, åtgärder mot desinformation (behandlas även imotion 1983/84:2211). Utskottet behandlade i samband med försvarsbeslutbl. grundläggande principerför det psykologiska f ö r s v a r e t (FÖU 1981/82:18 s. 150 151). Därvidförklarade sig utskottet instämma i vad försvarskommitté hade anförtrörande det psykologiska försvaret. Kommittén hade bl. a. uttalat följande (DsFö 1981:1 s. 209): Vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmandepropaganda har avgörande betydelse för omvärldens tilltro till vår vilja ochförmåga att fullfölja neutralitetspolitiken även i situationer med hårt yttretryck. Denna vilja och motståndkraft måste grundläggas redan i fred. Dettaåstadkoms dock inte genom någon särskild organisation med en sådan uppgift. Vilitar i stället på vår demokratis inneboende styrka med fri åsiktsbildning,yttrandefrihet och tryckfriliet i förening med fria massmedier. Befolkningenskänsla av solidaritet med samhället har avgörande betydelse för försvarsviljanoch viljan att satsa resurser för samhällets försvar. I propositionen anger försvarsministern medutgångspunkt från dessa grundsatser vissa allmänna principer för informationsberedskapoch psykologiskt försvar. Han förklarar sig instämma iinformationsberedskapsutredningens uppfattning att det psykologiska försvarethar två uppgifter. Dessa beskrivs i propositionen på följande sätt. Denena är att bevara och stärka försvarsviljan. Den åvilar i fred samhälletmanifesterat i dess demokratiska statsskick och institutioner i vid bemärkelse riksdag, regering, myndigheter, skolor, folkrörelser, den fria pressen ochradio/TV. Den andra huvuduppgiftenär att sörja för en allsidig, snabb och korrekt FöU 1983/84:21 10 informationsförmedling.Denna uppgift åvilar press, radio/TV och informationsfunktionerna hosregeringen och myndigheterna. Dessauppgifter kan enligt utredningens och försvarsministerns mening inte sesisolerade från varandra utan bör uppfattas så, att man genom en godinformationsförmedling bidrar till att upprätthålla försvarsvilja ochmotståndsanda. Uppgiften att bevara och stärka befolkningens försvarsvilja ärytterst av politisk natur. Det övergripande ansvaret på detta område åvilardärför regeringen. Enligtmotion 1983/84:2878 (m) bör utarbetas ett mer preciserat mål för detpsykologiska försvaret. 1981/82:102, FöU 18, rskr 374) bejakade redan i samband med 1982 årsförsvarsbeslut de grundsatser för utformningen av det psykologiska försvaretsom försvarsministern har som utgångspunkt för sina överväganden ipropositionen. De preciseringar han gör innebär bl. a. en från journalisthålllänge önskad åtskillnad av det psykologiska försvarets huvuduppgifter attdels svara för korrekt nyhetsförmedling, dels stärka försvarsviljan. anser det riktigt att klart avgränsa dess båda uppgifter från varandra.Vad försvarsministern anför rörande psykologiskt försvar ochinformationsberedskap anser utskottet inte heller i övrigt ger anledning tillerinringar från sida. bör inte nu uttala sig förytterligare preciseringar av målet för det psykologiska försvaret. Frågan omdet psykologiska försvarets uppgifter torde bli föremål för ytterligareöverväganden inom ramen för den nya försvarskommitténs arbete. Motion 2878 böravslås i denna del. Utskottethar ingen erinran mot att en ny central myndighet, benämnd styrelsen förpsykologiskt försvar, inrättas i enlighet med vad som föreslåsi propositionen. Imotion 2878 (m) uttalar motionärerna, i likhet med vad överbefälhavaren haranfört i sitt remissvar över informationsberedskapsutredningens förslag, omgående bör studera och planera för s. k. skymningslägen. Utskottet serdenna fråga i första hand mot bakgrund av organisationsändringen. Eftersom dennya myndigheten avses ersätta både BN, UC och TUN får den samma ansvar både ifred och i krig. Därigenom minskar informationsproblemen i ett skymningsläge.Detta är ett huvudsyfte med organisationsändringen. Att studera sådana lägenoch planera för dem blir en naturlig och viktig uppgift för den nyamyndigheten. Ett särskilt uttalande härom av är inte påkallat. Motion2878 (m) tar också upp den del av den nya myndighetens verksamhetsområde sommotsvarar de nuvarande arbetsuppgifterna för TUN. Utskottet viU peka på att TUNbl. a. har till uppgift att i fred främja informationen om säkerhetspolitikenoch totalförsvaret.