bet · G701SkU30 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 detta betänkande behandlarutskottet motioner som bl. innehåller yrkanden med anknytning till 1982 årsskattereform. De motioner som behandlas tar upp frågor om skatteskalan för1982, beräkning av underlag för tilläggsbelopp (UTB), schablonavdrag iinkomstkällan tjänst, fackföreningsavgift, löneavgift, underskottsavdrag ochskattepolitikens inriktning. Utskottet behandlar också frågan om beskattningen avvårdbidrag i sådana fall då den ordinarie vårdnadshavaren förvärvsarbetar ochanlitar ersättare för vården. Även motioner om den skattemässiga behandlingenav barn som förvärvsarbetar i föräldrarnas näringsverksamhet, av barnpension,av kostnader på grund av sjukdom och av gåvor till internationelltbiståndsarbete m. m. behandlas i betänkandet. Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden utom vissaavseende UTB. I fråga om dessa har utskottet ansett att börunderstryka angelägenheten av att genom olika åtgärder sökerunderlätta uppgiftslämnandet, föreslår ändringar i regelsystemet och vidtar dejusteringar av anvisningarna som kan visa sig påkallade. Till betänkandet har fogats 13 reservationer (en gemensamför m, c, fp och en gemensam för m och fp. Ytterligare sex reservationer harundertecknats av enbart moderater två av centerrepresentanter och tre avfolkpartister i utskottet. Vidare har avgetts två särskilda yttranden, ett av moch ett av fp. 1983/84:302 av Manin () och () 1 motionen yrkas att hos regeringen begärutredning och förslag syftande till att i skattehänseende likställa barn som uppbär barnpension med övriga barn. 1983/84:598 av m. n. I motionenyrkas att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning omavdragsrätt för vissa gåvor till internationellt biståndsarbete m. m. 1983/84:747 av m. (m) såvitt avser yrkandena 2 (delvis), att godkänner följande statligainkomstskatteskala för . 1 1983/84. Statliga skattesatser 1985 (Underskottsavdrag = 0) i skiktet: (regeringen) i skiktet: (m) teintäkter: (milj. .57,0 747,4 * Införs grundavdrag för barn fr.o.m. beskattningsåret1985 sänks skatteuttaget i skikten 9-12 basenheter . 3. att beslutar attinflationsskyddet av den statliga inkomstskatteskalan återinförs fr. o. , 4. att beslutar upphävabegränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde fr. o, , 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande utredning om underskottsavdrag, 6. att beslutar fastställa marginalskattespärrenför beskattnings året , 7. att beslutar fastställa spärrbeloppet vidtillämpningen av begränsningsregeln till fr. o. m. , 8. att beslutar maximeraschablonavdraget i inkomstslaget tjänst till ,, 9. att upphäver lagen omskattereduktion för fackföreningsavgift fr. o. m. , 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen i övrigt anförts beträffande skattepolitikens inriktning. ,1983/84:748 av (mj I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omåtgärder för en förändring i arbetstagarbegreppet så att arbetsgivarens egetbarn vid anställning inte diskrimineras i förhållande till annans. 1983/84:1129 (jfr 1363) avThorbjörn m. n. (c) såvitt avser yrkande 1 a), att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen SkU1983/84:30 3 anförts om att räntetillägg för bil eller liknandetillgång som ingår i enskild näringsverksamhet skall beräknas på bilens värdeefter avskrivning, 13 (delvis), att hos regeringen begär en översyni särskild ordning av förmånsbeskattningen av jordbrukets bostäder, vilken ävenskall omfatta reglerna om räntetillägg för bostadsbyggnad. 1983/84:1142 av m. (vpk) såvitt avser yrkandena 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandeprinciperna för den framtida skattepolitiken, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ominförandet av en produktionsbeskattning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ominförandet av en enhetsskatt för stat och kommuner, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ominkomstbeskattningen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omavdragssystemet, 1983/84:1457 av m. fl. 1 a), att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om att räntetillägg för bil eller liknandetillgång som ingår i enskild näringsverksamhet skall beräknas på bilens värdeefter avskrivning, (delvis) att hos regeringen begär en översyni särskild ordning av förmånsbeskattningen av jordbrukets bostäder, vilken ävenskall omfatta reglerna om räntetillägg för bostadsbyggnad. 1983/84:1471 av () I motionen yrkas 1. att beslutar upphäva lagen om skattereduktionför fackföre ningsavgifter, 2. att , därest yrkandet under 1. icke skullebifallas, hos regeringen begär förslag att skattereduktion för fackföreningsavgifter endast medges därest yrkande härom framställts i samband med allmän självdek laration. 1983/84:1481 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omklarläggande av förutsättningarna för att sådan ideell sammanslutning avupphovsmän, fotografer eller utövande konstnärer, som enligt sina stadgar hartill uppgift att företräda medlemmarna i fackliga frågor, jämställs medarbetstagarorganisation, vars medlemmar skall tillerkännas skattereduktion förfackföreningsavgift. SkU1983/84:30 4 1983/84:1483 av () och () I motionen yrkas att uttalar sig för att enöversyn görs beträffande barnpensionernas skatteregler och att eneventuell ändring skulle kunna gälla barnpensionärerna studerar. 1983/84:1493 av förste vice talmannen () I motionen yrkas att beslutar om skyndsamlagändring innebärande att den del av vårdbidraget för handikappade barn somanvänds för att bekosta en ersättare undantas från beskattning. 1983/84:1494 av förste vice talmannen . I motionen yrkas -under förutsättning att yrkandet 4 imoderaternas partimotion 747 om avskaffande av begränsningen av rätten tillunderskottsavdrag inte bifalls - 1. att beslutar i enlighetmed vad som i motionen anförts om kvittningsrätten mellan makar, 2. att beslutar i enlighetmed vad som i motionen anförts om räntetillägg för bil och mangårdsbyggnad päjordbruksfastighet e. d., 3. att beslutar i enlighetmed vad som i motionen anförts om räntefria lån. 1983/84:1501 av . (fp) såvitt avser yrkandena 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omprinciperna för beskattningen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav en samfälld översyn av beskattningens roll inom familjepolitiken, 3. att riksdagenbeslutar att skatteskalan inom inkomstskatten återgår till vadriksdagen beslutade , 4. att riksdagenbeslutar att basenheten fastställs på grundval av fulltinflationsskydd enligt tidigare gällande regler, 5. att riksdagenuttalar sig för fortsatta marginalskattesänkningar efter 1985 enligt vad somanförts i motionen, 1983/84:2032 (hänv.2031) av m. fl. 7. att avskaffar den allmänna löneavgiften på fr. o. m. 1983/84:2145 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärutredning och förslag syftande till att i skattehänseende likställa barn medbarnpension med övriga barn. 1983/84:2151 av tredje vice talmannen () och () SkU1983/84:30 5 I motionen yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att frågan om skattereduktion fördiabeteskost samt tarm- och magsjukas merkostnad bör bli föremål för utredning. 1983/84:2156 av () Imotionen yrkas 1. att beslutar attpsoriatikers faktiska merkostnader på grund av sjukdomen skall varaavdragsgilla vid beskattningen, 2. att hos regeringenanhåller om förslag till ändring i skattelagstiftningen så att avdragsrättenför gifta skattskyldiga för ökade levnadsomkostnader på grund av psoriasisgörs individuell. 1983/84:2162 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av enklaredeklarationsförfarande vid beräkningen av underlaget för tilläggsbelopp. 1983/84:2516 av Hans Nyhage (m) och () I motionen yrkas-med hänvisning till motion 2515 - - attriksdagen beslutar slopa den allmänna löneavgiften på . 1983/84:2525 (hänv. 2524) av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) såvitt avser yrkandena 1. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att målsättningenmed skattereformen måste fullföljas, 2. att beslutar att denefter det ursprungliga beslutet om skattereformen gällande skatteskalan för1985 års inkomst åter skall gälla, 3. att beslutar fastställabasenheten för skatteskalan till , 6. att beslutar att med verkan från den 1januari 1985 upphäva lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift och vidtadärav föranledda följdändringar. Gällande rätt m. m. antog ettförslag till skattereform att genomföras i tre etapper inkomståren 1983 1984och 1985 (prop. 1983/84:197, SkU 60, rskr. Målet var att sänkamarginalskatterna till högst för huvuddelen av de heltidsarbetandeinkomsttagarna och att begränsa det skattemässiga värdet avunderskottsavdragen till högst av avdragsbeloppet. Riksdagsbeslutetinnebar också att den automatiska indexanknytningen av skiktgränserna iskatteskalan ersattes med en på förhand fastställduppräkning motsvarande i genomsnitt 1* 1983/84. SkU1983/84:30 6 Basenheten bestämdes därför till . för år1983, till . Enligt den beslutade skatteskalan skulle statlig inkomstskatt(grundbelopp + tilläggsbelopp) i inkomstskikten mellan 18 och 21 basenheterutgå . Mot bakgrunden av den beslutadedevalveringen beslutade vissa lättnader i denstatliga inkomstskatten för (prop. 1982/83:50 bilaga 2.1, SkU15, rskr. Genom riksdagsbeslut gjordes vissaytterligare justeringar riksdagsbeslut (prop. 1983/84:69, SkU 17,rskr 107). Ändringarna, som avsåg 1984 och inkomster (1985 och 1986års taxeringar), innebar att inflationsskyddet för de båda inkomstårenbegränsades till ca 4 resp. . Basenheten blev härigenom . Vidare höjdes grundbeloppet med fyraprocentenheter i inkomstskiktet 18-20 basenheter (.) och i inkomstskiktet 20-21 basenheter (152 000- ). stort sett likartad höjning gjordes . Som tidigare nämnts innebar 1982års skattereform -förutom en sänkning av marginalskatterna-en begränsning avunderskottsavdragens skattemässiga värde. Denna begränsning åstadkommer mangenom att dela upp den statliga inkomstskatten i två delar, grundbelopp ochtilläggsbelopp. Grundbeloppet beräknas-liksom tidigare hela den statligainkomstskatten -på den beskattningsbara inkomsten, medan tilläggsbeloppetberäknas på ett särskilt underlag (UTB) motsvarande den till statliginkomstskatt beskattningsbara inkomsten ökad med medgivna underskotts- ochförlustavdrag samt i vissa fall s. k. räntetillägg. Tilläggsbelopp utgår bara iden mån UTB överstiger en viss nivå (den s. k. brytpunkten, 16 basenheter ellervid taxering . Från förbudet att räkna av underskottsavdrag vid beräkningav tilläggsbelopp gäller vissa undantag. Det första undantaget har tillkommitbl. a. med tanke på att ett förbud att kvitta underskott av schablontaxeradfastighet mot överskott av kapital kan ge upphov till ojämnheter ibeskattningen och skapa icke önskvärda styrningseffekter. Undantaget innebäratt underskott av schablontaxerad fastighet får kvittas mot överskott avkapital intill ett belopp av . Kvittningsrätten gäller endast egnaunderskott och inte underskott hos andra maken. I syfte att underlätta startandet och vidareutvecklandetav näringsverksamhet har vidare föreskrivits att underskott av kapital i vissafall får kvittas mot överskott av andra inkomstslag och att en näringsidkareunder en sexårsperiod får utnyttja ett tidigare underskott mot ett senare överskotti samma förvärvskälla. SkU1983/84:30 7 Vid beräkning av UTB skall hänsyntas till vissa förmåner som en skattskyldig åtnjutit. Sålunda skall ennäringsidkare påföras ett särskilt schablonmässigt beräknat förmånsvärde förbil eller annan rörelsetillgång (båt, flygplan) som kan utnyttjas privat.Förmånsvärdet skall motsvara värdet av att inte privat behöva redovisa enräntekostnad för bilförvärvet. Det bestäms schablonmässigt och knyter an tilldet s. k. finansieringstillägg som ingår i värdet av bilförmån för löntagare.Riksskatteverket () har i anvisningar utfärdade (RSV Dt1983:7) rekommenderat att räntetillägg för tillgångar av ifrågavarande slagberäknas efter och på ett underlag motsvarande av tillgångarnasanskaffningsvärde. Vid bestämmande av UTB för jordbrukare skall tillägg görasför de faktiska ränteutgifter i förvärvskällan som kan anses belöpa påbostadsdelen. Slutligen skall förmånen av ett räntefritt lån eller ettlån mot lägre ränta än normalt från arbetsgivare tas upp som en särskildtilläggspost. Schablonavdrag i inkomstslaget tjänst I samband med skattereformbeslutade , i syfte att underlätta taxeringsarbetet, införa ettschablonavdrag i inkomstslaget tjänst. Avdraget utgör , dock högst 5 %av intäkten och gäller fr. o. m. detta års taxering. I samband med skattereformbeslutade också att reformens första steg avseende inkomståret 1983skulle finansieras genom införande av en allmän löneavgift om . Avgiftenberäknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgift tillfolkpensioneringen enligt lagen om socialavgifter och följer även i övrigt deregler som gäller för dessa avgifter. antog en lagom rätt till skattereduktion för fackföreningsavgift (prop. 1982/83:50 bilaga2.1, SkU 15 och 16, rskr. Bestämmelserna innebär i sin nuvarandeutformning att en skattskyldig har rätt till skattereduktion för medlemsavgifttill arbetstagarorganisation ' av ett underlag om högst 1 200 kr.Reduktionsbeloppet är alltså maximerat till . Den skattskyldige kanbegära skattereduktion antingen genom sin organisation eller genom egen ansökantill lokal skattemyndighet. Ansökan genom organisation skall ske hosriksskatteverket taxeringsåret eller, om uppgifterna kanlämnas via ADB-medium, . Sista tidpunkt för egenansökan har fastställts till taxeringsåret. SkU1983/84:30 8 på förutsättningen att organisationerna - -taxeringsåret -informerar medlemmarna om storleken av denreduktionsgrundande avgift RSV genom organisationens försorg kommer att fåupplysning om. Barnpension enligt lagen om allmänförsäkring (AFL) kan utgå dels inom folkpensioneringen, dels inom försäkringenför tilläggspension (ATP). Barnpension enligt folkpensioneringen utgår till barnunder , om en av eller båda föräldrarna avlidit. Har avliden förälderenligt bindande avtal åtagit sig att till utomäktenskapligt barn utge visstengångsbelopp, föreligger rätt till barnpension endast i den mån pensionenöverstiger en livränta, som inköpts eller kunnat inköpas åt barnet förbeloppet. Barnpension enligt folkpensioneringen utgör för år räknatminst av basbeloppet (. Den utgår dock alltid med sådantbelopp att pensionen tillsammans med eventuell pension från ATP uppgår till av basbeloppet (.) om båda föräldrarna avlidit, till avbasbeloppet (.) om barnet uppbär bidragsförskott och till av samma belopp (.) i övriga fall då barnet uppbär pension efter enav föräldrarna. I sistnämnda fall beaktas även sådan folkpension i form avänkepension, som utgår till barnets mor eller styvmor, om barnet och änkanstadigvarande sammanbor. Om flera barn är berättigade till barnpension,fördelas vid avräkningen änkepensionen lika mellan barnen. De krav som uppställs för rätt till barnpension enligtförsäkringen för ATP är desamma som för barnpension inom folkpensioneringen medden skillnaden att åldersgränsen för barnet satts högre. Pensionens storlekär beroende av den avlidna förälderns pensionspoäng, vilket i sin tur grundarsig på hans pensionsgrundande inkomst under ett visst antal år. Barnpensionensstorlek kan därigenom variera inom tämligen vida gränser. Som framgått ovan kan barnpensionen enligtfolkpensioneringen påverkas av bl. a. huruvida bidragsförskott utgår. Enligtlagen om bidragsförskott utgår detta som ersättning för eller utfyllnad avunderhållsbidrag. En förutsättning är att vårdnaden tillkommer endast en avföräldrarna eller att barnet inte står under föräldrarnas vårdnad. Vidare krävsatt den förälder som inte har vårdnaden inte betalar underhållsbidrag ellerbetalar bidrag med lägre belopp än bidragsförskottet. I vissa fall utgår dockinte bidragsförskott, t. ex. om barnet bor tillsammans med den förälder sominte har vårdnaden. För vård av barn som pågrund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i SkU1983/84:30 9 behov av särskild tillsyn och vård kan förälder uppbäravårdbidrag. Förmånen utgör en fristående folkpensionsförmån och kan utgå medbelopp motsvarande hel eller halv förtidspension jämte pensionstillskott (. Vårdbidraget infördes som en ersättningför det merarbete barnets sjukdom eller handikapp föranleder. Fr. o. m. den 1juli 1975 ändrades bestämmelserna så att även andra merkostnader än sådana somkan hänföras till tillsyns- och vårdbehovet räknades in vid bedömning av rättentill vårdbidrag. infördes rätt till halvt vårdbidrag. Av vårdbidraget kan en viss angiven del (15, 32, 48 eller63 % av basbeloppet) bestämmas som ersättning för merkostnader. Vårdbidraget utgör skattepliktig och pensionsgrundandeinkomst för föräldern. Detta gäller dock inte sådan del som utgör ersättningför merkostnader. Svensk skattelagstiftning saknarbestämmelser om avdrag för bidrag till ideella organisationer. I proposition1978/79:160 om fortsatt reformering av inkomstskatten föreslogs en merbegränsad avdragsrätt onlfattande endast gåvor till svenska stiftelser ellerföreningar som i överensstämmelse med sina stadgar huvudsakligen utövadeinternationell biståndsverksamheteller internationellt verkade för samförståndeller respekt för mänskliga rättigheter. Avdragsrätten var utformad som enskattereduktion av gåvan och maximerad till . Förslagetavvisades av (SkU 1978/79:55, rskr 334). Kostnader på grund av sjukdom Om en persons skatteförmåga varitväsentligen nedsatt kan den taxerade inkomsten minskas med ett s. k. extraavdrag. Förutsättningen är att skatteförmågan varit väsentligen nedsatt tillföljd av t. ex. långvarig sjukdom, olyckshändelse, ålderdom ellerunderhållsskyldighet. Avdraget skall bestämmas efter omständigheterna i detenskilda fallet och får inte överstiga . (50 § 2 mom. andra stycketkommunalskattelagen 1928:370 -KL). () utfärdade särskildaanvisningar rörande det extra avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga pågrund av sjukdom m. m. (RSV Dt 1976:7) att tillämpas fr. o. m. Dessa anvisningar har därefter omarbetats i form av föreskrifter ochinnebär i sin senaste lydelse (RSV Dt 1983:18) i korthet följande. Skatteförmågan skall enligt lagtexten vara väsentligennedsatt. Detta innebär att avdrag bör medges endast om den skattskyldige haftmerkostnader för sjukdom m. m. vilka medfört att den ekonomiska situationendvs. SkU1983/84:30 10 skatteförmågan på grund av nedsatta fysiska eller psykiskafunktioner avsevärt avvikit från vad som normalt skulle ha varit förhållandet.Avdrag kan alltså inte medges endast för att inkomsten varit låg. Att skatteförmågan skall bestämmas med utgångspunkt i denskattskyldiges ekonomiska förhållanden innebär bl. a. att hänsyn skall tastill både inkomst och förmögenhet, såväl skattepliktig som inte skattepliktig.För makar och andra sambeskattade personer sker bedömningen med hänsyn tillderas gemensamma inkomst och förmögenhet. Avdraget skall beräknas på makarnassammanlagda sjukdomskostnader och tillgodoföras den make som har den högstainkomsten. Hänsyn skall vidare tas till om en persons nödvändigakostnader för livsuppehållet m. m. på grund av nedsatta fysiska eller psykiskafunktioner betydligt överstiger vad som annars är normalt. Det kan till exempelvara fråga om merutgifter på grund av att hjälp måste anlitas för den dagligalivsföringen, exempelvis för skötsel av hemmet eller attdet finns behov av särskild tillsyn. Stora utgifter kan också föranledas avkostnader för speciell föda, medicinering, salvor, omläggning av bandage,särskild bostadsutrustning eller extra slitage av kläder samt för resor m.m.Avdrag bör däremot inte medges för inkomstrelaterade vårdavgifter. Den personkrets som omfattas av föreskrifterna ärföreträdesvis handikappade och personer med kroniska sjukdomar. Någon schablonför merutgif-ternas storlek anges endast för specialkost vid vissa sjukdomar.Utgifterna varierar såväl mellan som inom olika sjukdomsgrupper. Avdragsrättenblir alltså beroende av en bedömning i varje enskilt fall. Vid bedömningen av avdragsrätten bör beaktas samtligautgifter som den skattskyldige haft på grund av sjukdom. Utgifter förläkemedel, hjälpmedel, resor, kostnader för ledarhund etc. medräknas endasttill den del de inte ersätts av försäkringskassa eller på annat sätt, dvs.endast nettokostnaden får beaktas. Avdrag bör endast medges om utgifterna överstiger vad somkan betraktas som normala utgifter för läkarvård, medicin o. d. bör därför inte beaktas i detta sammanhang. Som merutgift får även medräknas utgifter försjukdomskostnader för omyndiga hemmavarande barn. Sådana utgifter för myndigthemmavarande barn får beaktas i den mån barnet inte uppbär folkpension ellerliknande ersättning. För merutgifter på grund av specialkost tar anvisningarnaupp schablonbelopp som uppgår till . för diabetiker och som i övrigtvarierar . beroende på vilken typ av kost denskattskyldige behöver. Schablonbeloppen gäller inte om handikappersättningeller annan skattefri ersättning utgått för att täcka merutgifterna. Det extra avdraget bör normaltkunna beräknas med ledning av följande tabell: Om dentaxerade inkomsten efter ev justering uppgår till Extraavdrag medges normalt med belopp motsvarande 2 ggrberäknade merutgifter beräknade merutgifter hälften av beräknade merutgifter hälften av den del av beräknade merutgifter som överstiger1/20 av inkomsten Ommakarnas sammanlagda taxerade inkomster efter ev justering uppgår till Extraavdrag medges normalt med belopp motsvarande 2 ggrberäknade merutgifter beräknade merutgifter hälften av beräknade merutgifter hälften av den del av beräknade merutgifter som överstigeri/20 av inkomsten Som gifta räknas ocksåsammanboende, som varit gifta med varandra samt sammanboende som hareller har haft gemensamma barn. Om den skattskyldige haft hemmavarande barn under 16 årbör ovan angivna inkomstgränser i resp. tabell ökas med . för varjesådant barn. När avdrag medges för merutgifter som överstiger 1/20 av inkomstenfår avdraget beräknas efter inkomsten minskad med . för varje barn. Frågan om skatteskalans utformningvid och taxeringar prövades av så sent som i december1983. framhöll i sitt betänkande 1983/84:17 bl. SkU1983/84:30 12 Den trepartiöverenskommelse som lågtill grund riksdagsbeslut om en successiv sänkning avmarginalskatterna byggde bl. a. på följande tre förutsättningar. Den dåvarandeindexregleringen skulle ersättas med en annan form av skydd mot inflationen,underskottsavdragens skattemässiga värde skulle begränsas till högst avavdragsbeloppet och skattereformen skulle totalfinansieras. I likhet med finansministern anser skatteutskottet detvara angeläget att skattereformen fullföljs. Eftersom politiska förutsättningarför en fullständig finansiering av skattereformens andra steg inte nuföreligger, bör enligt utskottets mening finansieringsbehovet likvälnedbringas. Av proposition 1983/84:40 framgår att regeringen för år 1984utformat förslag om ändrade bidrag och fastställt taxor utifrån förutsättningenatt prisstegringen under nämnda år skall uppgå till . Mot den bakgrundentillstyrker utskottet att basenheten för fastställs till 7 600 kr.Utskottet godtar också de i propositionen redovisade skälen för att begränsainflationsskyddet för till och att höja procentsatsenför grundbeloppet i inkomstskiktet 18-21 basenheter. Ett slopande av begränsningen avunderskottsavdragens skattemässiga värde skulle -menade utskottet -innebära ryckte undan en viktig förutsättning skattereform. En sådanåtgärd var enligt utskottets mening också olämplig av rättviseskäl och medhänsyn till skatteförmåge-principen.