bet · G701KU12 · 1983-12-31 00:00:00 — 1980/81:1506 och 1982/83:22)'om utjämning mellan församlingarnaav kostnaderna för deras befattning med begravningsverksamheten samt om vidgad kompetens för församlingarna på begravningsområdet uttalade KU1983/84:12 10 utskottet att förslagen förutsatte en utredning. I dennaborde strukturfrågor på lokalplanet få en framträdande plats. Genom beslut har regeringen bemyndigatchefen för kommundepartementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att utredafrågan om struktur på lokalplanet, m.m. I utredningens direktivuttalas bl. a. följande angående utredningsuppdraget. En översyn av kyrkans struktur pålokalplanet bör i första hand syfta till att finna lämpliga former för attbilda ekonomiskt och befolkningsmässigt bärkraffiga enheter, som kan utgöraunderlag för en differentierad och målinriktad kyrklig verksamhet pålokalplanet. bör i princip församlingen och dess kyrka alltjämt kunnautgöra bas för prästernas och deras medarbetares församlingsvårdandeverksamhet. Befolkningsutveck-hngen, ändrade geografiska förhållanden m. m. kandock i särskilda fall motivera uppbrott från det historiskt givna. Det moderna samhället uppvisar en betydligt störrerörlighet hos befolkningen än det samhälle i vilket våra församlingarursprungligen bildades. Inom ramen för nuvarande prästerliga tjänsteorganisafionhar möjligheter skapats att tillgodose personalbehovet på orter med säsongvisstarkt ökad frifidsbefolkning. Andra förhållanden har inte i lika hög gradbeaktats, t. ex. den omfattande dagbefolkningen i storstädernascityförsamlingar eller studieorternas stora tillskott av tillfälligt inflyttadeungdomar. Sådana företeelser visar att den nuvarande territoriellaförsamlingsstrukturen inte allfid svarar mot de krav som utvecklingen ställer.Det är möjUgt att man här bör söka sig mot friare strukturer. Ett exempel påsådana utgör de former i vilka man har sökt tillgodose behovet av finskspråkigtförsamlingsarbete bland invandrare inom ram. För detta arbetehar prästerliga tjänster fått inrättas utan en hård låsning till denterritoriella församlingsorganisationen. En annan möjlighet kan vara att låtamera bärkraftiga strukturer av samfälHghetsmodell eller något organ på stifts-eller kontrakts-plan ta över ansvaret för vissa delar av denförsamlingsvårdande verksamheten, som en lokal församling saknar egna resurserför. Kommittén bör förutsättningslöst pröva olika tänkbara modeller för enbredare samverkan på lokalplanet. I de flesta fall torde de nuvarandepastoraten vara den minsta tänkbara enheten för sådan samverkan. I utredningsarbetet bör också uppmärksammas frågorna omvem som skall bära kostnaderna för de olika delarna av den kyrkligaverksamheten och vilka organ som bör utöva den kyrkokommunalabeskattningsrätten. De fidigare berörda frågorna om ansvaret för kostnadernaför begravningsverksamheten bör uppmärksammas i detta sammanhang. Sambandetmed den ekonomiska utjämning som sker via kyrkofonden bör särskilt studeras medhänsyn fill det nya utjämningssystemets effekter förstrukturrafionalise-ringen. Kommittén har lagt fram ettdiskussionsbetänkande (SOU 1983:55) Församlingen . I betänkandetpresenteras bl. a. olika modeller för kyrkans lokala organisation. Betänkandetär f. n. föremål för en bred remissbehandhng. Som fidigare nämnts beslutade omett enhetligt system för ekonomisk utjämning inom genomkyrkofonden (prop. 1981/82:158, KU 1981/82:28, rskr 1981/82:309). KU1983/84:12 11 trädde i kraft och ersatte både detstatliga skatteutjämningssystemet för de kyrkliga kommunerna och den utjämningsom tidigare skett via kyrkofonden. (KrU 1982/83:23) hade vidbehandlingen av årets budgetproposition inte någonting att erinra motregeringens förslag beträffande statsbidraget till kyrkofonden och hemställdeom avslag på en motion (mot. 1982/83:1631), vari under hänvisning fill motion1982/83:1630 yrkats bl. a. att till kyrkofonden skulle anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med 44 milj. kr. Riksdagenbeslutade i enlighet med kulturutskottets hemställan. 4 Biskops valbarhet till kyrkomötet I mofion 1982/83:1142 av AndersSvärd (c) hemställs att lagen om ändras så att biskopar ejlängre blir valbara till kyrkomötet. I motionen hävdas att den närvaroskyldighet ochyttranderätt som biskoparna har vid kyrkomötet inte är lämplig att förena medvalbarhet till kyrkomötet. Enligt motionären år självskrivenhet irepresentativa beslutande organ inte förenlig med de demokratiska principersom tillämpas i och det är därför lämpHgast att biskoparna över huvudtaget inte är valbara. Därigenom undviks nackdelarna med att olika biskopar kanfå olika ställning i kyrkomötet. Utskottet bör enhgt motionen utarbeta lämpliglagtext. I 5§ andra stycket lagen (1982:942) om svenska kyrkanföreskrivs att biskoparna i stiften skall närvara vid kyrkomötets sammanträdenoch får delta i kyrkomötets överläggningar, men i besluten endast om de ärledamöter av kyrkomötet. Enligt 32 8 lagen (1982:943) om kyrkomötet gäller attkyrkomötet får besluta att en eller flera biskopar, även om de ej är ledamöterav kyrkomötet, vid beredningen av ärenden eller vid prövning av frågor somavses i 36 § nämnda lag får närvara vid ett utskotts sammanträde och delta iutskottets överläggningar men ej i besluten. Frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet diskuteradesrelativt ingående i propositionen om ett reformerat kyrkomöte (prop.1981/82:192 s.26f.). (KU 1982/83:2) hade vidbehandlingen av propositionen ingenting att invända mot vad som föreslagits idenna del. Utskottet framhöll emellertid att när erfarenheter vunnits av dennya kyrkomötesorganisationen bör en noggrann utvärdering och analys avreformens fillämpning i praktiken komma till stånd. beslöt i enlighetmed utskottets hemställan. 5 Förfarandet vid utnämning av biskop I motion 1982/83:1143 av AndersSvärd (c) hemställs att hos regeringen begär att sådan ändring vidtasi 11 8 lag om att blirutnämningsmyndighet vid biskopstill- KU1983/84:12 12 sättningar samt att frågan om hur förslag inför sådanutnämning skall tas fram blir föremål för utredning, I motionen föreslås att kyrkans centralstyrelse bemyndigasatt tillsätta biskopar efter förslag från resp. stift. Enligtmotionen bör centralstyrelsen ha att välja bland tre på förslag uppsattapersoner. Tillvägagångssättet vid upprättande av förslag bör utredas. Delnuvarande valförfarandet kan enligt motionären ifrågasättas på fler punkter ochdet bör övervägas om inte i stället något eller några stiftsorgan tillsammansbör åläggas uppgiften alt upprätta förslaget till centralstyrelsen. Enligt 11 8 andra stycket lagen (1982:942) om utnämner regeringen till biskop en av de tre som har föreslagits i denordning som föreskrivs i lag. Gällande regler i lagen (1963:633) om biskopsvalinnebär i korthet att biskopen utses av regeringen efter förslag fråndomkapitlets ledamöter och präster och lekmän i stiftet. Enligt vad som inhämtats från pågår ettgemensamt utredningsarbete i , ochstatsrådsberedningen som syftar till att ta fram ett förslag som innebär attsvenska kyrkans I centralstyrelse görs till en statlig förvaltningsmyndighetunder kyrkomötet. Genomförandet av ett sådant förslag kräver grundlagsändringar.Enligt nu gällande regler är centralstyrelsen i konstitutionellt hänseende enstatlig förvaltningsmyndighet under regeringen (11 kap. 68 RF). Bakgrundentill utredningsarbetet är bl. a. att centralstyrelsen anser att den bör vara enmyndighet under kyrkomötet. Biskoparna är chefer för domkapitlen, vilka är statligaförvaltningsmyndigheter under regeringen. Det finns f. n. inga planer på attändra på nämnda förhållande. Om centralstyrelsen görs till en myndighet underkyrkomötet skulle ett genomförande av förslaget i motionen medföra attdomkapitlens chefer kommer att utses av en myndighet som domkapitlen inte lyderunder, 6 Officiant vid borgerlig begravning 1 motion 1982/83:1684 av StureEricson och (båda s) hemställs att hos regeringen begärförslag om att kommun skall vara skyldig att utse officiant vid borgerligbegravning. Motionärerna hävdar att en av beslutadskyldighet för kommun att utse officiant vid borgeriig begravning skulleväsentligt underiätta för många familjer att ordna en icke religiös begravningför avlidna släktingar som själva önskat en sådan. Motionärerna hänvisar bl. a.till betänkandet (SOU 1981:36) Begravningsverksamheten, i vilket konstaterasatt det ibland är förenat med svårigheter att ordna en borgerlig begravning ochatt ett viktigt skäl till detta synes vara bristen på officianter. I motionenpåpekas att det vid väcktes en motion (mot. 1975:415) omkommuns skyldighet att utse officiant vid borgeriig begravning.Konstitutionsutskottet behandlade den i sitt betänkande 1975/76:20 ochhemställde att KU1983/84:12 13 skulle avslå motionen med hänvisning till de pågåendeöverläggningarna om de framtida relationerna mellan staten och kyrkan.Riksdagen följde utskottets hemställan. Motionärerna anser emellertid att enskyldighet för kommunerna att utse officiant vid borgerlig begravning inte har-något egentligt samband med frågan om relationerna mellan stat och kyrka. Av 4 8 lagen (1957:585) om jordfästning m. m. framgår attjordfästning eller annan särskild ceremoni inte är obligatorisk för rätt tillgravsätlning på allmän begravningsplats. S, k. borgerlig begravning, dvs. enceremoni motsvarande jordfästningen men utan religöst inslag, förekommer endasti liten omfattning. hölls 675 sådana förrättningar, vilketutgjorde 0,av alla jordfästningar . Antalet församlingar ochsamfäUigheter där det fanns tillgång till borgerlig officiant uppgicktill 238 motsvarande 11,. Enligt uppgifter som utskottet inhämtat frånBegravningsföreningen och Begravningsbyråer ärdet vanligtvis inte svårt att tillgodose önskemål om borgerlig begravning, ochnär sådan begravning efterfrågas upplyser föreningarna bl. a. om personer somär villiga att åta sig att vara officianter. Utskottet behandlar i dettabetänkande motioner rörande religionsfrihets-frågor och kyrkliga frågor iövrigt. I motion 1982/83:1146 av m.fl. (fp)föreslås vissa ändringar i medleitiskapsreglerna för . Reglernaom medlemskap i bör ändras så att de harmonierar med 2 kap. 2 8RF. Vidare förordas att punkten 3 övergångsbestämmelsen till 2 kap. 2 8 RFskall upphävas. Enligt motionen bör ändringen i religionsfrihetslagen ha deninnebörden att inträde i skall kunna ske endast efterviljeyttring. Formerna för denna viljeyttring skall enligt motionen intefastställas i lag utan den skall avgöras av själv. På initiativ av kyrkomöte pågår f. n. enutredning om kyrkotillhörighet och dop i . Resultatet av dennautredning och kyrkomötets behandling med anledning härav bör enligt utskottetsmening avvaktas. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1982/83:1146. I motion 1981/82:880 av KerstinAnér och (båda fp) tas upp vissa religionsfrihetsfrågor isamband tned folkbokföringen. Enhgt motionärerna bör pastor- om inte bådaföräldrarna är medlemmar i -åläggas en skyldighet att i sambandmed anteckning om dop i annat trossamfund informera om medlemskapsreglerna isvenska kyrkan och förvissa sig om huruvida barnet skall antecknas som medlem isvenska kyrkan eller ej. Vidare kritiserar motionärerna gällande ordning för anteckningi födelse-och dopboken om dop har skett i annat trossamfund än . KU1983/84:12 14 Enligt motionärerna innebär den gällande ordningen attpastor i i egenskap av folkbokföringsmyndighet anses ha rätt attbedöma om de av uppsatta kriterierna för dop är uppfyllda. Enrätt till anteckning om dop som skett i annat samfund kan därför inte ske ominte pastor bedömer dopet som ett kristet dop i mening. Motionärernaförordar ändrade regler så att anteckning om dop i annat samfund än alltid kan ske i födelse- och dopboken. Beträffande den fråga som först tas upp i motionen serutskottet det som viktigt att den som till pastorsämbetet anmäler att dop harskett i ett annat trossamfund än får information om innebördenav de medlemskapsregler som gäller för . Enligt vad utskotteterfarit lämnas också sådan information i samband med inflyttning i riket och avpastorsämbetet när anledning förekommer. Utskottet finner därför inte skäl attta initiativ till någon särskild åtgärd för att tillgodose dettainformationsintresse. Den andra frågan som tas upp i motionen avser enutvidgning i gällande möjligheter för andra trosbekännare än dem som tillhörsvenska kyrkan att få dop som skett i andra samfund antecknade i födelse- ochdopboken. Denna fråga har samband med frågan hur huvudmannaskapet förfolkbokföringen skall vara utformat . Ett förslag till ändradorganisation i detta hänseende har lagts fram av 1979 årsfolkbokföringskommitté. Något slutligt ställningstagande rörandehuvudmannaskapet har inte gjorts. Den översyn på folkbokföringsområdet som nämnda kommittén påbörjat har fortsatts i en ny utredning som skall utredafrågor om förbättringar inom folkbokföringen. Enligt utskottets mening bör resultatet av pågåendeutredningsarbete avvaktas innan behovet av regler för förande av födelse- ochdopbok övervägs. Utskottetavstyrker motion 1981/82:880. Motion 1982/83:1630 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) tar upp frågan om rfen kyrkliga strukturen samt berör ävendet kyrkliga skatteutjämningssystemet. Krav på en utredning av de kyrkliga strukturfrågorna pålokalplanet har rests bl. a. av kyrkomötet och . I december 1982beslutade regeringen att tillsätta en kommitté med uppdrag att utreda dessafrågor. Utredningen, som antog namnet kyrkokommitté, har lagtfram ett diskussionsbetänkande (SOU 1983:55) Församlingen . 1 dettapresenterades bl. a. olika modeller för kyrkans lokala organisation.Betänkandet är f. n. föremål för en mycket bred remissbehandling. Med hänsyn till det pågående utredningsarbetet finnerutskottet det inte påkallat med några särskilda initiativ från sidamed anledning av motionen. I motion 1982/83:1142 av AndersSvärd (c) begärs att reglerna i lagen om angående biskopsvalbarhet till kyrkomötet ändras. Ipropositionen (1981/82:192) om ett reformerat kyrkomöte togs frågan KU1983/84:12 15 om biskoparnas ställning i kyrkomötet upp till en relativtingående behandling. (KU 1982/83:2) anslöt sig tillpropositionens ställningstagande men framhöll att en noggrann utvärdering ochanalys av reformens tillämpning i praktiken borde komma till stånd närerfarenheter vunnits av den nya kyrkomötesorganisationen. beslöt ienlighet med utskottets hemställan. Enligt utskottets mening bör den nya organisationen prövasytterligare innan en utvärdering görs. Utskottet anser inte att detfinns skäl att ta upp frågan om en ändring av reglerna om biskops ställning ikyrkomötet förrän en sådan utvärdering skett. Utskottet avstyrker därförmotionen. Utskottet avstyrker även motion 1982/83:1143 av AndersSvärd (c) i vilken det begärs att reglerna om förfarandet vid utnämning avbiskop ändras på så sätt att kyrkans centralstyrelse bemyndigas att i framtidentillsätta biskopar efter förslag från resp. stift. Utskottet har inte funnitskäl föreligga att föreslå en ändring i nu gällande regler om biskopsutnämning. I motion 1982/83:1684 av StureEricson och (båda s) föreslås att kommunerna skall bli skyldigaatt utse officiant vid borgerlig begravning. Enligt gällande regler föreligger inget hinder för enkommun att utse officiant vid borgerlig begravning. Åtskilliga kommuner, främstde större, har också utnyttjat denna möjlighet. Enligt utskottets mening är detönskvärt att lokal officiant finns att tillgå för den som vill ha en ickereligiös begravning. Det är därför angeläget att kommunerna tillgodoser dettabehov. Starka skäl talar således för motionens förslag. Med hänsyn bl. a. tillatt det kan uppstå svårigheter för kommunerna att finna lämpliga personer somär villiga att åta sig ett sådant uppdrag anser utskottet emellertid att någralagstiftningsåtgärder i frågan f. n. inte bör vidtas. Men syftet borde kunnatillgodoses utan särskilt åläggande för kommunerna. 1. beträffandemedlemskapsreglerna i att avslår motion 1982/83:1146. 2. beträffandereligionsfrihetsfrågor i samband med folkbokföringen attriksdagen avslår motion 1981/82:880, 3. beträffandeden kyrkliga strukturen attriksdagen avslår motion 1982/83:1630, 4. beträffandebiskops valbarhet till kyrkomötet att avslår motion 1982/83:1142, 5. beträffandeförfarandet vid utnämning av biskop att avslår motion 1982/83:1143, KU1983/84:12 16 6. beträffande officiant vidborgerlig begravning att avslår motion 1982/83:1684. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), Hans Nyhage (m), (),(), i (m), (), StureThun (s), (vpk), (), (), BengtKindbom (c) och (). 1. beträffande medlemskapsreglerna i avLars Ernestäm (fp) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 söm börjar med "På initiativ" och slutar med"mening avvaktas" bort ha följande lydelse: Enligt 2 kap. 2 8 regeringsformen skall varje medborgaregentemot det allmänna vara skyddad mot tvång att tillhöra trossamfund. Isamband med att denna regel om s. k. negativ religionsfrihet infördes fr. o. m.den konstaterades att reglerna om medlemskapet för inte var förenliga med den nya grundlagsregeln. Denna lagkonflikt löstesgenom att regeringsformen försågs med en övergångsbestämmelse av innebörd attbestämmelserna om medlemskap i skulle gälla utan hinder av 2kap. 2 8 regeringsformen. En sådan lösning av en grundläggande fri- ochrättighetsfråga kan enligt utskottets mening försvaras endast som ettprovisorium i avvaktan på att förhållandena anpassas till dennya ordningen så att övergångsbestämmelsen inte längre behövs. Om förslagen iSOU 1978:1 från deltagarna i stat-kyrka-överläggningarna blivit genomfördahade, som påpekats i motionen, relationerna mellan stat och kyrka fullt utkommit att präglas av religionsfrihetens principer, bl. a. vad gällerkonflikten mellan 2 kap. 2 8 regeringsformen och religionsfrihetslagensmedlemskapsregler. I stället har gått utan att den negativareligionsfriheten enligt 2 kap. 2 8 regeringsformen har realiserats. Det är medhänsyn till detta inte tillfredsställande att vidare avvakta en lösning avstat-kyrka-frågan innan den inkonsekvenla utformningen av regeringsformensreligionsfrihetsregler reformeras. Utskottet anser således att punkten 3övergångsbestämmelserna till 2 kap. 2 8 regeringsformen bör upphävas och attdärmed huvudregeln om KU1983/84:12 17 den negativa religionsfriheten ges full rättsverkan.Riksdagen bör i samband härmed hos regeringen anhålla om sådant förslag till ändringi religionsfrihetslagen som förordas i motionen. Med det anförda tillstyrkerutskottet således motion 1982/83:1146. dels att utskottet under 1. bort hemställa a) attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1146, yrkande 2, som vilande antar följande förslag till lag om ändring i regeringsformen Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att punkten 3övergångsbestämmelserna fill lagen (1976:871) om ändring i regeringsformenskall upphöra att gälla vid utgången b) attriksdagen med bifall till mofion 1982/83:1146, yrkande 1, hos regeringen hemställer att riksdag och kyrkomöte föreläggs förslag till en sådan ändring av religionsfrihetslagens bestäm melser om medlemskap i att full harmoni uppnås mellan dessa bestämmelser och 2 kap. 2 8 regerings formen. 2. beträffande den kyrkliga strukturen av (båda c) som anser dels att den del av utskottetsuttalande pä s. 14 som börjar "Med hänsyn" och slutar "avmotionen" bort ha följande lydelse: 1 direktiven till kyrkokommitté uttalas bl. a.att en översyn av kyrkans struktur på lokalplanet i första hand bör syfta tillatt finna lämpliga former för att bilda ekonomiskt och befolkningsmässigtbärkraftiga enheter som kan utgöra underlag för en differentierad ochmålinriktad kyrklig verksamhet på lokalplanet. Vidare framhålls att samtidigtbör i princip församlingen och dess kyrka alltjämt kunna utgöra bas förprästernas och deras medarbetares församlingsvårdande verksamhet. Utskottet finner det värdefullt att direktivenuttryckligen anger att församlingen även i fortsättningen bör utgöra grundenför kyrkans lokala verksamhet. Enligt utskottets mening är det emellertid angelägetatt strukturfrågorna behandlas inte enbart med syfte att få fram ekonomisktbärkraftiga enheter. Man måste även ta hänsyn till vad som gynnar det andligalivet i församlingarna. Närheten mellan församlingsbor, präst ochförsamlingsarbetare är därvid betydelsefull. Utskottet anser det viktigt att defördelar som ligger i en struktur med ytmässigt begränsade enheter tas tillvara. bör man sträva efter att minska de olägenheter ur bl. a.resurssynpunkt som alltför små enheter medför. De reformer som är önskvärdamåste emellertid ske på frivillig väg. KU1983/84:12 18 också uppfattningen att frivillighet bör vara en naturliggrund för ändringar i församlingsindelningen och för samfällighetsbildningenäven i fortsättningen (KLU 1983:12). Utskottet vill med hänsyn härtill uttalaatt statsmakterna inte bör vidta åtgärder för att tvångsvis lägga sammanförsamlingar eller ekonomiska samfälligheter till större enheter. Detta bör gesregeringen till känna. Utskottet vill vidare framhålla att det nya inomkyrkligaskatteutjämningssystemet är så konstruerat att dess förutsättningar rubbas viden nedskärning eller ett avskaffande av statsbidraget till kyrkofonden. Detmest naturliga enligt utskottets mening är därför att medel anvisas i denutsträckning som förutsatte vid sitt beslut i frågan då systemetinfördes. Den meningsyttring som kyrkomöte enhälligt gjort i fråganunderstryker ytterligare det angelägna i en sådan åtgärd. Det bör också i dettasammanhang beaktas att på frikyrkorådets förslag anslufit sig tillinriktningen att anslagsgivningen till de fria trossamfunden skall motsvara enviss del av statsbidraget till . Skulle skatteutjämningsbidragettill reduceras eller helt avvecklas så raseras denna jämförandegrund för bidragsgivningen till de fria trossamfunden. I enlighetmed det anförda tillstyrker utskottet motion 1982/83:1630. dels att utskottets hemställanunder 3. bort ha följande lydelse: 3. beträffande den kyrkliga strukturen attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1630 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i frågan. 1. beträffande medtemskapsregterna i avNils (vpk) som anför följande: Frågan om kyrkans skiljande från staten svntes några årtillbaka närmare en lösning sedan delegaterna i de s. k.stat-kyrka-överläggningarna lagt fram vissa konkreta förslag om hur en sådanrelationsändring skulle kunna genomföras. Reformen uteblev emellertid sedan enmajoritet kyrkomöte avvisat förslagen och det socialdemokratiskapartiet tillsammans med de borgerliga partierna slutit en överenskommelse omatt låta frågan vila tills vidare. kommunisterna har länge hävdat kravet på enfullständig åtskillnad mellan staten och kyrkan. Denna uppfattning står partietfast vid. Den problematik rörande den negativa religionsfriheten som tas upp ifolkpartimotionen har visserligen beröringspunkter med principfrågan om enrelationsändring mellan staten och kyrkan, men det är tveksamt om ändringar avdet slag som motionärerna förordar kan föra frågan om en relationsändringnärmare en lösning. Möjligen skulle t. o. m. en sådan begränsad regeländring iden fortsatta debatten kunna användas som KU1983/84:12 19 argument för att nedtona betydelsen av att enrelationsändring verkligen måste komma till stånd. 2. beträffande religionsfrihelsfrågor i sambandmed folkbokföringen av () som anför följande: Mofionärerna i motion 1981/82:880 har på ett övertygandesätt visat på nödvändigheten av att information alltid lämnas ommedlemskapsreglerna i i samband med anmälan om att dop skett iannat samfund. Det problem som motionärerna här tar upp har sin grund i denotillfredsställande reglering i regeringsformen och religionsfrihetslagen somi enlighet med vad som närmare utvecklats i en reservation till dettabetänkande bör upphävas. I ärendet har genom upplysningarframkommit att det informationsintresse som avses i motionen i praktiken redanär tillgodosett utan att någon formell reglering har måst tillgripas.