bet · G701JoU3 · 1983-12-31 00:00:00 — I motion 1982/83:335 av . (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för attminska luftföroreningarna från motorfordon, innebärande att det av år1979 begärda åtgärdsprogrammet genomförs och en tidsplan för övergång tillblyfri bensin fastläggs. I motion 1982/83:634 av och (båda fp) yrkas att hos regeringen begär förslag om införande avblyfri regular-bensin. I motion 1982/83:1094 av m. fl. (c)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna att användningen av skiffer till förbränninginte skall tillåtas. I motion 1982/83:1455 av (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att undersöka förekomsten avfotokemiska oxidanter i och deras eventuella inverkan på människor ochväxtlighet, framför allt barrskog. I motion 1982/83:1456 av (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att åstadkomma en internationellkonvention till skydd för ozonlagret. I motion 1982/83:1657 av m. fl. (m) yrkas,med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1655, att begäratt regeringen tar initiativ till ett aktivt samarbete med EG, i syfte att någemensamma bestämmelser om bl. a. bilavgaser. Med den ökande bilismen harföroreningar från bilarna bl. a. genom avgasutsläpp blivit en dominerandemiljöfråga. Avgaserna innehåller bl. a. koloxid, kolväten, kväveoxider,blyföreningar och sot. har man i tillsatt bly i bensinen föratt höja knackningsbeständigheten i högkomprimerade motorer. infördesviss maximering av blyhalten för att skydda personal som hanterar bensin.Reglerna har sedermera skärpts i olika omgångar. Oenighet har emellertid råttvid riskbedömningen, framför allt i frågor om blyets giftverkan i denutspädning blyet får genom avgaserna. Från industrihåll och visst medicinskthåll har länge hävdats att blyet i 1 1983/84. JoU1983/84:3 2 bensinen är tämligen harmlöst medan andra forskare menatsig kunna härleda bl. a. skador på centrala nervsystemet hos framför allt barnfrån avgasexponering. Trafiken omgärdas i miljöhänseendeav en rad bestämmelser. Enligt iniljöskyddslagstiftningen (1969:387, 1981:574)utgör byggande av fasta trafikanläggningar som vägar och gator miljöfarligverksamhet. Tillståndsgivningen regleras i främst väglagstiftningen varvidäven miljöskyddsintresset skall beaktas. För hälsoskyddet inom varje kommunsvarar koinmunen enligt hälsoskyddslagen (1982:1080). Kommunen skall i sinplanering verka för åtgärder för att hindra uppkomsten av resp. undanröjasanitära olägenheter, dvs. störningar som kan vara skadliga för människorshälsa och inte är ringa eller helt tillfälliga. Regler om fordonskrav ges i fordonskungörelsen (1975:595).Enligt bilavgaskungörelsen (1972:596), , gäller skärpta bestämmelser omavgasrening fr. o. m. har i SNVFS 1981:3utfärdat tillämpningsföreskrifter för avgasrening. Motorbensinens sammansättning regleras med stöd av lagen(1973:329) och kungörelsen (1973:334) om hälso- och miljöfarliga varor. Bensinfår ej innehålla bly per liter bensin. har under ett pardecennier nästan varje är yttrat sig över olika förslag till begränsning avluftföroreningar från bilar. avslogs motioner om obligatoriskaavgasrenare på motorfordon med hänvisning till att ett utvecklingsarbete päbilavgasområdet redan inletts. uttalade sig för successivövergång till blyfri bensin (2LU 1968:55). riktade påförslag av jordbruksutskottet ett tillkännagivande till regeringen om behovetav snara och verkningsfulla åtgärder mot bilavgasers hälso- och miljöeffekter.Regeringen borde utarbeta ett samlat åtgärdsprogram mot bilavgasproblemen.Åtgärder borde vidtas för att förbättra efterlevnaden av de krav på motorfordoni avgasreningshänseende som gäller enligt bilavgaskungörelsen. Utskottetunderströk även vikten av ätten tidsplan fastställdes för en fullständigavveckling av blytillsatser i bensinen för att därigenom påskynda nödvändigaomläggningar i berörd industri (JoU 1978/79:22, rskr 1978/79:266). anförde utskottet att åtgärderna för attminska bilavgasernas miljöstörningar borde genomföras med införandetav alternativa drivmedel och att övergång till oblyad bensin senast borde ske idetta sammanhang (JoU 1980/81:14, rskr 137). Sedermerahar lämnat utan erinran ett regeringsuttalande om JoU1983/84:3 3 introduktion av alternativa drivmedel (prop. 1982/83:100bil. 12ff.,NU 1982/83:33 s. 65 ff.). Det framgår att regeringen i likhetmed oljeersättnings-delegationen anser att de statliga insatserna främst bör gåut på att utveckla användningen av M 100-bränsle, dvs. Enligtpropositionen har biandbränslealternativet förlorat i aktualitet. Vad gälleretanol framhålls att produktionskostnaderna är för höga för att etanol skallkunna utgöra ett alternativ till bensin. Det är enligt OED t. o. m. tveksamt ometanol kan komma att bli ekonomiskt för användning vid låginblandning avalkoholer i bensin. Den första trepartiregeringentillsatte en utredning, bilavgaskommittén, med uppgift att utifrån enbedömning av hälso- och miljöriskerna med bilavgaser överväga och föreslååtgärder för att minska de luftföroreningsproblem biltrafiken medför.Kommittén borde enligt direktiven även överväga införandet av gränsvärden förluftkvalitet för nu aktuella föroreningar. I tilläggsdirektiv har kommitténfått i uppdrag att bl. a. framlägga en tidsplan för övergång till helt blyfriamotorbränslen. har överlämnat sittslutbetänkande Bilar och renare luft (SOU 1983:27) jämte en av statensmiljömedicinska laboratorium (SML) utarbetad bilaga. Hälsorisker till följd avbilavgaser (SOU 1983:28), till regeringen. Kommittén konstaterar att biltrafiken är av heltövervägande betydelse när det gäller föroreningshalterna i tätortsluften. Dekrav på avgasrening som har införts i har inte kunnat minskabilavgasutsläppen i väsentlig utsträckning, beroende på att bilparken ökat ochpå att bilarna fått ökad livslängd. Bilismen svarar för nästan hela utsläppet av koloxid iSverige. Koloxidhalten i luften ligger på många håll i både storstäder ochmindre städer på nivåer betydligt över WHO:s riktvärden. Höga koloxidhalterinnebär hälsorisker för personer med besvär i hjärt- och kärlsystemet.Bilismens bidrag till kväveoxidbelastningen och kolvätebelastningen ärbetydande och svarar för av de totala utsläppen i . Genom reaktioner mellan kväveoxider och fotokemisktreaktiva kolväten bildas ozon (O3) och många andra oxidanter. De högstahalterna av oxidanterna uppstår inte i tätorternas centrala delar utan iförorter på läsidan om dem. Stark ozonkoncentration i luften ger upphov till s.k. smog. Smogen i är det mest kända exemplet. Ozon och övrigaoxidanter medför både hälsorisker och skadliga effekter på växtligheten, bl. a,tallskog och vissa grödor. Dieselavgaser - men icke bensinavgaser - innehållersvaveldioxid. På gator med många dieseldrivna fordon kan trafikens bidrag tillhalten av JoU1983/84:3 4 svaveldioxid vara betydande. Svaveldioxid och partiklarhar en irriterande effekt på luftvägarna. Luftföroreningarna från bl. a. bilismen torde enligtkommittén bidra till den högre förekomsten av cancer i storstäderna, troligen ikombination med rökning. Både bensin- och dieselavgaser innehåller cancerogenaoch mutage-na ämnen. Utsläppen av sådana ämnen har ökat . Perkilometer släpper dieselbilar ut mer mutagen aktivitet i partikelfasen änbensindrivna bilar. Mer exakta jämförelser mellan de båda bränsleslagen ärenligt utredningen svåra att göra. Kommittén har låtit utföra ingående undersökningar för attkunna bedöma vilka hälsorisker blyet i bensinen medför och vilka konsekvensernaskulle bli om vi i övergick till oblyad bensin. I SML:s rapport omhälsorisker till följd av bilavgaser har ett avsnitt ägnats åt bly.Sammanfattningsvis ligger enligt SML den genomsnittliga halten av bly i blod(PbB-halten) i många länder, bl. a. i , nära värden som kan medföramedicinska risker. har internationellt sett låga PbB-halter igenomsnitt. Många vuxna män har dock halter nära de lägsta nivåer där man sereffekter på blodbildning och det perifera nervsystemet. En del barn - vilka ärkänsligare än vuxna för effekter av bly- har halter som ligger nära den lägstaeffektnivån för påverkan på det centrala nervsystemet (CNS). Blyet i bensinbidrar signifikativt till den totala blybelastningen även om data saknas föratt kvantifiera bidraget. Eftersom bly kan orsaka allvarliga hälsoeffekter, denlägsta effektnivån för CNS-påverkan hos barn är osäker och små säkerhetsfaktorergäller för vissa individer, är det angeläget att blyexponeringen inte ökar. Istället bör så långt möjligt åtgärder vidtas för att minska de halter som finnsi dag. Det är dock utan ytterligare utredningar inte möjligt att avgöra deolika källornas relativa betydelse. Sådana utredningar är angelägna, anför SML. I SML:s rapport redogörs även för en undersökning somgenomförts för att särskilt belysa besvärsupplevelser vid bilavgasexponering. Iundersökningen har befolkningen i tre orter (, och )angett höga () besvärsfrekvenser till följd av bilavgaser. Enligt SMLvisar undersökningarna att dagens situation måste betraktas som klart oroande.Resultaten talar för att betydande grupper av känsliga personer besvärasväsentligt mer än genomsnittsmänniskan och indikerar att luftföroreningarnakan förvärra vissa luftvägssymtom även oin kliniska tester inte visat någotsamband mellan dessa effekter och luftföroreningarna. Mot bakgrund av de olägenheter som bilavgaserna vållar idagens situation diskuterar kommittén prognoser för utvecklingen fram för olika trafikintensitet och med olika åtgärder för att begränsade skadliga utsläppen. Kommittén har som mål för planeringen angett att WHO:sriktvärden för luftkvalitet skall på alla platser där människornormalt uppehåller sig. Det ärenligt kommitténs bedömning varken möjligt eller lämpligt att lösa JoU1983/84:3 5 problem med bilavgaser med hjälp av enbart ytterligaretrafikplaneringsåtgärder. Det är visserligen möjligt att med sådana åtgärderbegränsa lokalt höga avgashalter, men andra problem som exempelvisbilavgasernas bidrag till cancerrisker, blytillsatser, försurning ochoxidantbildning kan inte med hjälp av trafikplaneringsåtgärder utan attandra viktiga mål för samhällsplaneringen skulle åsidosättas. Det endarealistiska sättet att komma till rätta med hälso- och miljöproblemen medbilavgaser är att utnyttja bästa tillgängliga teknik för avgasrening påfordonen, anser kommittén. Fem olika avgasreningssystem jämförs med varandra,nämligen 1) det nuvarande svenska s. k. A 10-systemet, 2) det s. k.ECE-reglementet 15/04 som enligt beslut i EG skall tillämpas fr. o. m. 1986(bilmodeller), 3) ett västtyskt förslag till skärpningar av EG-kraven(kallat UB A-förslaget), 4) det förslag som skall införas i samt5) katalysrening vilket sistnämnda kräver blyfri bensin. Vid kommitténsbedömning av de olika alternativen avvisas ECE-reglementet 15/04. Det skulleinnebära en klar försämring av bilavgassituationen och kan inte förenas med dekrav som bör ställas på miljökvalitet. Det västtyska UB A-förslaget motsvararungefär nuvarande svenska krav. Kommittén bedömer emellertid en harmoniseringav avgaskraven inom EG på den nivå det västtyska förslaget anger som avlägsen.Enligt kommittén är dessutom en skärpning av de svenska avgaskraven angelägenav hälso- och miljöskäl. De krav som infört fr. o .m. modellerinnebär att bästa möjliga teknik vid blyad bensin utnyttjas. Man harvisserligen begränsade erfarenheter av denna teknik som dock bedöms fulltgenomförbar. Ett införande i av USA-83-krav skulle enligt kommitténinnebära att den bästa avgasreningsteknik som finns i produktion behöverutnyttjas. Denna teknik finns utvecklad och i produktion för de nordamerikanskaoch japanska marknaderna. Den innebär för flertalet bensinbilar katalysatorrening.Denna reningsteknik förutsätter införande av blyfri bensin (max bly/1). I följandetabell redovisas effekterna av de olika alternativen. Beräknade relativa utsläpp (%) per bil enligt alternativaavgaskrav (A 10-prov) Nya bilar () Begagnade bilar (80 ECE 15/03 ECE 15/04 JoU1983/84:3 6 Kommittén konstaterar emellertidatt man i ännu inte säljer blyfri bensin. Eftersom bilar medkatalysatorrening inte kan köras på blyad bensin skulle svårigheter uppstå försvenska bilar utanför landets gränser om USA-kraven infördes obligatoriskt iSverige. Kommittén föreslår därför att internationella förhandlingar inleds isyfte att uppnå bredast möjliga överenskommelse om ett åtgärdsprogram som dockbör genomföras om tillfredsställande överenskommelse inte uppnås.-Enligtåtgärdsprogrammet bör Schwiez-87-kraven införas som obligatoriska grundkrav fr.o. bör den svenska marknaden erbjudasfrivillig möjlighet att certifiera, leverera och köpa bilar enligt USA-83-krav.Oblyad/blyfri bensin införs /87. Skattereglerna anpassas så attövergången till katalysatorrening och blyfri bensin främjas. När det gäller dieselfordon föreslår kommittén attfederala USA-krav införs med modeller. bör utredalämpligt system att premiera bussar som inrättas efter de strängare avgaskravsom gäller i . Kommittén föreslår vidare bl. a. att riktlinjer förluftkvalitet införs med avseende på koloxid, kväveoxid och ozon. I en reservation till utredningen ansluter sig ledamotenSven till den principiella inålsättningen. Han anser dock attSverige inte bör införa obligatorisk avgasrening enligt den schweiziskamodellen om inte tillfredsställande internationella överenskommelser kanuppnås. Även när det gäller främjandet av övergång till blyfri bensin börföljsamhet till utvecklingen i eftersträvas, anser reservanten. har i sittslutbetänkande Bättre miljöskydd 11 (SOU 1983:20) sökt finna vägar att minskamotortrafikens miljöstörningar som yttrar sig i bl. a. buller och luftföroreningar.Utredningen har funnit att de bestämmelser i främst byggnads- ochväglagstiftningarna som skall reglera miljöskyddsintresset vid byggande av gataoch väg är otillräckliga. Den nuvarande prövningsordningen bör därförkompletteras med möjligheter till obligatorisk prövning enligtmiljöskyddslagen. Miljömyndigheterna och övriga motstående intresseri börhärigenom få möjlighet att på ett tidigt stadium ingripa i planeringsprocessenoch ställa krav beträffande lokaliseringsfrågor, utformning av skyddsåtgärderm. m., framhåller utredningen. Betänkandet bereds f. n. ijordbruksdepartementet. Enligt ett EG-direktiv får blyfri bensin icke saluförasinom den europeiska gemenskapen. har emellertid den brittiskaregeringen ineddelat sin avsikt att JoU1983/84:3 7 införa oblyad bensin senast för att nedbringaspridningen av det giftiga blyet i miljön. Någon direkt koppling till skärptaavgasreningskrav har icke angivits. beslöt den västtyska regeringenatt införa regler om blyfri bensin och obligatorisk katalysatorrening förnytillverkade bilar fr. o. m. . Syftet med den tyska åtgärdenvar i första hand att minska takten i den pågående skogsdöden som anses hasamband med försurningen. Ett genomförande anses dock kräva ändring avovannämnda EG-direktiv om förbud mot blyfri bensin och rimligtvis ävendiskussion inom Gemenskapen om avgasreningskraven. Hittillsvarandeförhandlingar om avgasreglerna i EG har varit synnerligen tidskrävande dååsikterna om erforderliga krav går vitt isär i de olika medlemsländerna. Inom ramen årsenergikommittés (EK 81) arbete har en särskild rapport (Ds I 1983:20)utarbetats om möjligheterna att utnyttja svensk alunskiffer. Av rapportenframgår bl. a. följande. Alunskiffer innehåller och metaller samt enorganisk substans -kerogen - med ett betydande bränslevärde. De svenskaalunskiffrarna anses utgöra vår största fossila bränslereserv med ettvärmeinnehåll motsvarande olja. Utvinning av de olikabeståndsdelarna i skiffer har pågått i , bl. a. i ,där man avsåg framställa uran. inleddes ett treårigtforskningsprogram med inriktning på processutveckling för utvinning av helainnehållet i alunskif-fern. Enligt rapporten medför en förbränning av alunskiffernstora problem med svavelhanteringen och förefaller vara ekonomiskt möjligendast i samband med en utvinning av andra ämnen ur skiffer som uran m. m.Däremot torde möjlighet finnas att genom förgasning utvinna fossil energi urskiffern. Utvinningen är förenad med åtskilliga miljöproblem av såväl kortvarigsom långvarig natur. Särskilt de sistnämnda som bl. a. sammanhänger medläckage av metaller och radon till vatten och luft vid deponering avrestprodukter är enligt rapporten svåra att komma till rätta med. Eftersombrytningen av alunskiffern med största sannolikhet kommer att ske i dagbrott,ingår i brytningsplaneringen en återfyllning av dagbrottet med restprodukter. Sammanfattningsvis kan utvinning av fossil energi uralunskiffern enligt rapporten bli av intresse både urekonomisk och försörjningsmässig synvinkel. Utvecklingsarbetet avseendealunskifferför-gasning bör därför fortsätta, anförs i rapporten. JoU1983/84:3 8 Ozonskiktet, som finns på en höjdav över jordytan, fungerar som ett skydd mot den ultraviolettastrålningen från solen. Ozonskiktet har visat sig vara känsligt för påverkanfrån miljöföroreningar. a. har forskningen påvisat att vissaklorfluorkol-(CFC-)föreningar, ined ett handelsnamn kallade freoner, med storsannolikhet verkar nedbrytande på ozonskiktet. Den ökade ultraviolettastrålning som skulle bli följden om ozonlagret tunnas ut kan enligt forskningenåstadkomma ökad hudcancerfrekvens och svåra skador på miljön, bl. a. planktonoch fiskägg. I är av detta skäl import och tillverkning avsprayförpackningar med CFC-förening-ar som drivmedel förbjudna sedan den 1 juli1979. har vid ett flertal tillfällen behandlat hotetmot ozonskiktet i stratosfären orsakat bl. a. av den ökande användningen avCFC-föreningar. Utskottet redovisade att frågan om en internationellbegränsning av freonanvändningen förts vidare samtidigtsom nya forskningsrön lagts fram. hade vid sitt möte iapril 1981 beslutat inleda arbetet på en internationell konvention på området.Förslag till konventionstext hade utarbetats på svensk och nordisk sida samtvidare diskuterats av en arbetsgrupp inom (JoU 1981/82:28). FN:smiljöstyrelse har vid sitt möte uttalat att det fortsatta konventionsarbetetborde bedrivas så att förslag till konventionstexter låg färdiga förundertecknande vid styrelsens nästa möte, . I betänkandet behandlar utskottetett antal motioner om luftvård m. m. vilka väckts . Tre av motionerna handlar om bilavgasrening förförbättring av luften medan en fjärde uppmärksammar den ozonbildning (smog) somi stor utsträckning kan härröras från bilavgaserna. I två motioner tas frågorupp om andra föroreningar. Enligt partimotion 1982/83:335(vpk) bidrar motorfordonen till försurningen genom utsläpp av kväveoxider.Bilavgaserna innehåller även andra hälsofarliga ämnen som kolmonoxid, kolvätenvarav en del är cancerframkallande, samt bly. Motionärerna anser atthygieniska gränsvärden borde införas för dessa skadliga ämnen i utomhusluften ivåra tätorter och kring våra industrier. De anser även att blytillsatsen ibensin bör avvecklas. Enligt motion 1982/83:634 (fp) har samhället hittillsgjort förvånansvärt litet för att förbättra luftföroreningssituationen även omavgasreningskraven successivt har skärpts och blyhalten i bensinen sänkts.Trots att ligger JoU1983/84:3 9 i främsta ledet i när det gäller insatser motbilavgaser, ligger vi långt efter och . Motionärerna anser attunderlag finns för ytterligare åtgärder när det gäller bly i bensin. Motiventill motion 1982/83:1657 (m) utvecklas i den moderata kommittémotionen 1655 ombilismens roll i trafiken. Motionärerna anser att det är viktigt att debattenmed krav på avgasbegränsningar drivs vidare men att det också är viktigt attinse att den svenska bilmarknaden är tämligen liten. Vi bör därför följa deninternationella utvecklingen när det gäller att ställa avgaskrav. I motion1882/83:1455 (c) tas luftföroreningsproblem upp som sammanhänger med bildandeav fotokemiska oxidanter, bl. a. ozon, i storstadsområden. Fenomenet kallasfotokemisk SMOG. Enligt motionen kan ozon vålla irritation i ögon ochslemhinnor och innebär även ett hot mot barrskogen. Utskottet vill med hänvisning till vad som anförts i deninledande bakgrundsredogörelsen erinra om att föroreningar från bilar genom bl.a. avgasutsläpp med den ökande bilismen blivit en dominerande miljöfråga.Avgaserna innehåller bl. a. koloxid, kolväten, kväveoxider, blyföreningar ochsot. har bestämmelser införts om avgasrening, vilkasedermera skärpts såväl vad avser innehåll som tillämpning. Blyhalten imotorbensinen har numera nedbringats väsentligt. I har frågorna ombilavgaser och deras inverkan på luften och på människors hälsa varit föremålför många debatter. begärde att regeringen skulle utarbetaett samlat åtgärdsprogram mot bilavgasproblemen. a. borde en tidsplansnarast fastställas för en fullständig avveckling av blytillsatser i bensinen. Under innevarande år har bilavgaskommittéavlämnat sitt huvudbetänkande. I betänkandet behandlas de frågor som tagits upp i de nuaktuella motionerna, såväl frågan om införande av blyfri bensin somgränsvärdesproblematiken, ozonproblemet och de internationella aspekterna påavgasreningskomplexet. Kommittén sätter upp som mål att luftföroreningarna vidkommande sekelskifte bör hållas inom de riktvärden som angivits avVärldshälsoorganisationen, WHO. För att nå en sådan standard bör enligtkommittén helst bästa tillgängliga avgasreningsteknik användas. Den bästatillgängliga avgasreningen nås med blyfri bensin. Med hänsyn till att blyfribensin inte saluförs i andra västeuropeiska länder föreslår kommittén att ettdubbelt system införs och att bilar fr. o m. modeller skall varaförsedda med antingen det avgasreningssystem som beslutats av (minimikrav) eller - frivilligt - katalytisk avgasrening enligt USA-modell.vilket kräver blyfri bensin. Enligt förslaget böräven ingående konsultationerföras med andra europeiska länder i syfte att nå fram till gemensamma regler. Det får med hänsyn till det anförda förutsättas att deproblem som tas upp i motionerna kommer under regeringensprövning. Utskottet utgår ifrån att, med hänsyn till de stora problem sombilavgaserna förorsakar, frågan kommer att behandlas skyndsamt och att ettsamlat JoU1983/84:3 10 åtgärdsprogram enligt riksdagsbeslut kommer attframläggas. Enligt utskottets mening visar även de inledningsvis redovisadeavsiktsförklaringar som avgivits av de brittiska och västtyska regeringarna omövergång till blyfri bensin och till vilka även bl. a. den holländskaregeringen anslutit sig, att insikten om luftföroreningarnas skadeverkningar vinnerökad terräng inom den västeuropeiska gemenskapen. Jordbruksministern har iriksdagen förklarat att regeringen kommer att tillvarata varjemöjlighet att få en bred internationell uppslutning bakom effektiva åtgärderför att komma till rätta med bilismens luftföroreningsproblem. Utskottet tarfasta även på denna deklaration. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1982/83:335, yrkande 3, 1982/83:634, 1982/83:1455 och1982/ 83:1657. I motion 1982/83:1094 framhållercenterpartiet att skifferbrytning i många fall hotar värdefull kulturmark ochatt den kan ge allvarliga och varaktiga miljöstörningar. Vid skifferförbränningfrigörs stora mängder skadliga ämnen, hävdar motionärerna och yrkar därför attförbränning av skiffer icke skall tillåtas. Utskottet får erinra om att möjligheten att utnyttjasvensk alunskiffer varit föremål för utredning inom ramen årsenergikommittés verksamhet. I rapporten (Ds 1983:20) framhålls att brytning ochanvändning av skiffer är förknippat med åtskilliga miljöproblem, bl. a. när detgäller återställande av marken efter brytningen samt när det gäller deponeringav resterna efter användningen. Utvinning av värmeenergi ur skiffern genomförbränning är enligt utredningen förbunden med stora problem medan däremotmöjligheterna ta ut energi genom förgasning bedöms mera lovande.