bet · G701NU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Med anledning av det inträffade har regeringen iår tillkallat kommissionen (I 1984:01) om elförsörjningens sårbarhet.Ordförande är landshövding . Kommissionens uppgift (dir.1984:2) är att utreda elförsörjningens sårbarhet mot bakgrund av störningen samtange vilka åtgärder som behöver vidtas för att minska sårbarheten i elförsörjningenoch begränsa konsekvenserna av störningar i denna. Kommissionen skall redovisa orsakerna till och följdernaav det nämnda elavbrottet. Den skall studera riskerna för att ett i och för sigförhållandevis litet tekniskt fel får stora verkningar påelförsörjningssystemet i övrigt och möjligheterna att undvika eller begränsasådana verkningar. Kommissionen skall i samband härmed värdera kriterierna förelöverföringens dimensionering och utbyggnad och analysera hur riskerna förallvarligare avbrott beräknas. Andra viktiga frågor som kommissionen kommer attstudera är hur fjärrvärme och andra värmesystem påverkades av elavbrottetliksom hur stort behovet är av reservkraft för att förse viktiga samhällsfunktionermed elkraft även vid stora avbrott. Kommissionen skall också utreda hurinformationen fungerade vid det aktuella avbrottet och hur den bör fungera.Elavbrottskommissionens arbete skall vara slutfört . Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer Bakgrunden till tidigarebeslut om ersättning till och statens vattenfallsverkför försenad idrifttagning av kärnreaktorer är följande. När de politiska partierna hade enats om att enrådgivande folkomröstning om kärnkraftens framtida användning skulle anordnas,beslöt genom den s. k. rådrumslagen - dvs. lagen (1979: 335) omförbud mot att tillföra kärnreaktorer kärnbränsle - att t. v. ingakärnreaktorer skulle få tillföras kärnbränsle om så inte hade skett tidigare.Lagen berörde kärnkraftsblocken samt 3 och 4.1 lagenstadgades om rätt för innehavarna av de reaktorer som omfattades av förbudetatt få ersättning för de förluster som uppstod genom att reaktorernasidrifttagande fördröjdes. Ersättningsfrågorna skulle i första hand lösas genomförhandlingar. I propositionen rörande råd-mmslagen angavs vissa riktlinjer försådana förhandlingar. beslöt att ersättning skulle utgåför försenad idrifttagning av i enlighet med enöverenskommelse NU1983/84:30 23 träffad mellan staten och Forsmarks Kraftgrupp AB.Samtidigt godkändes regeringens förslag om ersättning till statensvattenfallsverk för försening av kärnkraftsblocken 3 och 4 i Ringhalskraftstation enligt samma principer som för reaktorerna i Forsmark. beslöt att den fortsatta utbyggnadenav skulle begränsas med hiinsyn till den föreståendefolkomröstningen om kärnkraft (NU 1978/79:60. rskr 1978/79:429). Riksdagenbemyndigade (prop. 1979/80:33, NU 1979/80:25, rskr1979/80:1.34) regeringen att godkänna en överenskommelse mellan statensvattenfallsverk och de privata intressenterna i Forsmark om utbyggnad avForsmark 3 i vad staten därigenom iklädde sig ekonomiska förpliktelser.Utskottet erinrade om att senare skulle komma att få ta ställningtill de definitiva förseningskostnaderna. bemyndigade regeringen att iklädastaten de ekonomiska förpliktelser som följde av en överenskommelse mellanstaten och (prop. 1982/83: 101, NU 1982/83:33. rskr1982/ 83: 280) om ersättning för förseningen av . Den då ingångna överenskommelsen giillde ersättning förmerkostnader i kraftproduktionen. Beräkningsprinciperna var desamma som detidigare fastställda principerna rörande ersättning för förseningen av Forsmark1 och 2 resp. . Detta innebar i korthet att den genomförseningen av föriorade produktionen skulle ersättas med belopp sommotsvarade ökade kostnader för att på optimalt sätt producera erforderligelektricitet på annat sätt eller för att anskaffa ersättningskraft. Förberäkning av ersättningen i denna del jämförs den faktiska elproduktionenmånadsvis i efterhand med den hypotetiska elproduktion som skulle ha varitmöjlig utan försening. De produktionsskikt som kan ligga till grund förersättning är gasturbinproduktion, konventionell kondensproduktion ochmottrycksproduktion. 1 motioner från och vänsterpartietkommunisterna begärdes att skulle avslå dels regeringens förslagtill ersättning för förseningen av enligt det nya avtalet, dels dessförslag till ersättning enligt den tidigare överenskommelsen avseendekärnreaktorer-na Forsmark I och 2 resp. . I motioner fråncenterpartiet anfördes kritiska synpunkter på överenskommelsen mellan statenoch . Utskottet anförde att inte kunde undandra sigatt anvisa medel för ersättning enligt rådrumslagen (1979:335). Vidare erinradeutskottet om att överenskommelsen rörande var uppbyggd enligt sammaprinciper som den tidigare av godkända överenskommelsen om ersättningför försenad idrifttagning av kärnreaktorer. Utskottet konstaterade attcenterpartiet vände sig mot beräkningsprinciper som partiet självt iregeringsställning hade föreslagit att godkänna. Utskottet hade försin del ingen erinran mot den redovisade överenskommelsen med NU1983/84:30 24 med anledning av förseningen avForsmark 3. I sammanhanget underströk utskottet att ersättningsbeloppetsstoriek påverkades ay en rad faktorer, såsom tillgången på vattenkraft ochannan kärnkraft, oljeprisernas utveckling och elefterfrågans utveckling. Allatillgängliga kraftslag ingick i mån av behov, dvs. var enligt överenskommelsen skyldig att utöva sitt inflytande såatt dyrare former för elproduktion inte skulle komma att användas onödigtvis. och kommunisternasföreträdare i utskottet reserverade sig till förmån för sina motionsyrkanden.Riksdagen följde utskottet. Frågan om utnyttjande avkärnvärmereaktorer av typ Secure har debatterats i riksdagen.Statsrådet besvarade (RD 1983/84:88 s. 21)en fråga (1983/84: 323) av () om utnyttjandet av svenskkärnvärmeteknologi. Frågan gällde - under hänvisning till jordbruksministernsuttalanden under den allmänpolitiska debatten om koldioxidproblemet och omförsurningen av mark och vatten -om statsrådet ansåg att motbakgrund härav kunde avstå frän att utnyttja svensk kärnvärmeteknologi iSverige. Statsrådet anförde i sitt svar att det inte till någon del varaktuellt för regeringen att åstadkomma ändring av de beslut som riksdagenfattade efter folkomröstningen om kärnkraft. Detta gäller givetvis också,framhöll statsrådet, att Securereaktorer inte ingår i det svenskaenergiprogrammet. Fortsättningsvisanfördes följande i frågesvaret: Vidare vill jag slå fast attriskerna för miljöskador av olja och andra bränslen redan var väl kända vidtiden för folkomröstningen -'liksom f. ö. alternativet Secure. Riksdagensbeslut efter folkomröstningen innehåller kravet att vi skall välja ett systemför energiförsörjningen som leder till minsta möjliga skador på miljön. Denenergibalans som gäller och som innehåller en viss andel kol har lagts frammot denna bakgmnd. Ett villkor för den kolintroduktion som sker är att denklarar sådana miljökrav att utbytet av olja mot kol medför en minskning avmiljöbelastningen. Kol är också den energikälla som kommer i fråga i sistahand, sedan andra alternativ till olja prövats. Det förslag tilltillståndsprövning av alla koleldade anläggningar, som regeringen senare i våravser förelägga , syftar till att ge oss möjligheter att styrakolanvändningen efter dessa riktlinjer. Försurningsproblemen är i hög grad av internationellkaraktär. Från svensk sida arbetar vi nu intensivt för att åstadkommainternationell samling mot försurning och miljöförstöring. Det är därvid avutomordentlig betydelse att kunna visa på praktisk tillämpning av modern tekniksom kan uppfylla mycket stränga miljökrav. Regeringensavsikt är således att målmedvetet fullfölja folkom- NU 1983/84:30 25 röstningsbeslutetoch med kraft fortsätta kampen mot försurning och miljöförstöring här hemmaoch utomlands. fortsatta debatten diskuterades bl.a. huruvida folkomröstningen omkärnkraft gällde kärnvärmereaktorer. Statsrådet anförde härom följande: [Fjolkomröstningen omfattade också Securereaktorn.Frågan diskuterades före folkomröstningen, och vi gav från Linje 2 klarabesked om att vårt förslag innebar att det icke skulle vara aktuellt med Securei . Dettahar också bekräftats av . Jag vill citera näringsutskottets avriksdagen godkända betänkande frän : "Utskottet konstaterar attresultatet av folkomröstningen innebär att byggande av Securereaktorer ellerbndreaktorer inte skal! förekomma i ." Frågeställaren anförde för sin del att det var felatt nu hävda att folkomröstningen gällde kärnvärme. principbeslut om att enfolkomröstning i kärnkraftsfrågan skulle äga mm grundades på näringsutskottetsbetänkande NU 1978/79:60, som behandlade proposition 1978/79:115 om riktlinjerför energipolitiken. Denna proposition var baserad främst på energikommissionensbetänkande (SOU 1978: 17) Energi. Iett kapitel om energialternativens förutsättningar anförde (s. 227): Med värmereaktor menas här en kärnreaktor somendast producerar hetvatten för fjärrvärmeändamål. Anläggningen producerarsåledes ingen elenergi och innehåller därför ingen turbin eller elgenerator. Någrakommersiella värmereaktorer finns såvitt känt inte någonstans i världen. Genomatt slopa den elproducerande delen kan man förenkla reaktorkonstruktionenbetydligt. Reaktorn är inte beroende av aktiva säkerhetssystem pä samma sättsom en konventionell kraftreaktor på grund av enkel konstruktionsprincip, lågtarbetstryck och låg arbetstemperatur. Kommersiellavärmereaktorer skulle kunna vara i drift i början pä . Avde fyra alternativ som utredningen presenterade tog två upp frågan omkärnvärmeverk under rubriken . Såanfördes det i alternativ C: Till ett minskat oljeberoende kan ävenkärnvärmeverk, dvs. kärnreaktorer enbart avsedda för värmeproduktion, bidra.Om sådana visar sig ekonomiskt konkurrenskraftiga och säkerhets- ochmiljömässigt acceptabla bör de i första hand introduceras i tätorter med stortvärmeunderiag och oljeeldade kraftvärmeverk, vilka kan antas bli utnyttjadeendast i liten omfattning fram emot till följd av det förutsatta högaoljepriset. Härigenom blir värmeunderlaget tillgängligt för annan produktionoch de oljeeldade kraftvärmeverken kan utnyttjas för reservändamål. NU1983/84:30 26 I alternativ D anfördes: Genom en fortsatt ökning av andelenfjärrvärme och elvärme kan oljeberoendet inom uppvärmningssektorn i stort settelimineras fram . Detta gäller både sektorn"övrig uppvärmning" och Qärrvärmesektorn. I det senare fallet kan liksomi alternativ C kärnvärmeverk komma till användning om de visar sig uppfyllaekonomiska, säker-hetsmässiga och miljömässiga krav. En betydande del avvärmebehovet i storstadsområdena kan täckas av kärnkraftvärmeverk. Kommitténs majoritet ansåg att mantills vidare inte borde ta slutlig ställning för eller emot kärnkraften. I fråga om utnyttjande av kärnenergi i uppvärmningssektornanförde kommissionen (s. 606) följande: Kommissionen ser positivt påmöjligheterna' att med kärnkraftvärme reducera oljeberoendet. Det kan ocksåfinnas ytterligare möjligheter att ersätta olja inom uppvärmningssektorn i formav kärnvärmeinstallationer. Säkerhet, ekonomi och organisation bör prövas. Kommissionen föreslog en utredningom fjärrvärme från kärnkraftverk. Utredningen skulle också ha följande innehåll(s. 607): av typen Securevärderas från teknisk, ekonomisk, säkerhetsmässig och organisatorisk synpunkt.Kommissionen rekommenderar en ingående utredning vars resultat får blivägledande för inriktningen inom området kärnvärme. I proposition 1978/79: 115diskuterades när det gällde värmeförsörjningen överföring av hetvatten frånkärnkraftverk men inte anläggning av kärnvärmeverk. Med anledning av att det skulle komma att anordnasfolkomröstning om kärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningen föreslognäringsutskottet (NU 1978/79:60 s. 30) uppskov till /80 medbehandlingen av proposition 1978/79: 115 jämte motioner "i de delar somberör eller har nära samband med ämnet för folkomröstningen". Dit hörde enmotion (1978/79:2409) av tre centerpartister såvitt den gick ut på attriksdagen beträffande Securereaktorer skulle göra ett uttalande till regeringenav följande innebörd: "Ett stopp för ytteriigare utbyggnad av kärnkraftmåste självfallet gälla även minireaktorerna." Genom att resterande delar av proposition 1978/79: 115sedermera återkallades förföll motionsyrkandet i nu angiven del. Folkomröstningen den 23 mars 1980anordnades enligt en lag (1980:7) om folkomröstning i kärnkraftsfrågan (NU1979/80:26). NU 1983/84:30 27 Enligt lagen skulle pä varje röstsedel som innehöllen meningsyttring inledningsvis återges följande text: I finns nu sex kärnkraftsreaktorer i drift.Ytterligare fyra reaktorer är färdiga och två är under arbete. Riksdagenhar beslutat att en folkomröstning om kärnkraftens roll i den framtidaenergiförsörjningen skall hållas . Omröstningen gäller treolika förslag. De tre förslag som väljarna fick ta ställning tillvid folkomröstningen hade utarbetats av varje meningsriktning för sig. Iförslagen nr I och nr 2 förekom begreppen kärnkraft, kärnkraftsreaktor ochkärnkraftsutbyggnad, i förslag nr 2 dessutom begreppet kärnkraftverk. I förslagnr 3 användes begreppen kärnkraft, reaktor och reaktorteknologi. Begreppetkärnvärme e. d. förekom inte i något av förslagen. Omman ser endast till ordalydelsen av de tre förslagen kan det möjligen med vissrätt hävdas att endast elproducerande reaktorer berördes, eftersom kärnvärmesom framställs utan samtidig elproduktion torde kunna betecknas som"kärnenergi" men inte som "kärnkraft". Förslagen måste docktolkas med hänsyn till vad varje meningsriktning lade in i sitt förslag. Någonframställning som ger tillräckligt underlag för en framställning härom finnssåvitt bekant inte. Efter folkomröstningen behandlade näringsutskotteti betänkandet NU 1979/80:70 bl. a. proposition 1979/80: 170 om vissaenergifrågor. Regeringen begärde där bl. a. godkännande av de allmännariktlinjer för energipolitiken som angavs i propositionen. Utskottetsammanfattade dessa riktlinjer och anförde för egen del bl. a. följande (s.18): Utskottet konstaterar att samtliga riksdagspartierutom kommunisterna anser att resultatet av folkomröstningen börligga till grund för inriktningen av den framtida energipolitiken. Dettainnebär att ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma utöver detolv reaktorer som är i drift, färdiga eller under arbete. Kärnkraften skallavvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraftför att upprätthälla sysselsättning och välfärd. Säkerhetssynpunkter bör varaavgörande för i vilken ordningsföljd reaktorerna skall tas ur drift. Detär enligt utskottets mening nödvändigt att den tidsperiod inom vilkenavvecklingen skall ske klart anges. Reaktorernas tekniska livslängd bedömsenligt propositionen vara . Det bör nu slås fast att den sista reaktorni skall stängas . Bestämmelser om antalet reaktorer ochom avvecklingsperiodens längd torde böra införas i lagstiftningen påatomenergiområdet. NU1983/84:30 28 Fortsättningsvis behandladeutskottet bl. a. ett motionsyrkande om Securereaktorer. Härvid refereradeutskottet en interpellationsdebatt . Utskottet anförde (s. 19): Motionärerna (vpk) yrkar attriksdagen skall uttala dels att värmeförsörjningen i svenska kommuner inte fårske med hjälp av kärnkraftverk av typ secure eller andra kärnkraftverk, delsatt bridreaktorer inte får byggas i . Frågan om användningen av "secure"-reaktorer iden framtida energiförsörjningen debatterades i (RD1979/80:81 s. 112). i (vpk) hade i eninterpellation (1979/80: 116) frågat om det är tärikt att kärnvärmeverk av typsecure skall komma till användning i vår framtida energiförsörjning och var dei så fall skall placeras. I sitt svar anförde statsrådet attinget av de tre alternativen i folkomröstningen innehåller något omsecure-reakto-rerna. Inga andra kärnreaktorer än de elproducerande reaktorersom anges i de olika alternativen är, sade sig statsrådet förstå, aktuella föranvändning i . Utskottet konstaterar att resultatet av folkomröstningeninnebär att byggande av secure-reaktorer eller bridreaktorer inte skallförekomma i . Utskottets hemställan"beträffande kärnvärmeverk och bridreaktorer" var att riksdagenskulle avslå vpk-motionen i ifrågavarande delar. Det uttalande "att byggande av secure-reaktorer inteskall före komma i " som har åberopats i olika senare sammanhang är alltså formellt sett icke ett uttalande av utan en del av en motivering till ett avslagsyrkande som har anslutit sig till. Frågan behandlades ocksä i betänkandet NU1982/83:33 (s. 40 f.). I en motion (vpk) påyrkades då ett uttalande frånriksdagen om att all utveckling av och allt arbete med kärnvärmereaktorn stoppas. Utskottet hänvisade till tidigare riksdagsbehandling av fråganoch refererade en interpellationsdebatt . I denna anfördestatsrådet att någon kärnvärmereaktor inte ingår i den utbyggnadav fjärrvärmesystemen som förestår med anledning av det investeringsprogramsom regeringen och har fattat beslut om. I den fortsatta debatten anfördestatsrådet bl. a. följande: Någon Secure-reaktor ingår icke idet svenska kärnkraftsprogrammet och kan icke förekomma i någon form iframtiden, såsom har fattat besluten efter folkomröstningen. Linje2:s alternativ i folkomröstningen, som denna regering arbetar för attfullfölja, innefattar icke någon Secure-reaktor. Utskottet hänvisade till sittställningstagande året innan och till vad i övrigt hade anförts. Det varutskottets uppfattning att inte borde göra något s'ådant uttalande omkärnvärmereaktorn som föreslogs i motionen (vpk). Denna avstyrktes iifrågavarande del. Riksdagenhar också i början av innevarande är avslagit ett motionsyr- NU1983/84:30 29 kände (vpk) om att skulle uttala att"kärnvärmereaktorn eller andra typer av reaktorer" inte börinföras i det svenska energisystemet. Utskottet (NU 1983/84: 17 s. 15)avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till de tidigare ställningstagandenaav i detta ämne. I en reservation (m) ocksä den avstyrkande förordades en omprövning av den negativa inställningen till Secure-reaktorer.En annan reservation (c, fp) gick ut pä att motionsyrkandet borde bifallas. Frågor om naturgas har vidupprepade tillfällen behandlats av , senast då bl. a.beslut fattats om (se NU 1983/84: 10). 1 det följande återgesriksdagens ställningstagande till ett motionsyrkande om import avgas från . Utskottet avstyrkte (NU 1982/83: 52 s. 12), medreservation av kommunisternas representant, en motion (vpk)vari begärdes snara åtgärder tor projektering och byggande av en ledning förnaturgas från till den svenska östkusten. Härvidanförde utskottet bl. a. följande: Enligt vad utskottet inhämtat harSwedegas AB fått i uppdrag av regeringen att års slut redovisaförutsättningarna för detta naturgasprojekt. F. n. pågår marknadsstudier inombl. a. regionerna omkring och . Det bör ankomma på regeringenatt på grundval av det undertag som arbetas fram göra en bedömning av dettaprojekts möjligheter. Utskottet anser mot denna bakgrund att inte nuhar anledning att göra någon sådan framställning till regeringen som motionärernaföreslår. har i enlägesrapport till regeringen redogjort för pågående utredningar om framtidamöjliga naiurgasprojekt. De aktuella projekten benämns , Västgas ochÖstgas. Inledningsvisges i rapporten bl. a. följande lägesbeskrivning: Efter beslutet om genomförandet avSydgasprojektet med driftstart är den framåtsyftandeverksamheten inom Swedegas främst inriktad på möjligheten till fortsatt svenskintroduktion av naturgas. Beroende på registrerad och förväntad utveckling päsvensk energimarknad bedöms utrymmet för naturgas vara förhållandevis begränsatunder . Både inhemska och externa faktorer talar emellertid för enlångsiktigt förändrad situation varigenom naturgasen skulle kunna få en viktigroll pä svensk energimarknad. Den aktuella verksamheten för fortsattnaturgasintroduktion är knuten NU 1983/84:30 30 tilltvå tänkbara importvägar. Den ena gäller utnyttjande av de dispositioner bl.a. i form av förinvesteringar som gjorts i samband med . Viadet härför uppbyggda ledningssystemet är det tekniskt möjligt att importera gasfrån flera ursprungsområden däribland förutom från danska även frånnorska samt från via . Den naturligaavsättningen för denna importväg är inom en utvidgad gasmarknad i och ennyetablerad i . Dessa möjligheter utredes inom II- och Västgas-projekten. Denandra importvägen avser möjligheten av en anknytning till den finskanaturgasimporten från . Denna möjlighet har ett direkt sambandmed finska planer på en utökad import med avsättning i västra , vilketförutom utbyggnader i kräver en ledning över . Marknaden förgas som importeras denna väg finns företrädesvis inom östra menäven utefter delar av och i . Denna möjlighetutreds inom Östgaspro-jektet. Iett särskilt projekt utreds möjligheten till undeijordisk gaslagring i porösaberglager enligt en teknik som kommit till användning utomlands. beskrivs sammanfattningsvis enligt följande: Projektets marknadsområde omfattar Sydkraftseldistributionsområde frän , där I slutar, till gräns i kom mun. har pä uppdrag utfört en marknadsun dersökning i området.- Enanalys av projektets lönsamhet pågår såväl i Swedegas som i Sydgas.Sydgasbolagets marknadsundersökning visar på en naturgasvolym om ca 100 Mm'/åri platånivå med uppvärmningskunder i och samt störreindustrikunder anslutna. Investeringsbehovet i projektet bedöms uppgå till 315milj. (prisnivå exkl. byggräntor). Projektering och byggandeav systemen skulle innebära ca 500 direkta årsverken. a. följande i Swedegas skrivelse: I 's regi har under är 1983 gjorts enförnyad utredning om naturgasanvändning i . Marknaden har kartlagtsi ett område från längs till och vidare norruttill och . har i (EiG) gjort en separatmarknadsstudie, som färdigställdes . En första västgas-rapportmed ekonomisk analys redovisades . tillsattedå en arbetsgrupp. Marknadsbedömningen verifierades av arbetsgruppen ochVästgas platåvolym uppgår enligt denna bedömning till ca 250 MmVår. Investeringsbehoveti projektet bedöms uppgå till 1 190 milj. kr. (prisnivåjanuari 1984 exkl.byggräntor). Uppbyggnadsskedet innebärca 2000 direkta årsverken. Envidare marknad på ca 200 Mm torde kunna öppnas vid en sammankoppling av väst-och östgassystemen. Frågan kommer att utredas närmare . NU1983/84:30 31 1 fråga om anges bl. a. följande: med driftstart /89 baseras på enstamledning från en importpunktvid lill och vidare till Från stamledningen har räknats med grenledningar till de flesta störreorter i regionen bl. Anknytning till södra och västra hartänkts ske över . Denna sammanknytning bedöms ha stort strategisktvärde för ett svenskt naturgassystem bland annat ur försörjningsteknisk ochkommersiell synvinkel. Arbetet med inriktas mot att klarläggamarknadsförutsättningar, tillförselfrågor inklusive transitering genomFinland, investeringskostnader och arbetskraftsbehov, tidplan samt projektetsekonomi. Marknadsförutsättningarna förnaturgasanvändning har närmare stude rats inom ett område avgränsat av i norr, i söder och i väster.--- Resultatet av utförd marknadskartläggning visarpå en bedömd bruttopotential för naturgas på totalt /, motsvarande2,8 miljarder m' naturgas. Detta skall tolkas som en övre gräns för förbrukningeninom antagna användningsområden enligt tillämpade förutsättningar bl. a. attkonvertering sker enbart från olja och gasol. Den slutliga marknaden med dessa förutsättningar förväntasuppgå till 1 miljard m-* naturgas eller /år. Investeringskostnaderna har beräknats till 5000 milj. kr.i penningvärde exkl. byggränta. Härtill kommer betydande kostnaderför bottenhavsledningen. Projektering och byggande av systemet i skulleinnebära ca 10000 direkta årsverken. Om det fortsatta arbetet medifrågavarande projekt anförs följande i rapporten: Avsikten är att . sålångt detta på förhandenvarande förutsättningar är möjligt, i första handprecisera de tekniska och ekonomiska villkor som gäller för respektiveprojekt. skall eftersträvas att klargöra pä vilka organisatoriska ochägandemässiga villkor som ett genomförande kan ske. På grundval härav måste också ske en inbördes samordningoch avvägning mellan de olika projekten.