bet · G701AU23 · 1983-12-31 00:00:00 — medoffertstöd får återstående ram även disponeras för offertstöd. * Av beslutadebelastningar med andra utgifter än som ursprungligen Beslut om dessa regionalpolitiskastödformer beräknas under /84 komma aU fattas för sammanlagt 785milj. enligt följande fördelning: lokaHseringsbidrag 375 milj. kr.,sysselsättningsslöd 70 milj. kr., offertstöd 40 milj. kr. och lokaliseringslån300 milj. kr. Del innebär atl endast ungefär hälften av den fastställdaflerårsramen kommer att utnyttjas . Av de olika delramarnaär det endast den för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån som riskerar atlöverskridas före ramperiodens slut. I propositionen anges att den viktigasteanledningen till den låga utnyttjandegraden är de minskandeindustriinvesteringarna och därmed även efterfrågan på stöd.En annan anledning sägs vara den skärpning av stödreglerna som skett underperioden. AU1983/84:23 49 Regeringen föreslår en förlängningav nuvarande ramperiod för regionalpolitiskt stöd med . Som skäl angesatt det framtida regionalpolitiska stödet f. n. utreds av en parlamentarisktsammansatt kommitté. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller medelsbehovet påpekas somredan nämnts att beslutsramen för lokaliseringsbidrag kan komma att tas i anspråki sin helhet iinder innevarande budgetår. Mot den bakgrunden föreslås ipropositionen en uppdelning av anslaget til lokaliseringsbidrag så att medelför nya lokaliseringsbidrag för /85 anvisas över ett särskiltreservationsanslag för centrala beslut benämnt Regionalpolitiskt stöd: Vissalokaliseringsbidrag m. m. Utskottet återkommer härtill senare i betänkandet. Demedel som beräknas under anslagsposten Lokaliseringsbidrag/Avskrivningslånunder förevarande anslag skall därmed fortsättningsvis endast utnyttjas förutbetalning av lokaliseringsbidrag och avskrivningslån som beviljats avregeringen eller central myndighet före samt av länsstyrelseföre . Det sammanlagda medelsbehovet under anslagetRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhel beräknas till 350 milj. kr. Fördelningen över olika anslagsposter framgår avredovisningen på s. 47 i betänkandet. I propositionen hänvisas vidare tillriksdagens beslut om ytterligare nedsättning av socialavgifter i Norrbottenslän. Beslutet innebär bl. a. att ett bidrag till kostnaden för avgifternaskall kunna lämnas när ett företags sysselsättning ökar. Bidraget, som uppgårtill . per helårsarbetare, skall kunna lämnas under högst tre år.Kostnaden för nämnda bidrag föreslås i propositionen belasta det regionalpolitiskasysselsättningsstödet. m.fl. (c) avvisar i motion 568regeringens förslag om en ny anslagskonstruktion. Särskilt med hänsyn till attregionalpolitiken är föremål för översyn bör speciella medel enligt motionärernainte anvisas under anslaget Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidragm.m. I stället föreslås att till Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamheten anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 67milj. förhöjt förslagsanslag om 417 milj. kr. Därmed behöver enligtmotionen ingen åtgärd anstå på grund av brist på medel. I motion 1371 av m.fl. (m) sägs att de avmoderata samlingspartiet framlagda förslagen om generellt sänkta avgifter inomstödområdena A och B kommer alt skapa utrymme för att sänka anslaget för denregionapolitiska bidragsverksamhelen till 295 milj. kr. för budgetåret1984/85. I motionen uppskattas medelsbehovet för de olika anslagsposternaenligt följande: lokaliseringsbidrag/avskrivningslån 200 milj. kr.,utbildningsstöd 2 milj. kr., sysselsättningsstöd 60 milj. kr., offertstöd 30milj. kr., diverse garantier 1 milj. kr. och centrala utrednings- och konsultinsatser2 milj. kr. Som tidigare konstaterats väntas den nuvarandebeslutsramen för lokali-4 1983/84. AU 1983/84:23 50 seringsbidrag/avskrivningslånvara helt tagen i anspråk under loppet av innevarande budgetår. För atlmöjliggöra en bidragsgivning även nästa budgetår skulle man - med tillämpningav hittillsvarande principer för den regionalpolitiska flerårsramen - behövavidga denna beslutsram så att den medger en bidragsgivning i önskvärdomfattning. Anslagsmässigt behöver - och kan - de nybeviljade bidragen nästa budgetårendast täckas till den del de motsvarar de faktiska utbetalningarna av bidragunder det budgetåret. Den nu beskrivna handlingslinjen är den som förordas avcenterpartiet. Regeringenhar emellertid valt en annan lösning genom att förorda atl det för de aktuellabesluten som fattas centralt av regeringen och industriverket skall anvisasmedel under ett nytt anslag. Detta föreslås få formen av ettreservationsanslag. Därmed kan anslaget i sig fungera som en ny beslutsramsamtidigt som man anvisar de medel som behövs, för alt täcka nästa budgetårsbidragsgivning i dess helhet. Mankan ha olika uppfattningar om vilken teknisk lösning som bör väljas idagsläget, då flerårsram provisoriskt förlängs i avvaktan på attstatsmakterna fattar beslut om nya riktlinjer för regionalpolitiken.Det väsentliga är att det även nästa budgetår står ett tillräckligt utrymmefill förfogande för den bidragsgivning som sker centralt. Det kan påpekas attden bidragsgivning som sker över länsstyrelserna numera finansieras över ettsärskilt reservationsanslag. Del kan synas lämpligt att ha motsvarandeanordning för de centrala besluten som det nu gäller, och utskottet anser sigdärför kunna biträda regeringens förslag på denna punkt och avstyrkercenterpartiets motion i motsvarande del. Visar sig ordningen med det nyaanslaget behöva ändras kan saken rättas till , då finansieringenav det regionalpolitiska åigärdssyslemet under alla förhållanden får tas upptill förnyade överväganden. Närdet gäller beräkningen av medel till Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhetför kommande budgetår har utskottet inte funnit något att erinra motregeringens förslag. I enlighet med vad som sagts ovan skall det angivnaförslagsanslaget om 350 milj. kr. inte omfatta lokaliseringsbidrag beslutadefrån . Utskottets ställningstagande innebär att motionerna 568och 1371 avstyrks i de delar som avser anslagets storlek. utgår isitt förslag från en oförändrad anslagskonstruktion vilket utskottet haravvisat. När del gäller motion 1371 anges atl en föreslagen sänkning avsocialavgifterna i stödområdena A och B skulle ge utrymme för ett sänkt anslagtill bidragsverksamheten. Utskottet, som senare i betänkandet lar avstånd frånmotionärernas modell för sänkta avgifter, kan konstatera att detta förslag ärtänkt att träda i kraft fr. o. m. . Det anslag som utskottetnu behandlar kommer i huvudsak att användas för atl betala ut bidrag sombeviljats före ingången av /85. Enligt utskottetsmening saknas alltså förutsättningar att reducera anslaget på det sätt somanges i motionen. AU1983/84:23 51 Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m. m. Nytt anslag (förslag) . Som redovisats tidigare föreslårregeringen att medel för lokaliseringsbidrag varom beslut fattas av statensindustriverk eller regeringen från bör anvisas över ett nyttreservationsanslag. Eftersom utbetalningen av lokaliseringsbidrag i allmänhetsker efter det att beslut om stöd har fattats innebär den nyaanslagskonstruktionen att en successiv uppbyggnad av det nyareservationsanslaget måste ske. Anslaget kommer härigenom även att fungera somen form av beslutsram. Regeringen föreslår under punkt C 2 (s. 59) att riksdagentill Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m.m. för budgetåret1984/85 skall anvisa ett reservationsanslag av 264 milj. kr. Som redovisats tidigare avvisar m.fl.(c) i motion 568 den nya anslagskonstruktionen. Motionärerna avstyrker såledesregeringens förslag om alt särskilda medel anvisas under detta anslag. m. fl. (m) föreslår i motion 1371 attanslaget uppförs med 225 milj. kr., vilket är en minskning med 39 milj. kr. ijämförelse med regeringens förslag. Utskottet har tidigare ställt sig bakom förslaget ominrättandet av ett nytt reservationsanslag för lokaliseringsbidrag som beviljasefter den . Anslaget bör uppföras med det av regeringen begärdabeloppet. Därmed avstyrks motionerna 568 och 1371 i dessa delar. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 1982/83 Utgift 365 896435 Reservation 1946909653 1983/84Anslag 500000000 1984/85Förslag 500000000 Regeringen föreslår under punkt C 3(s. 59-60) att skall till Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslånför /85 anvisa ett reservationsanslag av 500 milj. kr. m.fl. (m) yrkar i motion 1371 attregeringens förslag skall avslås och anger som skäl atl behållningen päanslaget är sä stor alt nya medel inte behöver anvisas för nästa budgetår. I motion 2528 av m.fl. (c) föreslås somtidigare redovisats i betänkandet att verksamheten med lokaliseringslån skallhanteras av den ordinarie krediimarknaden. Enligt motionärerna bör 500 milj.kr. ställas till förfogande pä den ordinarie kreditmarknaden. Någon anvisningöver statsbudgeten som föreslås i propositionen skall således inte ske. Av de ca som utgör totalramen för detregionalpolitiska stödet till näringslivet är avsatta för lokaliseringslån. Underde första fyra åren har preliminärt 1625 milj. kr. AU 1983/84:23 Hl atl även om ramtekniken medger en flexibilitet i självaanslagstHldel-ningen bör det dock råda en viss balans meHan denregionalpolitiska målsättningen som rambeloppet är uttryck för och de anslagsom anvisas till fullföljande av denna målsättning. Utskottet har inte ändratuppfattning på denna punkt och avstyrker därmed förslaget i motion 1371 atlytterligare medel inte skall föras upp under anslaget. När del gällerförslaget i motion 2528 om att lokaliseringslåneverksamheten skall föras övertill den ordinarie kreditmarknaden så har det förslaget avstyrkts tidigare ibetänkandet med hänvisning till arbetet i den regionalpolitiska kommittén. Ikonsekvens härmed avstyrks motionen även i förevarande del. Anslaget börsålunda anvisas i enlighet med regeringens förslag. Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser 1982/83 Utgift 263100000 Reservafion' 11900000 1983/84Anslag 298250000 1984/85 Förslag 298250000 ' De medelsom inte var ian.spräktagna genom beslut. Frän anslaget bestrids kostnadernaför ay länsstyrelserna beslutade lokaliserings- och investeringsbidrag enligtförordningen (1982:677) om regionalpolitiskt stöd (omtryckt 1983:702). Vidarebestrids från anslaget kostnaderna för stöd i glesbygder till investeringar vidföretag, kommersi-ell service, intensifierade kommunalasysselsättningsinsatser (IKS), samhällelig service samt hemarbete enligtförordningen (1979:638) om statligt stöd till glesbygd (omtryckt 1982:678,ändrad 1983:678). Kostnaderna för regionalt utvecklingsarbete, t. ex.projektverksamhet och åtgärder för regionalt nyföretagande, bestrids ocksåfrån detta anslag. Medlen disponeras av länsstyrelserna som fördelar medlenmellan de olika ändamålen. Samtliga länsstyrelser har tilldelats medel frånanslaget. De för /84 anvisade medlen underförevarande anslag har följande fördelning över länsstyrelserna: 1. iStockholms län 4000000 15. i 1500000 2. iUppsala län .. 4700000 16. i 26000000 3. iSödermanlands 17. i län ... 8000000län 3 000000 18. i 4. iÖstergötlands län ............................ ... 9000000 län .................................. ...... 2 500000 19- länsstyrelseni 5. iJönköpings län 2000000...................... län 23000000 6. iKronobergs län 2000000 20. i 18000000 7. iKalmar län ... 3900000 21. länsstyrelseni Västernorr- 8. i . 5000000....................... landslän 27 400000 9. iBlekinge län . . 5000000 22. i . 10. länsstyrelseni 23. iVästerbottens län ................................. 800000 län ................................. 41000000 11. i 1400000 24. i 12. i .. 800000 län .................. . 51000000 13. i och 25. Till regeringens förfogande .. 250000 7500000 ; T.................................. ,, 14. i 9500000 bumma Kr. AU 1983/84:23 53 Regeringen föreslår under punkt C 4 (s. 60-61) attriksdagen skall till Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser / 85 anvisa ett reservationsanslag av . Ifem motioner framhålls att regeringens medelsförslag till regionalautvecklingsinsatser är otillräckligt. I fyra av dessa motioner föreslås att deangivna höjningarna skall finansieras genom en motsvarande minskning avanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder på tionde huvudfiteln. En sådanöverföring av medel krävs i följande motioner: 568 m. fl. (c) 150 milj. kr. (c) 20 milj. kr. 1928 Böije m. (c, s, m, fp, vpk) 200 milj. kr. 2384 m.fl. (fp) 150 milj. kr. I motionerna påpekas bl. a. att medlen under dettaanslag kan användas på ett effektivt sätt. Glesbygdsstöd ger bättre trygghetför den enskilde och kan skapa sysselsättning till väsentligt lägre kostnad änberedskapsarbete. framhålls att anslagsmedlen är otillräckliga,särskilt i Nortlands-länen. Ulanatt tillgripa det ovan angivna finansieringssättet föreslår . (m) i motion 1371 en höjning av länsanslaget med . ijämförelse med regeringens förslag. I motionen sägs att de begränsade selektivainsatser som bör göras i framliden skall koncentreras till den regionala nivånunder ledning. Det är enligt motionärerna troligt att effektivainsatser av detta slag på relativt snar sikt påtagligt skulle minska behovet avarbetsmarknadspolitiskt stöd. Utskottetvill framhålla betydelsen av den ökade decentrahseringen när det gäller beslutom regionalpolitiskt stöd som tillkomsten av förevarande anslag har inneburit.Genom att länsstyrelserna själva inom givna ramar får göra de prioriteringarmellan olika insatser som är mest lämpliga för resp. län kan deutvecklingsmöjligheter och initiativ som finns bättre tas till vara. Nyaarbetstillfällen kan skapas på ett från regionalpolitisk synpunkt angeläget sätt.Genom att anslaget kan användas till att vidmakthålla och främja de iglesbygderna verksamma små företagen, däribland företag inom hantverk samtjord- och skogsbruk, skapas en sysselsättning med goda möjligheter att blibestående och tHl en kostnad som är lägre än för de mer kortsiktigt verkandearbetsmarknadspolitiska insatserna. Utskottethar i inledningen till belänkandet pekat på den risk för ökad regional obalanssom f. n. föreHgger. Insatserna i regionalpolitiken behöver mot den bakgrundenförstärkas. Utskottet tänker här på insatserna som görs på länsnivå och som mednuvarande utvecklingstendenser blir allt viktigare. Här kan också pekas på altde resurser som under innevarande budgetår ställts tiH länens förfogande harvisat sig vara otillräckliga. Det har inneburit att ett stort antal projektinte har kunnat tillgodoses. Nästa års medel är därmed redan till stora delarintecknade. är det enligt utskottets mening nödvändigt att anslagettill regionala utvecklingsinsatser för /85 räknas upp ijämförelse med innevarande år för att ge det vidgade utrymme som behövs förökade insatser i glesbygderna. Anslaget bör tas upp med ett belopp av 398,25milj. kr., vilket är en ökning jämfört med regeringens förslag med 100 milj.kr. Utskottets ställningstagande tillgodoser i huvudsak yrkandena i motionerna568, 872, 1371, 1928 och 2384. I ett stort antal motionerfinnsförslag om förstärkta insatser i olika län via förevarande anslag. I vissamotioner har storleken på den begärda resursökningen angivils medan övrigamotionärer rent allmänt pläderar för utökat länsanslag. De aktuella motionernaredovisas nedan. 565 () 872 m.fl. (c) 882 m.fl. (s) 1045 m.fl.(s) 1076 m. fl. 1904 m.fl. (s) 1908 m.fl. (c) 1922Olle m.fl. (s) 1925 () och () 1928 Böije m.fl. (c, s, m, fp, vpk) 1931 m.fl. (s) 1954 m. fl. 1966 NilsÅsling m.fl. (c) 2044Bertil m. fl. (c, m, fp) 2388 m.fl. (m) -I- 14milj. fill BD-län -I- 20 milj. kr. för särskilda insatser i inre Smålandoch södra utökatlänsanslag till X-län -I- 12 milj. kr. fill X-län utökat länsanslag till utökatlänsanslag till S-län -h 20 milj. kr. tHl W-län utökat länsanslag till U-län -f 2 milj. kr. -I- 25 milj. kr. utökat länsanslag till P-län -I- 27milj. -(- 30milj. utökat länsanslag till S-län utökade länsanslag till E-,G-, H- och K-län Utskottet har tidigare beslutat attanslaget till regionala utvecklingsinsatser bör föras upp med ett belopp av398,3 milj. kr., vilket är en höjning av regeringens förslag med 100 milj. kr.Därigenom kommer även yrkanden i ett flertal av motionerna ovan om en ökningav länsanslagen att kunna tillgodoses. Det bör emellertid som ankommapå regeringen att fördela anslaget mellan länen. Utskottet utgår ifrån allregeringen i detta arbete beaktar de olika förhållanden och skilda problem iresp. län som bör vara avgörande för medlens fördelning. Några särskilda anvisningarfrån sida bör därutöver inte ges i detta sammanhang. Som följd häravavstyrker utskottet motionerna i aktuella delar. AU 1983/84:23 55 Täckandeav förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. 1982/83Utgift . 1983/84 Anslag I 000kr. 1984/85 Förslag 1000kr. Regeringenföreslår under punkt C 4 (s. 61 -62) atl skall 1. medge att under budgetåret1984/85 statlig kreditgaranti för lån till företag i glesbygder och för låntill kommersiell service beviljas med sammanlagt högst , 2. till Täckande av förluster pågrund av kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. för /85anvisa ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under denna anslagspunkt. Ersättningför nedsättning av socialavgifter 1982/83Utgift . 1983/84 Anslag .' 1984/85 Förslag .' Varav 80 milj. kr. pä tilläggsbudget I. Frän anslaget, som disponeras avriksförsäkringsverket, täcks bortfallet av avgiftsinkomster till följd avtillämpningen av lagen (1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmänlöneavgift i . Regeringenhar under punkt C 6 (s. 62-63) föreslagit atl skall till Ersättningför nedsättning av socialavgifter för /85 anvisa ett förslagsanslagav 330 milj. kr. Riksdagenantog lagen (1983: 1055) om nedsättning av socialavgifter ochallmän löneavgift i (prop. 1983/84: 38, AU 1983/84:9), somträdde i kraft . Lagen innehåller bestämmelser dels för helaNorrbottens län, dels för samhälle. Stödet avser avgifter somhuvudsakligen hänför sig till arbete inom gruvverksamhet, tillverkning,produktionsvaruinriktad partihandel, uppdragsverksamhet eHer hotell-,pensionats- och campingverksamhet i den mån verksamheten bedrivs vidarbetsgivarens eller den försäkrades fasta driftställe i Nortboltens län.Däremot kan kommuner och andra statliga myndigheter än statens affärsdrivandeverk inte komma i åtnjutande av nedsättningen. Lagen äger tillämpning på delsarbetsgivare, dels den som har inkomst av annat förvärvsarbete och därmedbetalar egenavgifter. Förhela gäller att för en arbetsgivare med en verksamhet av detslag som angivits ovan skall den procentsats efter vilken arbetsgivaravgiftensammanlagt utgår sättas ned . AU 1983/84:23 56 överhar arbetsgivaren rätt att vid en nettoökning av sysselsättningen få ett bidragtill kostnaden för arbetsgivaravgifterna. Bidraget lämnas med . perhelårsarbetare och kalenderår. Består den uppkomna sysselsättningsökningenlämnas bidrag av samma omfattning även under de tvä därefter följandekalenderåren. Densom bedriver eller etablerar verksamhet av nämnt slag vid fast driftställe iSvappavaara samhälle har enligt bestämmelserna rätt atl efter särskilttillstånd helt befrias från socialavgifter och allmän löneavgift.Avgiftsbefrielsen skall gälla . Befrielsen medges endast om enetablering är lämplig från samhällsekonomisk synpunkt. Ipropositionen beräknas bortfallet av avgiftsinkomsterna till följd avtillämpningen av den nya lagen uppgå till 330 milj. kr. för /85. Imotion 567 av m.fl. (c) föreslås att de nuvarande reglernaför det särskilda stödet till upphävs och att stödetkoncentreras till inlandet enligt följande: - En generell sänkning avsocialavgifterna för alla arbetsgivare och egenföretagaredels i stödområdena A och B i , dels i stödområde A iVästerbottens och . - En reducering avarbetsgivaravgiften i form av bidrag för nytillkommen sysselsättning iNorrbottens län med . per årsarbetare i stödområdena A och B och med5000 kr. per årsarbetare i stödområde C. - Befrielse från socialavgifterför all befintlig verksamhet med undantag för försäkringskassor saml statligaoch kommunala myndigheter i kommun utom centralorten. - Befrielse från socialavgifterför en lönesumma . för alla befintliga och nytillkomnaförelag i stödområdena A och B i (motsvarande fem anställda). Imotionen beräknas kostnaden för sänkningen av socialavgifterna i Västerbottensoch till 50 milj. kr. Det sammanlagda medelsbehovet underanslaget beräknas därmed till 380 milj. kr. LarsWerner m.fl. (vpk) föreslår i motion 1338 att regeringens förslag om anvisningav medel för nedsättning av socialavgifter avslås. Enligt motionärerna kanprincipen om "frizoner" inom socialförsäkringssystemet inteaccepteras. Sådana åtgärder sägs dränera socialförsäkringen på resurser som denbehöver. Företagsetäbleringar motiverade av frizonens lockelser bör enligtmotionen inte särskHt belönas eller utgöra grund för ett regionalt näringsliv.Tillämpningen av nedsatta socialavgifter innebär även att stat och kommunfrånsäger sig allt inflytande över hur förmånsbeloppen används. Av flera skälvar det enligt motionärerna bättre att dessa belopp direkt tillfördes regionenvia t. ex. statliga induslrisatsningar, vanliga regionalpolitiska stöd ellerförstärkta arbetsmarknadsinsatser, . 'v kon-stilufionella skäl bör det hellerinte skapas geografiska undantag för en så viktig del av det socialatrygghetssystemet som bygger på en nationell likformighet och en över helalandet giltig lagstiftning. AU1983/84:23 57 I motion 1371 föreslår AlfWennerfors m.fl. (m) att den nuvarande nedsättningen med tio procentenheterenbart bör gälla de fyra nordligaste kommunerna. 1 övriga kommuner inomstödområde A föresläs nedsättningen vara och inomstödområde B . Nedsättningen skall omfatta samtHgaarbetsgivare utom kommunen, allmän försäkringskassa och statlig myndighet medundantag av statens affärsdrivande verk. Motionärerna föreslår att de nyareglerna skall gälla fr. o. m. . Det årliga avgiftsbortfallettill följd av förslaget uppgår enligt motionen till 600 milj. kr. /85 beräknas därmed behovet av medel till 465 milj. kr. Per () och i (m) förordari motion 1948 en trappstegsvis sänkning av socialavgifterna för allföretagsamhet (ej offentlig förvaltning) i enligt följande: ÖvrigaA-kommuner i BD-län 10 -"- kommuner 8 - " - ,och kommuner 5 - " - Regeringen bör överlämna förslagettill den regionalpolitiska utredningen för beaktande. I motion 2402 av m.fl. (fp) föreslås den nugällande nedsättningen av socialförsäkringsavgifterna utökas med 10 procentenhetertill för icke-offentlig verksamhet i inlandskommunerna iNorrbottens län. Någon nedsättning av avgifterna i kustkommunerna bör enligtmotionärerna inte göras. Utskottet vill framhålla att nuvarande regler omnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i trädde ikraft så sent som . Erfarenheterna är således ännu alltförotillräckliga för att ställning skall kunna tas till behovet av eventuellaförändringar i systemet. bör erinras om all utredningen om detregionalpolitiska stödet till näringslivet har tiH uppgift att analysera deolika regionalpolitiska stödformerna, bl. a. de differentieradearbetsgivaravgifterna, och belysa hur de har påverkat de berörda företagen ochnäringslivet i övrigt i regionerna. Efter denna utvärdering ay olika tänkbaraselektiva och generella medel skall utredningen lämna förslag om dels denlämpliga avvägningen mellan dessa olika medel, dels deras utformning. Vid sidanav detta arbete har industriverket fått regeringens uppdrag attgöra en utvärdering av nedsättningen av socialavgiften i skall bl. a. bedöma hur effektiv en åtgärd av detta slag är ijämförelse med andra typer av regionalpolitiska medel. En första avrapporteringav uppdraget skall ske den . Med hänvisning till vad som sagts ovanavstyrker utskottet de; olika motionsförslagen om ändrade regler för nedsättningav socialavgifter m. m. AU 1983/84:23 Utskottet godtar regeringens beräkning avbortfallet av avgiftsinkomster till följd av tillämpningen av den nya lagen.Till Ersättning för nedsättning av socialavgifter bör således 330 milj. kr.anvisas.