bet · G701UbU28 · 1983-12-31 00:00:00 — I sitl yttrande över betänkandet harskolöverstyrelsen (SÖ) pekat på alt skolstyrelserna inte har någon författningsenligrätt att själva besluta att tjänsterna inte skall ledigkungöras. Enligt SÖ:smening bör man sträva efter alt inrättade men inte tillsatta lektorsljänstererhåller innehavare och atl långtidsvikariat tillsätts i de fall där denordinarie innehavaren är ledig från tjänsten. Medanledning av ett uttalande från i frågan (UbU 1981/82: 37, rskr1981/82: 397) har regeringen utfärdat en förordning med vissaföreskrifter om lektorsljänster i gymnasieskolan. a. skall antaletlektorsljänster vara detsamma som redovisningsäret 1970/71, dvs. Forskamtbildadelärare bör enligt utskottets mening ses som en viktig resurs i skolan. EnligtSÖ:s föreskrifter får långtidsvikariat förekomma påordinarie tjänst som lektor. Utskottet utgår därför frän alt SÖ tillser atlinte bara ordinarie lektorstjänster ledigkungörs utan också långtidsvikariat påsådana tjänster i de fall den ordinarie innehavaren är ledig frän tjänsten.Genom sistnämnda åtgärd blir del möjligt alt hålla antalet forskamtbildadepersoner som är verksamma inom skolväsendet så högt som möjligt, vilketutskottet bedömer som värdefullt för undervisningen i skolan. Även i dettasammanhang vill utskottet peka på alt rekryteringen till forskarutbildningenfrämjas av alt det finns tjänster på arbetsmarknaden för vilka krävsforskarulbildning. Med hänvisning lill vad som anförts i frågan anser utskottetall bör avslå motionerna 1983/84: 2595 yrkande 4 och 1983/84:2634yrkande 9 i motsvarande delar. Enligt motion 1983/84:2615 (yrkande 1 n) bör lillslut frågan om meritvärde för arbete med forskningsinformation belysas närmareav regeringen. Utskottethar från inhämtat atl frågan om meritvärde för arbetemed forskningsinformation kommer all belysas närmare av regeringen i denaviserade propositionen om ny lärarljänslorgani-sation för högskolan. Medhänvisning härtill avstyrks motion 1983/84:2615 yrkande I n. 1.5Arbetsvillkoren för forskare inom högskolan Arbetsvillkoren för forskare anges i propositionen(bil. 5 s. 19) som en övergripande forskningspolitisk angelägenhet. Bland defaktorer som rör forskarnas arbetsvillkor nämns forskningsadministralionen,forskningsmiljön saml lokalfrågor. 1 propositionen anges i fråga omforskningsadministrationen atl förhållandevis mycket tid måste avsättas förutarbetande av anslagsframställningar och anslagsansökningar. UbU1983/84:28 31 I tre motioner ställs yrkanden somberör forskningsorganens anslagsframställningar. I motion 1983/84:514 (yrkande 8) anförs all den tidigareordningen enhgt vilken anslagsframställning avgavs direkt lill UHÄ avfakultelsnämnderna, ej som av högskolestyrelserna, var väsentligt bättre ochdärför bör återinföras. bör som sin mening ge regeringen tillkänna. 1 samband med behandlingen av propositionen om vissahögskoleorganisatoriska frågor (prop. 1983/84:52, UbU 1983/84: 10)konstaterade utskottet all högskolestyrelsen har del fulla ansvaret förhögskoleenhetens budget och atl detta sammanhållande ansvar bör markeras genomatl styrelsen avger anslagsframställning. De förslag lill anslagsframställningsom fakultets- och sektionsnämnder och motsvarande organ avger till styrelsenskall dock alltid bifogas högskolestyrelsens anslagsframställning lill UHÄ. Medhänvisning härtill avstyrker utskoitet motion 1983/84:514 yrkande 8. Enligt motion 1983/84:2615 (yrkande1 h) får en genomsnittlig universi-lelsinsiituiion f. n. medel från minst fyraolika anslag. En anslagsordning som om möjligt ger instilutionerna en samladbasresurs bör eftersträvas. Detta bör som sin mening ge till kännaför regeringen. Som tidigare redovisats har frågor om högskolans organisationbehandlats under innevarande . Regeringens förslag, som då fick riksdagensgodkännande, syftade bl.a. till att universitetsinstitutionernas situationskulle förbättras genom förenkling av den beslutsorganisation som de har direktkontakt med. Enligt vad som framgår av proposition 1983/ 84: 107 (s. 20) avserchefen för atl i annat sammanhang återkomma tillfrågan om möjligheterna att förenkla formerna för anslagsframställning förhögskolans forskning och forskarutbildning. Med hånvisning till vad som anförtsavstyrker utskoitet motion 1983/84:2615 yrkande I h. I propositionen (bil. 5 s. 42)föreslås att rådsorganisationens planering skall underlättas genom au den skallfå utgå ifrån att anslagen till dess organ skall uppräknas för vari ochetl av budgetåren 1985/86 och 1986/87. 1 motion 1983/84:2634 (yrkande 5) tillstyrker motionärernaregeringens förslag om treåriga medelsramar för forskningsråden och yrkar attfleråriga planeringsramar skall införas även för utbildning och forskning inomhögskolan. Anslagsframställning för grundutbildning och forsknings- och forskarulbildningbör omfatta detaljerade äskanden för de tre närmaste åren samt en översiktligplan för de därpå följande två åren. Anslagsframställning skall lämnas varttredje år. Den nya ordningen bör kunna tillämpas fr.o.m. /86. Utskottet anser alt det skulle vara önskvärt med en meralångsiktig planering av forskningsverksamheten vid universiteten och de berördahögskolorna i likhel med vad som i proposition 1983/84: 107 föreslås för UbU1983/84:28 32 Utskottet delar därmed enuppfattning som kommit till ullryck både i proposition 1983/84:107 och motion1983/ 84: 2634. Utskottet anser dock att frågan fordrar ytteriigare utredning.Den i motionen aktualiserade ändringen av anslagssyslemet bör därför inte nugenomföras. Utskottet avstyrker därför motion 1983/84:2634 yrkande 5. Om forskningsmiljön anges ipropositionen atl del framför allt inom del samhällsvetenskapliga ochhumanistiska området tycks gälla atl många institutioner är för små för atlkunna erbjuda en aktiv och stimulerande miljö för forskning. Ansvaret förinstilulionsindelningen ligger dock på högskolestyrelserna. Dessa bör aktivtundersöka möjligheterna all organisera arbetsenheter av sådan storlek attkraven på god forskningsmiljö tillgodoses. I motion 1983/84:2623 hävdas atl institutionernashierarkiska uppbyggnad har skadliga effekter på forskningen. Institutionernabör organiseras så all ingen enskild person har en dominerande position.Institutionen bör ledas av ett forskarlag där alla är likställda och har etlgemensamt ansvar för den forskning som skall bedrivas. Detta bör medändring i proposition 1983/84: 107 i berörda delar anta som riktlinje förforskningspolitiken. Utskottet konstaterar all organisationen för utbildningoch forskning inom institutioner eller andra arbetsenheter inom högskolanregleras genom högskolelagen och högskoleförordningen. Enligt 15 kap. i nämndaförordning leds institution av er styrelse bestående av en prefekt samtföreträdare för studerande och anställda. Ulskottel anser inte atl det finns skäl atl förorda enändring av gällande demokratiska beslutsformer på instilutionerna och avslyrkerdärför motion 1983/84: 2623 i denna del. Enligt motion 1983/84:2016 (yrkande32) bör begära förslag frän regeringen till förändradtjänsteorganisation för liögskolan. I motion 1983/84:2634 (yrkande 15) anförsatt regeringen i proposition 1983/84: 107 har stora ambitioner i fråga omhögskolans forskning. Sekiorsorganen förutsätts l.ex. utnyttja högskolan förlångsiktig kompetensuppbyggnad. Ett intensivare samarbete mellan näringsliv ochhögskola skall uppmuntras. Förutsättningarna för att uppfylla della önskemålförblir enligt motionärerna små om inte en ny tjänsteorganisation genomförs.Del förslag som lärartjänstulredningen (LÄTU) lämnade i sitt belänkande (SOU1980:3) Lärare i högskolan innebär bl. a. att dagens konstlade uppdelningmellan undervisningstjänsler och forskartjänster avskaffas. Om förslaget genomförsskulle alla kompetenta lärare - i likhet med vad som gäller i de flesta andravästeuropeiska länder - få möjlighet all forska inom tjänsten. börbegära förslag från regeringen till förändrad tjänsteorganisation för högskolanenligt LÄTU och i sådan tid alt nya regler kan träda i kraft fr.o.m. den 1 juli1985. UbU 1983/84:28 33 Utbildningsministern har i svar pä fråga1982/83:307 klargjort all hon anser en reformering av tjänsteorganisationen förlärarna inom högskolan synnerligen angelägen, inte minst i perspektivet av attde närmaste årens ekonomiska läge kommer all ställa stora krav på ett smidigtoch effektivt utnyttjande av högskolans samlade personalresurser. Ulskotteldelar utbildningsministerns uppfattning om angelägenheten av en reformering avtjänsteorganisationen för lärarna inom högskolan. Utskottet har erfarit att enproposition i ärendet kommer att läggas fram för under hösten 1984.Utskoitet anser därför att bör avslå motionerna 1983/84:2016 yrkande32 och 1983/84:2634 yrkande 15. Enligt motion 1983/84:2595 (yrkande 2) är i daglöneskillnaderna mellan svenska forskare relativt obetydliga. Oavsettforskningsaktivitet eller andra skillnader i arbetsbörda är lönen för l.ex.olika professorer i huvudsak densamma. Därtill kommer all forskarlönerna iSverige är låga, såväl inlernationelll som jämfört med likvärdigaarbetsuppgifter inom näringslivet. Dessa förhållanden, som under lång tidvarit föremål för uppmärksamhet och debatt, innebär att det ärsvårt för högskolan att rekrytera kvalificerade personer lill högreforskartjänster. EnligtIjänsleförleckningsavtal för undervisningsområdet avdelning B, 2 kap. 4 § fåruniversitet och högskolor disponera visst antal särskilda löne-planslillägglill lärare som har kvalificerad teknisk-industriell erfarenhet vid tekniskfakultet. (C 1983:01) har under forskningsav-snitlet i sitttidigare nämnda betänkande berört utvecklingen av forskar-lönen i jämförelsemed dels inhemska löner för andra tjänstekategorier inom såväl den statliga somden privata sektorn, dels motsvarande förmåner för forskare i andraindustriländer. Utredningen konstaterar (s. 218 219) att löneförmåner ochandra förmåner knutna till forskartjänster inom den svenska högskolan är fögakonkurrenskraftiga. Denna fråga är dock reglerad i kollektivavtal och omfattasdärför inte av utredningens förslag. Utskottet,som utgår från att och berörda personalorganisationeruppmärksammar den i motionen aktuahserade frågan och söker finna lösningar tillgagn för forskningen och det svenska högskoleväsendet, föreslår atl riksdagenavslår motion 1983/84:2595 yrkande 2. Brist på ändamålsenliga lokaler anges ipropositionen (s. 20) som ett stort problem för många universitet ochhögskolor. Det framhålls dock all sammanlagt ca 400 milj. kr. anslagits avmedel för sysselsällningsfräm-jande åtgärder under innevarande budgetår tilllokaler för forskning och utbildning. I ett lokalkostnadsprojekl har enöversiktlig kartläggning av befintliga lokaler genomförts med syfte all skapaunderlag för all få bl. a. lokalresurserna närmare integrerade i högskolornasekonomiska planering. UbU1983/84:28 34 1.6 Samspelet mellan sektorsforskning och grundläggandeforskning inom högskolan Begreppet sektorsforskning användsi proposition 1983/84: 107 för sådan sialligl finansierad forskning sornmotiveras utifrån en viss samhällssek-lors eller beslållares behov av kunskapför all främja vissa ändamål och som finansieras av sektorn eller beställaren,dvs. inte via högskoleanslagen. 1 inledningen av proposition 1983/84: 107 (s. 13-15)redovisas atl de sektorer som byggt upp sin forskning under de senastedecennierna inte fåll en sådan anknytning till högskolesystemet som tidigareeiablerade områden har. Som exempel nämns den sociala forskningen, byggnadsforskningen,arbetslivsforskningen och energiforskningen vilka alla disponerarjämförelsevis stora resurser. Forskningen har inom dessa sektorer byggts uppsom en projektorganisation med kortsiktiga anslag ulan en samtidig ulbyggnad aven långsiktig kunskapsbas med tillhörande forskartjänster ochforskarutbildning inom högskolans ram. De anslagsbeviljandeseklorsforskningsorganen har hållit resurserna rörliga för hårt tidsbegränsadeprojekt och inte i någon större utsträckning kunnat binda resurser i meralångsiktiga forskningsprogram. som seklorsforskningen expanderat har anslagentill högskolans basorganisation i stort sett hållits på oförändrad nivå. Inomsärskilt de tekniska och naturvetenskapliga områdena finansieras en stor del avforskningen vid högskoleinstitutionerna med externa medel från sektorsorganm.fl. Det finns enligt föredragande statsrådet institutioner där del nästanenbart bedrivs uppdragsforskning med anslag som söks och beviljas itaget. Ett särskilt problem är atl vissa uppdrag mera har karaktären avutredning och informationssammansiällning än forskning. Enligt föredragande statsrådet iir del nödvändigt altutveckla olika samhällssektorer genom alt öka kunskaper och kompetens, och delår en fördel om delta sker i nära kontakt med avnämarna. som man slårvakt om denna princip måste emellertid formerna för sektorsforskningenutvecklas för atl åstadkomma tillräcklig, långsiktig kunskaps- ochkompetensuppbyggnad. Det är därtor en ytterst angelägen uppgift att stärkasåväl den långsikliga kunskapsuppbyggnaden för resp. sektor som dengrundläggande forskningen som finansieras via fakultetsanslag och forskningsrådmed ansvar för grundforskning. Statsrådet ger exempel pä sektorsorgan som på olika sättmedverkat till en långsiktig kunskapsuppbyggnad, men konstaterar attandra inte tagit ansvar för della. 1 propositionen föreslås åtgärder sominnebär all den grundläggande forskningen förstärks i relation till den merakortsiktigt inriktade forskningen. Statsrådet avser vidare att inledaöverläggningar med berörda organ för all förvissa sig om all de i tillräckligutsträckning beaktar sitt ansvar för den långsikliga kunskapsuppbyggnaden. UbU 1983/84:28 35 I ett antal motioner tas upp problemen medsektorsforskningens dominans på vissa områden och behovet av en bättre balansmellan den av sektorsorganen finansierade forskningen och den grundläggandeforskning som finansieras via fakullelsanslag och forskningsrådsanslag. Enligtmotion 1983/84:2595 (yrkande 10) och 1983/84:2634 (yrkande 1) bör en översyn avfrågorna kring seklorsforskningen göras som skall syfta till att successivtföra över forskningsmedel från sektorsanslagen lill högskole- ochforskningsrådsanslagen. I motion 1983/84:2634 (yrkande 3) krävs dessutom altregeringen lämnar en plan över hur de statliga organ somadministrerar sektorsforskning skall avvecklas. Enligt motionen (yrkande 4) börmyndigheter i stället direkt kunna anlita högskoleforskare när de behöver fåforskning utförd all lägga lill grund för konkreta beslut. Även i motion1983/84:2615 (yrkande 1 f) krävs en översyn av den statligaforskningsorganisationen. Motionärerna anser alt det finns ett alltför stortantal myndigheter som beviljar medel till forskning och all en förenkling måsteeftersträvas där tyngdpunkten mera läggs på högskolan och forskningsråden. Enmera speciell fråga las också upp i denna motion (yrkande 1 o). Enligt motionenskall vissa angivna statliga fonder vid sin medelstilldelning lill forskningsalsa mera på grundforskning. Enligt motion 1983/84:2623 (i denna del) börriksdagen anla riktlinjer för forskningspolitiken som bl. a. innebär atlhögskolan får tillräckliga resurser för att göra den mera oberoende, och därmedmindre styrd, av andra forskningsstödjande myndigheter. Högskolan skall ocksåges medel i sådan omfattning att den kan la initiativ lill forskning som kanpåvisa alternativa lösningar på problem inom olika myndigheters område. Utskottetdelar den inställning som uttrycks i propositionen om behovet av all förstärkaden grundläggande och långsiktiga forskningen i relation till den kortsiktigtinriktade seklorsforskningen. Olikametoder kan användas för all åstadkomma detta. Ett sätt är att öka de resursersom går direkt till högskolan och forskningsråden som ansvarar förgrundforskningen. Denna metod har utnyttjats i propositionen då huvuddelen avde nytillkommande resurserna anvisas till grundläggande forskning inomutbildnings- och jordbruksdepartementens område. Därutöver får högskolan enstörre kompensation för kostnadsökningar än sektorsorganen. Utskottet villdessutom erinra om all under /83 beslutade om etttillskott lill grundläggande forskning om ca 140 milj. kr. för budgetåret1983/84 Gfr prop. s. 14). Enminskning av sektorsorganens medel för alt möjliggöra ökade satsningar pågrundforskning har också anvisats som en metod atl förändra balansen i önskvärdriktning. Vidarehar diskuterats olika åtgärder för atl få sekiorsorganen all i högre grad laell ansvar för den långsikliga kunskapsuppbyggnaden inom resp. område. I propositionen redovisasdels pågående verksamhet av långsiktig karak- UbU 1983/84:28 36 lårinom olika sektorsorgan, dels förslag som innebär atl dessa insatser ökas. Inomenergiforskningen föreslås, trots åtstramningen, en ökning av insatserna förlångsiktig och grundläggande energiforskning. FörSTU:s del ökar omfattningen av kunskapsutvecklingsprogrammei. Samtidigtinrättas en "teknisk forskningsrådsfunklion" inom STU:s ram. Statensråd för byggnadsforskning har omorganiserats för alt bl. a. möjliggörasammanhållna, långsiktiga program i samverkan med högskoleinstitutionerna.Föredragande statsrådet understryker starkt betydelsen av den långsiktigakunskapsuppbyggnaden. Delegationenför social forskning har inlett ett arbete med att utlysa forskartjänster föratl bygga upp kompelens inom vissa områden. Insatserna härför avses öka underde närmaste åren. Inomtransportforskningsområdet föreslås en omorganisation som hl. a. syftar tillalt möjliggöra långsikliga sammanhållna program. Dessutom föreslås en vissresursförstärkning för långsiktig kunskapsuppbyggnad. Ävenbeträffande miljövårdsforskning och arbelarskyddsforskning understrykerföredragande statsrådet betydelsen av långsiktig kunskapsuppbyggnad. Enkomplikation når generella åtgärder diskuteras är alt sekiorsorganen är av såolika karaktär och, storiek. Dessutom omfattar den verksamhet som betecknas somsekloriell forskning betydande inslag av utvecklings-och utredningsarbete.Sådan verksamhet bör enligt utskottets mening framför allt bedrivas inomberörda myndigheter i nära kontakt med högskoleforskare snarare än inomhögskolan. Utskottetser med tillfredsställelse att regeringen nu föreslår åtgärder som stärkergrundforskningen i relation lill kortsiktig sektorsforskning. Utskottetfinner, mot den bakgrund som här redovisats, att inte bör föregripadet pågående arbetet och de förslag lill åtgärder som kan bli aktuella isamband med näsla forskningspoliiiska proposition. bör därför avslåmotionerna 1983/84:2595 yrkande 10, 198.3/84:2615 yrkandena 1 f och 1 o,1983/84:2623 i denna del saml 1983/84:2634 yrkandena 1, 3 och 4. 1.7Samverkan mellan näringslivet och statlig forskningsverksamhet Enligt propositionen (s. 20-23) är ett genomgåendedrag i svensk industris utveckling atl den blir alltmer kunskapsintensiv.Under perioden fram kommer landels industriella struktur allundergå stora förändringar. En kvalitativt sett ny industri blir följden bl. a.av den explosiva utvecklingen inom bioteknik, mikroelektronik,informationsteknik, fiberoptik, materialteknik, värmeteknik ochverkstadsteknik. Denna utveckling är enligt föredragande statsrådets meningofrånkomlig om industrin skall kunna behålla sin ställning i internationellkonkurrens. UbU 1983/84:28 37 ärpå väg alt bli den dominerande konkurrensfaktorn och en långsiktigkunskapsuppbyggnad behövs inom de nämnda områdena. 1propositionen redovisas de olika former för samarbete mellan högskoleforskningenoch företagens utvecklingsarbete som växt fram. Där nämns stiftelser,forskningsinstitut, tjänster som adjungerad professor, uppdragsforskning,verksamhet med kontaktforskare samt s. k. forskarbyar i anslutning tillhögskolan. Föredragande statsrådel nämner den oro som uttryckts i den svenskadebatten för att de tekniska högskolorna skulle förvandlas till konsultförelagdär kortsiktig uppdragsverksamhet dominerar pä etl sådanl sätt all denlångsiktiga, grundläggande forskningen och utbildningen drabbas negativt. Samverkanmellan den forskning som finansieras med statliga medel och bedrivs vidhögskolor eller andra organ och näringslivet är av otvivelaktigt värde församhället. är det emellertid nödvändigt att formerna och villkorenför samverkan väljs så alt negativa effekter på högskolans centrala ochlångsiktiga uppgifter undviks. Föredragande statsrådel är övertygad om att detinom industrin finns en stark medvetenhet om grundforskningens betydelse förindustrins långsiktiga förnyelse. Överläggningar planeras med företrädare förnäringslivet om en utökad samverkan framför allt alt när det gäller dengmndläggande forskningen och den därmed sammanhängande forskarutbildningen.Vidare skall de samverkansformer som byggts upp utvärderas inför nästaforskningspoliiiska proposition. I sammanhanget tas också upp frågan om deenskilda forskarnas indusiriuppdrag. Ett förslag till ändring i högskolelagenoch högskoleförordningen i syfte att vidga forskarnas rätt lill samarbete mednäringslivet och samhällslivet i övrigt remissbehandlas f. n. varför någotförslag inte föreligger i den nu aktuella propositionen. Ipropositionens bilaga 5 (s. 30) redovisas atl ()anhållit om att regeringen inrättar en stiftelse för teknisk och industriellutveckling. Föredragande statsrådet erinrar om alt en särorgani-sation i formav stiftelse, enligt den tidigare forskningspropositionen 1981/ 82: 106, bordeutnyttjas endast om alldeles särskilda förhållanden motiverar det.Föredragande slalsrådet delar dock CTH:s uppfattning att en stiftelse börinrättas för de av CTH angivna ändamålen och avser all återkomma lillregeringen i frågan. Enligtmotion 1983/84:2623 (delvis) måste staten ta på sig det fulla ansvaret för altbygga upp och upprätthålla en kvantitativt och kvalitativt högforskningspotential inom högskolan. Ingen sammanblandning bör ske mellanhögskolans forskning och privatekonomiska intressen. Del bör också varaoförenligt alt inneha och upprätthålla en forskartjänst inom högskolan ochsamtidigt arbeta för del privata näringslivet. Uppdragsforskning bör endastutföras om uppdraget innebär att forskningen i landet förs framåt och att detär av allmänt intresse att uppdraget utförs. Forskningen inom högskolan måstei samhällets intresse vara ett korrektiv till den forskning som bedrivs avnäringslivet. UbU 1983/84:28 38 I motion 1983/84:2634 las upp den samverkan mellanhögskolan samt näringslivet och samhällslivet i ö\'rigl som sker i form avstiftelser. Motionärerna erinrar om atl denna samverkansform skall användasendast om speciella förhållanden motiverar det. De anför atl en rad nyastiftelser inrättats av olika huvudmän . De hemställer(yrkande 20) att regeringen senast i budgetpropositionen för /86redovisar samtliga förefintliga forskningsstiftelser av det slag som berörs imotionen. bör regeringen redovisa de särskilda förhållanden som motiveratinrättandet av resp. stiftelse. Motionärerna har dock inget alt erinra mot attden av CTH föreslagna stiftelsen inrättas. Ulskottelinstämmer med vad som anförs i propositionen om betydelsen av samverkan mellanhögskolans forskning och det svenska näringslivet. Högskolan bör utöver sinuppgift alt ulföra den inomvetenskapligt motiverade forskningen även i vissmån vara utförande organ i vad gäller l.ex. långsiktig kunskapsuppbyggnad förbl. a. industrins behov och även i vad gäller mera kortsiktiga behov avindustriell forskning. Del är emellertid oavvisligen nödvändigt att formernaoch villkoren för samverkan väljs så att negativa effekter på högskolanscentrala och långsikliga uppgifter beträffande bl. a. den inomvetenskapligtmotiverade forskningen undviks. Då det gäller den speciella frågan omhögskoleforskares bisysslor noterar utskottet att ell förslag utarbetats vilketf n. remissbehandlas. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet altriksdagen avslår motion 1983/ 84:2623 i nu aktuell del. redovisat skall en utvärdering av de hittillsvarandesamverkansformerna göras. Resultatet skall behandlas i nästa forskningspolitiskaproposition, som avses läggas fram .