bet · G701BoU23 · 1983-12-31 00:00:00 — 3, BoU 7) också omåtgärder för att öka byggsysselsättningen bl. a. inom bostadsdepartementetsområde. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 1-2) anförs att motbakgrund av redan fattade beslut och med hänsyn till det statsfinansiella lägetförslagen i propositionen såvitt rör bostadsförsörjningen präglas avåterhållsamhet i fråga om nya åtaganden från statens sida. Utskottet villtillägga att även BoU1983/84:23 16 förslagen i flera av de nedan behandlade motionerna ocksåutgår från detta synsätt. Förutom de ovannämnda riksdagsbesluten finns i dettasammanhang anledning erinra om vissa pågående utredningar m. m. i uppdrag att göra en översyn av bostadspolitiken. Avkommittéberättelsen framgår att kommitténsslutbetänkande avses avges underandra . Ett huvudbetänkande kommer att avges . Vidare bör erinras om att regeringen har tillsatt eninterdepartemental arbetsgrupp med företrädare för bostads-, social-,arbetsmarknads- och . Som utgångspunkt i de krav som äldreoch handikappade m. fl. har i fråga om sitt boende skall uppmärksammas hurarbetet med att förbättra bostadsbeståndet har inriktats, planlagts ochgenomförts inom ett antal kommuner. Gruppen skall vidare bedöma vilka ändringaroch styrinstrument som behövs för att förnyelsen av bostadsbeståndet skallleda till .., bostadsförhållanden som ger äldre och handikappade m. fl.förutsättningar att leva ett aktivt och meningsfullt liv och som kan minskabehovet av institutionsvård. Resultaten av den första arbetsetappen avsesredovisas senast . Utskottets behandling av de nu aktuella delarna avbudgetpropositionen och av vissa motioner har sålunda gjorts mot bakgrund avdet statsfinansiella läget, vissa tidigare riksdagsbeslut och vissa pågåendeutredningsinsatser. Av den redovisning som lämnas i avsnitt 3.1 framgår attnyproduktionen av bostäder har minskat i stort sett sedan mitten av 1970-talet.Denna nedgång i byggandet av lägenheter är bl. a. beroende av sådana faktorersom svag befolkningstillväxt och låg ekonomisk tillväxt. Enligt vad som anges ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 9) kan nyproduktionen förväntas bli begränsadäven . Med hänvisning till det låga bostadsbyggandet har någraramar för den statliga bostadslångivningen inte fastställts . Inteheller budgetproposition innefattar något förslag till ramar förbostadsbyggandet. Däremot erinrar bostadsministern (bil. 13 s. 35) om denmöjlighet länsstyrelserna har att fastställa ramar för en eller flera kommunerom det behövs med hänsyn till regionalpolitiska eller andra intressen. 4.2 Bostadsbyggandets inriktning m. m. I sitt betänkande om ettbostadsförbättringsprogram (BoU 1983/84:11) anslöt sig bostadsutskottet i saktill en av bostadsministern angiven övergripande målsättning som i korthetinnebär att det fanns goda motiv att nu ägna större uppmärksamhet än tidigareåt det befintliga bostadsbeståndet och att tyngdpunkten i bostadspolitikenförskjutits från bostadsbyggnadspolitik till bostadsförsörjningspolitik samtatt det fanns skäl att mera inrikta bostadspolitikens medel på bostädernasfördelning, förnyelse och förvaltning. Däremot framfördes i motioner (rn), (c)och (fp) väckta med anledning av BoU1983/84:23 17 regeringens förslag avvikande uppfattningarom statensinsatser m. m. föratt förverkliga målsättningen. I tre motioner förs fram förslag om hur byggandet skallinriktas så att det tillgodoser olika efterfrågeintressen. Dessa motionerbehandlas i det följande. I motion 800 (m) hemställs att regeringen i sinabostadspolitiska åtaganden intensifierar insatserna till förmån för ett utökatflergenerationsboende. Motionärerna hänvisar härvid dels till vissa uttalandeni den s. k. ROT-propositionen (prop. 1983/84:40 bil. 9), dels till vad somanförts i motioner (m) vid tidigare riksmöten. I dessa motioner har efterlystsstimulans för flergenerationsboende och ett undanröjande av de byråkratiskahinder som enligt motionärerna har fördröjt ett sådant boende trots klartuttalade behov och intresse hos medborgarna. Utskottet har tidigare haft att behandla motioner omflergenerationsboende. vill understryka vad som i dessasammanhang anförts om värdet av bostäder för flergenerationsboende. Det tordevara obestritt att denna typ av bostäder fyller en viktig funktion. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning (senast CV 1982/83:22 s.23) om att bostäderför flergenerationsboende bör kunna produceras inom ramen för den efterfrågansom finns. Liksom tidigare kan också utskottet konstatera att varken reglernaför erhållande av statliga lån eller gällande byggnormer i och för sig innebärnågon begränsning i detta avseende. Utskottet vill i detta sammanhang ocksåerinra om vad som ovan (avsnitt 4.1) anförts om pågående utredningsarbete m.m.med inriktning bl. a. på de äldres boende. Motion 800 (m) avstyrks medhänvisning till det anförda. kommunisterna för i sin partimotion 2009fram förslag som syftar till att skapa ett socialt inriktat boende. I motionensyrkande 1 begärs förslag till åtgärder för att förverkliga en sådan utveckling.1 motionens yrkandes hemställs om åtgärder för att åstadkomma en redovisning avplaner på experiment med socialt boende inom ramen för de kommunalabostadsförsörjningsprogrammen. Motionärerna framhåller att bostadsförnyelsemåste handla om mer än lägenhetsupprustning och att samhället därför måstesatsa på helt nya boendemönster där vardagslivet får bättre villkor. Utskottet, som tidigare (CU 1982/83:22 s. 22) harbehandlat yrkanden om åtgärder för att främja ett socialt inriktat boende,delar motionärernas uppfattning om att det finns ett behov av bostäder för ettsådant boende. Enligt utskottets mening finns också förutsättningar för ettboende med denna inriktning inom ramen för nuvarande norm- och lånesystem.Detta belyses också av de exempel på olika boendeprojekt med denna inriktningsom bl. a. redovisas i motionen. Inom ramen för den planerade bostådsmäs-san iUpplands (Bo 85) kommer dessutom idéer om framtidens boende attställassamman. Nya boendeformer, bl. a. flergenerationsboende, bostäder för småoch stora kollektiv och bostäder för personer som flyttar ut 2 1983/84. BoU1983/84:23 18 från institutioner av olika slag, kommer i samband härmedatt uppmärksammas. Bo 85 syftar till att lyfta fram frågor om ansvar ochrollfördelning i boendet, om hur livet i bostadsområdena skall bli rikare, omhur bostadsbeståndet skall förvaltas, förbättras och kompletteras samt hurkontakterna mellan samhällsorganen och de boende skall förbättras. Med hänvisning till genomförda projekt, gällande ordningoch mot bakgrund av vissa kommande aktiviteter avstyrker utskottet motion 2009(vpk) yrkande 1 om åtgärder för att förverkliga utvecklingen av ett socialtinriktat boende. Beträffande yrkande 3 i motion 2009 (vpk) omsammanställningar av vissa boendeexperiment inom ramen för de kommunalabostadsförsörjningsprogrammen vill utskottet erinra om sin behandling av ettmotsvarande motionsyrkande (CU 1982/83:30 s. 5-6). Efter att haredogjori för programmens utformning anförde utskottet att det inte fanns skälanta annat än att kommunerna vid utarbetandet av programmen i rimlig omfattningredovisade de av motionärerna begärda uppgifterna. Utskottet avstyrktemotionsyrkandet som avslogs :äv . Utskottet finner inte skäl till ändrat ställningstagande.Motion 2009 (vpk) yrkande 3 avstyrks sålunda. Med hänvisning till vad som anförts i folkpartietspartimotion 2076 om äldreomsorgens inriktning begärs i motion 2077 förslag tillett reformerat statsbidragssystem för de äldres boende. Enligt motionärernafinns det starka skäl att eftersträva olika varianter av boende och vård föräldre. En utgångspunkt anges vara att äldre människor skall kunna bo kvar i sinegen bostad sä länge som möjligt som antalet förflyttningar mellanbostäder och institutioner måste hållas nere. Frågor kring äldreomsorgen och då särskilt de äldresboende har uppmärksammats av statsmakterna i en rad sammanhang.År 1980 tillsatte den dåvarande regeringen sålunda den s. k. äldreberedningenvars huvuduppgift är att behandla frågor om övergripande prioritering ochsamordning av samhällets insatser för de äldre. Enligt sina direktiv skallberedningen inrikta sitt arbete på de områden som avser boende, omsorg, serviceoch vård av äldre. En utgångspunkt för arbetet skall härvid vara att deinsatser som görs för de äldre i första hand skall underlätta för dem att levaett självständigt liv. I detta sammanhang anges särskilt bostadsförhållandenaoch tillgången till hemhjälp vara viktiga. har regeringen som framgått ovan (avsnitt4.1) tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp med företrädare för bostads-,social-, arbetsmarknads- och civildepartementen. Gruppen skall uppmärksammahur arbetet med att förbättra bostadsbeståndet har inriktats, planlagts ochgenomförts i ett antal kommuner. Den skall vidare bedöma vilka ändringar sombehöver vidtas i samhällets styrinstrument för att förnyelsen skall leda tillbostadsförhållanden som ger äldre och handikappade m.fl. förutsättningar attleva ett aktivt och meningsfullt liv och som kan minska behovet av BoU1983/84:23 , 19 Arbetsgruppen skall redovisa resultaten av en första arbetsetapp senast . Som framgår av föregående framställning pågår ettomfattande utredningsarbete med inriktning på de äldres boende. Resultat avdetta arbete bör avvaktas. Utskottet är med hänvisning härtill inte berett attnu ställa sig bakom förslaget i motion 2077 (fp). För att minska statens kostnaderläggs i partimotion 2072 (c) yrkandes fram förslag om minskadegenerella bostadssubventioner, bl. a. genom införande av räntelån. Enligtmotionärerna bör nuvarande räntebidragssystem upphöra ochfinansieringssystemet i stället utformas så att den som bygger enbostadsfastighet skall räkna med de verkliga kostnaderna, även de påkapitalsidan. En omfördelning av kostnaderna över tiden blir härigenomnödvändig, och en sådan omfördelning kan enligt motionärerna ske genominförande av s. k. räntelån, dvs. ett lån där fastighetsägaren får lånaskillnaden mellan den garanterade räntan och bostadslåneräntan och återbetala lånetlängre fram. Systemet med räntelån föreslås infört per . anför i sin partimotion 2113 yrkande 12 såvittnu är i fråga att subventionerna på bostadsmarknaden måste avvecklas.Samtidigt uttalas att detta måste kombineras med tillskapandet av nyalåneformer som bättre fördelar lånekostnaderna över tiden. Härvid föreslås attnågon typ av reallån, som innebär att en viss del av räntebetalningarna ersättsmed en skulduppräkning, skall avlösa utestående lån. Någon närmare redovisningav lånens utformning lämnas dock inte. Enligt motionärernas uppfattning börräntesubventionerna fr. o.m. 1985 minskas med ca . Riksdagenbör enligt vad i motionen anförts uppdra åt regeringen att framlägga förslag såatt de minskade räntebidragen inte påverkar hyran. Moderata samlingspartiet lämnar i sin partimotion 923förslag som syftar till att åstadkomma ett bostadsfinansieringssystem frittfrån subventioner. Förslaget utgår från nuvarande räntebidragssystem ochbehandlas nedan (avsnitt 4.9). Med anledning av motionerna 2072 (c) och 2113 (fp) villutskottet anföra följande. Frågan om utformningen av bostadsstödet ochfinansieringsvillkoren utreds f. n. av bostadskommittén. Enligt sina direktivskall kommittén göra en övergripande översyn av frågan med utgångspunkt i attskapa neutralitet mellan boendet i olika besittningsformer. Vidare anförs idirektiven att realbeskattningsutredningens arbete är av visst intresse när detgäller frågan om fördelning av kapitalutgifter mellan bostäder av olika ålderoch kostnadsneutralitet mellan olika besittningsformer. Somframgår av det ovan refererade ligger det inom bostadskommitténs BoU1983/84:23 20 direktiv att överväga olika bostadsfinansieringssystem,också vad i de nu behandlade motionsyrkandena föreslagits. Pågåendeutredningsarbete samt beredningen av det bör avvaktas. Det är under allaförhållanden inte realistiskt att anta att ett i grunden annorlunda bostadsfinansieringssystemkan träda i kraft . Med det anförda avstyrks motionerna 2072(c) yrkande 5 och 2113 (fp) yrkande 12, det senare yrkandet såvitt nu är ifråga. framhåller i sin partimotion vid föregående bifallit en motion från partiet om förtidainlösen av mindre bostadslån. konstateras i motionen att regeringensarbete med att genomföra riksdagsbeslutet inte skett i sådan takt att förslagännu förelagts . Med hänvisning härtill hemställs därför i motionensyrkande 2 att regeringen skyndsamt förelägger förslag om förtidainlösen av bostadslån. Med anledning av vad som vid föregående riksmöteföreslagits i två motioner (c) om avveckling av mindre statliga lån anfördecivilutskottet (CU 1982/83:22 s.35) att överväganden borde göras ommöjligheterna till samt omfattningen av en eventuell förtida inlösen ochavveckling av vissa stafliga lån. uttalade utskottet att regeringen ilämpligt sammanhang borde redovisa sin syn på frågan för . Medanledning av riksdagsbeslutet har regeringen gett i uppdragatt kartlägga de delar av bostadsverkets lånestock med avseende på lånevillkorm.m. som kan komma i fråga för eventuell förtida inlösen. Styrelsen skallvidare föreslå villkor för sådan inlösen och belysa förslagens administrativakonsekvenser. Utredningen skall vara klar . Enligt vad utskotteterfarit avser regeringen att därefter ta ställning till vilka åtgärder som börvidtas. har tidigare ställt sig bakom ett förslag medden inriktning som förordas i motion 2072 (c) yrkande 2. Utskottet villstryka under vikten av att ett förslag i frågan skyndsamt utarbetas så att ettgenomförande av en ordning med förtida inlösen av vissa bostadslån kanförverkligas. Utskottet utgår därför från att frågan, utan en riksdagensuttryckliga begäran därom, behandlas inom regeringens kansli utan onödigtidsutdräkt. 4.4 Förutsättningar och villkor för lån m. m. Vad i budgetpropositionenföreslagits om förbättrad kostnadskontroll vid bostadslångivningen tillstyrksav utskottet. I det följande behandlar utskottet två motioner medförslag till vissa förändringar i bostadsfinansieringsförordningen. framhåller i sin partimotion 2072 yrkande 3såvitt nu är i fråga att det är angeläget att kunna uppnå minskaddetaljreglering i bostadsfinansieringsförordningen. En förutsättning härföranges vara att det generella stödet avvecklas och ersätts med ett räntelånesystem.Enligt BoU1983/84:23 21 motionärerna kan härvid lån lämnas till en högsta yta av120 m utan den detaljkontroll som råder. Finansieringen av större yta än120 m får då skötas av den byggande själv och behöver inte prövas avlånemyndigheten. Åven för i sin partimotion 2113 yrkande 11såvitt nu är i fråga fram förslag som syftar till en avreglering och minskaddetaljstyrning bl. a. avseende reglerna inom bostadsfinansieringen. I sinmotivering hänvisar motionärerna till regelverkets negativa effekter för denenskilde och till de kostnader som det för med sig för såväl samhällsapparatensom den enskilde individen. Också moderata samlingspartiet för i sin partimotion 923fram förslag om förenklade regler för bostadslångivningen, dock utan att någonformell hemställan härom görs. Värdet av ett enkelt och lättöverskådligt lånesystem harinte ifrågasatts. Utskottet har också tidigare (CU 1982/83:22 s. 36)understrukit vikten av att olika åtgärder vidtas för att göra regelsystemet såenkelt och överskådligt som möjligt. De förslag som motionärerna för fram tordeförutsätta inte ringa förändringar av finansieringssystemet, en fråga somutskottet anser bör anstå bl. a. i avvaktan på bostadskommitténs förslag.Utskottet förutsätter att regeringen överväger olika möjligheter att förenklaregelsystemet för finansiering av bostäder samt de regler och normer i övrigtsom styr byggandet och lämnar förslag till möjliga förenkhngar.Motionerna 2072 (c) yrkande 3 och 2113 (fp) yrkande 11 såvitt nu är i frågaavstyrks med hänvisning till det anförda. Utskottet övergår nu till att behandla förslag tilländringar inom ramen för nuvarande regelsystem. Enligt motion 367 (c) är det angeläget att finna ettsystem som skapar större rättvisa mellan dem som bygger nytt och dem som väljeratt satsa på ett äldre hus och sedan förbättra det. Statliga lån vid köp aväldre egnahem föreslås därför utgå som de krav som ställs vidombyggnad föreslås ändrade så att statslån även kan ges till mindregenomgripande upprustning av egnahem. Utskottet har tidigare behandlat motioner med motsvarandeförslag (CU 1982/83:22 s. 27) och härvid redovisat kreditgivningen tilloprioriterade ändamål. Utskottet noterade härvid att det är möjligt att erhållalångfristiga lån även vid köp av äldre småhus. Dessa möjligheter bör enligtutskottets mening kunna tillgodose berättigade lånebehov. Utskottet är motbakgrund härav inte berett ställa sig bakom motionsförslaget. En utökning avden statliga långivningen till att generellt omfatta också förvärv av äldresmåhus skulle bl. a. innebära en ytterligare belastning på statsbudgeten, någotsom utskottet inte vill medverka till. Utskottet är inte heller berett attställa sig bakom förslaget i motionen i vad avser bostadslånereglerna vidombyggnad. I moderata samhngspartiets partimotion 923 yrkande 10 samti motion 1978 (m) yrkande 2 föreslås reglerna för statliga bostadslån ändradeså att lån och räntebidrag för flerbostadshus beräknas på avlåneunderlaget BoU1983/84:23 22 oavsett upplåtelseform och byggherrekategori. Enligtmotionärerna ger en enhetlig lånegräns av detta slag ökade förutsättningar förkonkurrens på lika villkor med en minskad budgetbelastning. Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning till inriktningenav bostadskommitténs arbete. Mot bakgrund av att mark- och konkurrensvillkoren enligtmotionärerna starkt försämrat möjUgheterna för enskilt byggande och därmedockså minskat konkurrensen inom byggsektorn föreslår moderata samlingspartiet isin partimotion 923 yrkande 14 att dessa villkor tas bort. Utskottet har och senastvåren 1983 (CU 1982/83:25 s. 3 och 5) avstyrkt motionsförslag om borttagande avmark- och konkurrensvillkoren. Markvillkoret bidrar bl. a. till att förbättrakommunernas möjligheter att styra plangenomförandet och att möjliggöra enkommunal markfördelning. Markvillkoret är ett instrument bland flera somtillkommit i avsikt att ge kommunerna möjlighet att ta det ansvar förbostadspolitiken som de haft. Utskottet finner inte anledningföreslå att ändra sitt beslut. Markvillkoret bör finnas kvar inuvarande omfattning. Motion 923 (m) yrkande 14 avstyrks såvitt nu är i fråga. Inte heller är utskottet berett föreslå attfrångå sin tidigare uppfattning vad gäller behovet av konkurrensvillkoret. Ettkonkurrensvillkor bör således även i fortsättningen i vissa fall ställas uppsom krav på statliga bostadslån. Motion 923 (m) yrkande 14 avstyrks även idenna del. I motion 2035 (m) yrkande 3 hemställs med hänvisning tillmoderata samlingspartiets partimotion 923 om förslag till bostadslåneregler sommöjliggör för bostadsrättsförening att överta statliga lån vid övergång frånhyresrätt till bostadsrätt. Enligt bestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen kanbostadslån under vissa villkor lämnas för sådana förvärv som enbostadsrättsförening gör vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Dettainnebär dock att låneandelen minskar. Som framgår av det ovanstående kan statligtbostadslån utgå vid övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Vad i motionenförordats torde därmed få anses tillgodosett utan någon ytterligare riksdagensåtgärd. Motion 2035 (m) yrkande 3 avstyrks. Med hänvisning till vad som anförts i partimotion 923 (m)hemställs i motion 2035 yrkande 5 att den produktionskostnadsanpassadebelåningen avskaffas. Enligt den förra motionen har denproduktionskostnadsanpassade belåningen lett till ett sämre kostnadsmedvetandehos byggherrarna, vilket i sin tur resulterat i ökade kostnader. Också i detta fall har utskottet (CU 1982/83:25s. 5) behandlat ett motsvarande motionsförslag (m). Utskottet anförde härvidatt reglerna för bostadslån bör utformas så att en stimulans av nyproduktionenav bostäder kommer till stånd. Denna utskottets uppfattning står fast, och BoU1983/84:23 23 motion 2035 (m) yrkande 5 avstyrks med hänvisning härtill.I detta sammanhang kan erinras om vad bostadsministern anfört (prop.1983/84:40 bil. 9 s. 88) om att den produktionskostnadsanpassade belåningensinverkan på produktionskostnadsutvecklingen måste följas rioggrant.Länsbostadsnämnderna har också fått regeringens uppdrag att verka för enskärpt kostnadskontroll. har tilldelats tillfälliga resurserför att utreda formerna för en utvidgad kostnadskontroll. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp vissafrågor kring lagsökningar och exekutiva auktioner avseende fastigheter medstatlig belåning. Mot bakgrund av ett ökande antal exekutiva auktionerhemställs i motion 1971 (s) om åtgärder mot exekutiva försäljningar av småhus.Enligt motionärerna bör länsbostadsnämnderna bl. a. ges möjlighet att under entid ersätta annuiteten med utökat lån. Vidare anförs att en frivilligförsäljning för såväl låntagare som långivare oftast är bättre än en exekutivauktion. har i sin anslagsframställning /85 (s. 59-61) tagit upp vissa problem i anslutning till ettökande antal lagsökningar och exekutiva auktioner avseende fastigheter medstatliga lån. Styrelsen lämnar också förslag till åtgärder som innebär attbostadsverket i lämplig ordning skall bemyndigas medge underhandsförsäljning ivissa fall samt få möjlighet att helt eller delvis efterge lånefordran. Som framgår av framställningen ovan har problemet med ettökande antal exekutiva auktioner avseende fastigheter med statlig belåninguppmärksammats av . Enligt vad utskottet erfarit pågår ocksåöverväganden av hithörande frågor inom bl. a. medutgångspunkt i styrelsens förslag. Det finns anledning anta att i det pågåendearbetet även de i motionen förordade åtgärderna övervägs. Motion 1971 (s)avstyrks med hänvisning härtill. 4.5 Bostadens pris - subventionsnivån Som en del i ett riktat stöd tillde allmännyttiga bostadsföretagen föreslår kommunisterna i sinpartimotion 2010 yrkande 3 att ränte- och amorteringsfria lån till allmännyttanskall införas fr. o.m. för att undvika hyreshöjningar. Utskottet har vid åtskilliga tillfällenoch (CU 1982/83:22 s. 24) tagit ställning till och därvidavstyrkt motsvarande motionsyrkande. Vad utskottet härvid anfört bl. a. om attstaten inte kan ta på sig ett generellt betalningsansvar för vissa uppkomna ochäven framtida kostnader i hyreshussektorn står fast. Motion 2010 (vpk) yrkande3 avstyrks. I motion 2035 (m) yrkande 4 hemställs att somsin mening skall uttala att kommunala bidrag till allmännyttiga bostadsföretagej skall utgå. I motiveringen, som återfinns i motion 923, anförs attkommunerna stöder de allmännyttiga bostadsföretagen med betydande belopp ochatt vissa företag härigenom blir beroende av kommunala bidrag. BoU1983/84:23 24 motionärerna de privata bostadsföretagens konkurrenslägesamtidigt som motiven för allmännyttan att bedriva verksamheten rationelltminskar om de i trängda lägen kan påräkna direkt ekonomiskt stöd. Dagens bostadsmarknad präglas på många orter av ettöverskott på lägenheter. Framför allt är det situationen på arbetsmarknaden ochen därigenom minskad sysselsättning som har resulterat i ett stort antalouthyrda lägenheter på vissa orter. För de bostadsföretag som är verksamma pådessa orter innebär detta att de och därmed deras hyresgäster drabbas av storaextra kostnader. Det får i detta sammahang erinras om att kommunerna har ett ilag fastställt ansvtir för bostadsförsörjningen. Det måste mot denna bakgrundanses både rimligt och försvarligt att kommunerna tar detta sitt ansvar ochersätter företagen bl. a. för onormala hyresförluster. I ett svar på en fråga uppgav bostadsministern att de kommunala bidragen år1982 främst avsåg driftbidrag, investeringsbidrag för särskilda åtgärder samtförlusttäckningsbidrag. Bidragen täcker således vissa faktiska kostnader hosföretagen.