bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — har under budgetarbetets gång gjortsbedömningar - i samarbete mellan berörda departement och myndigheter - omsysselsättningskonsekvenserna av olika handlingsalternativ. Utskottetanser mot denna bakgrund att det inte finns tillräckliga skäl för attuppdra åt regeringen att i fortsättningen - vid sidan om den ordinarie budgeten- upprätta en särskild sysselsättningsbudget. EnHgt vad utskottet inhämtatfinns f. ö. praktiska problem att ta hänsyn till i sammanhanget. Med hänvisningtill det anförda bör motion 373 i motsvarande del och motion 2458 inteföranleda någon åtgärd. Folkpartiettar i motion 2507 upp situationen för de arbetslösa som inte uppbär någotekonomiskt stöd från samhället. Enligt motionärerna saknas tillräckliginformation om detta problem. Det är därför angeläget med en kartläggning av dearbetslösas inkomst- och försörjningssituation. Detta bör ske inom ramen förarbetskraftsundersökningarna. Sommotionärerna påpekar förorsakar arbetslöshet ofta ekonomiska problem för demsom berörs. Detta gäller i synnerhet dem som av olika skäl ej är berättigadetill arbetslöshetsunderstöd. Utskottet anser i likhet med motionärerna att detär viktigt att samhället är informerat om dessa människors inkomst- och försörjningssituation. Utskottethar inhämtat att det inom AMS och SCB f. n. pågår ett reformarbete beträffandearbetslöshetsstatistiken. Det finns enligt utskottets 3 1983/84. AU1983/84:21 34 uppfattning anledning avvakta det arbetet. Utskottetställer sig emellertid tveksamt till att de uppgifter det här är fråga om böringå i de månatliga arbetskraftsundersökningarna. Det finns skäl som talar föratt detta i stället bör inrymmas i de levnadsnivåundersökningar SCB utför. Medhänvisning till vad utskottet anfört bör motion 2507 i denna del inte leda tillnågot initiativ från sida. Utskottet tar i detta sammanhang slutligen upp ett parmotioner med regional anknytning. I motion 1094 av () och iRöstånga (fp) behandlas behovet av arbetsmarknadspolitbka insatser i Malmöhuslän. Bakgrunden är att länet har drabbats hårt avstrukturkriser inom flera av de mest betydelsefulla branscherna i länet. I motionen redovisas ett antal förslag till åtgärder somsyftar till att vända den negativa utvecklingen i länet. Förslagen spänner överflera olika politikområden. Utskottet tar i detta sammanhang upp ett paryrkanden som behandlar dels åtgärder för att minska verkningarna avarbetslösheten i länet, dels ett pilotprojekt med arbetsdelning i länet. Motionärerna framhåller bl. a. att det är viktigt förlänet att skapa fler arbetstillfällen i utveckHngsbarabranscher och företag med egen livskraft. De pekar även på betydelsen av attden offentliga sektorn inte vidkänns några dramatiska minskningar i antaletsysselsatta. I syfte att skapa arbete åt alla föreslår motionärerna attde tillgängHga arbetsuppgifterna fördelas mellan alla som kan och vill arbeta.Ett sätt som förordas i motionen är därvid att tillgripa arbetsdelning.Riksdagen bör därför rekommendera någon eller några kommuner i atti ett pilotprojekt pröva frivillig arbetsdelning. Utskottet har vid flera tillfällenbehandlat utvecklingen i och kommer senare i vår att i sittregionalpolitiska betänkande (AU 1983/84:23) mer ingående diskuterautvecklingen i länet. Som motionärerna framhåller har länet till följd bl. a. avstrukturomvandlingen inom för länet viktiga industrigrenar under senare århaft betydande svårigheter att hålla sysselsättningen uppe. Antalet arbetslösai länet uppgick till 20 600. Det är mot denna bakgrund positivt att man inom länetintensivt arbetar med förslag till lösningar på problemen. I sammanhanget börerinras om de möjligheter till utveckling som finns i länet. Som motionärernaockså framhåller har länet ett bra geografiskt läge, yrkeskunnig arbetskraft,goda utbHdningsmöjHgheter samt goda kommunikationer. Till detta kommer att denpågående konjunkturuppgången bör få effekter inte minst för länetsexportindustri. Utskottet har tidigare i betänkandet inte varit berett atttillstyrka arbetsdelning som en metod att lösa problemen på arbetsmarknaden. Ikonsekvens härmed vill utskottet inte ta initiativ till att enförsöksverksamhet AU 1983/84:21 35 medarbetsdelning kommer tiH stånd i . Utskottet avstyrker med det anfördamotion 1094 i aktueHa delar. Imotion 1904 av m. fl. (s) föreslås en friare disponering av dearbetsmarknadspolitbka resurserna för . Motbakgmnd av de stora problemen på arbetsmarknaden i lämnas imotionen en rad förslag till åtgärder på skilda områden. Utskottet behandlar idetta sammanhang ett förslag med innebörd att den s. k. Örebromodellen börkunna tillämpas även i . Motionärerna pekar i sammanhanget påatt kommunen har hög arbetslöshet bland ungdomarna. Somframhålls i motionen har mycket stora problem på arbetsmarknaden.Ca 10 000 personer var arbetslösa i länet . Härtill kommer ettstort antal personer i arbetsmarknadspolitiska insatser. Senarei vår kommer utskottet att mer utförligt behandla utvecklingen i länet. I detsammanhanget kommer utskottet bl. a. att ta ställning till motionensregionalpolitiska förslag. Utskottetvill med anledning av det här aktuella förslaget om en försöksverksamhet iKarlstads kommun anföra följande. Till följd av den höga arbetslösheten blandungdomarna har åtskilliga kommuner i landet tagit olika initiativ för att kommatill rätta med problemen. I det sammanhanget har också föreslagits ett friareanvändande av de arbetsmarknadspolitiska medlen. Förslag härom har bl. -som anförs i motionen -lagts fram från kommun. Det förslaget - liksomäven andra likartade förslag - bereds f. n. i arbetsmarknadsdepartementet.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett förorda någon särskild modell förKarlstads kommun. Utskottetvill i sammanhanget erinra om den betydelse för ungdomarnas sysselsättning somungdomslagen fått. Som utskottet redovisar mer utförligt i ett senare avsnitt idetta betänkande har den verksamheten fått en betydande omfattning. Utskottetvill slutligen hänvisa till vad sagts om det utredningsarbete sompågår beträffande kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken. Medhänvisning till vad utskottet anfört bör motion 1904 i denna del inte föranledanågon åtgärd. AU 1983/84:21 36 visade det sig nödvändigt attvidta särskilda åtgärder för att bekämpa arbetslösheten bland ungdomar.Insatserna ökade första år på grund av det allmännaarbetsmarknadsläget men också som en effekt av den s. k. ungdomspuckeln, dvs.det förhållandet att de stora årskullarna födda nu under1980-talets första hälft söker utbildning, praktik eller arbete. Ungdomspuckelninnebär att antalet ungdomar ökar markant under en del av1980-talet. Ca 115 000 fler ungdomar fyller än omårskullen 20-åringar hade legat kvar nivå. Omkring är antalet20-åringar tillbaka på denna lägre nivå, dvs. ca 105 000 personer. Omungdomsgruppen i stället betraktas i åldersintervallet , blir Ökningeninte Hka markerad utan fördelar sig jämnare över . Utvecklingenillustreras av följande två figurer: \ 1 vl# 1»B0 1M0 Antalet ui.gdomar t ildern 18-24 ftr i befolkningen. 1981/82:100 bilaga 12 () s. 359. 1972 7t| 76 78 80 82 &H 86 88 90 92 9H 96 Källa: AMS och SCB. ' Det bör observeras att ovanstående kurvor beskriverutvecklingen av totalantalet ungdomar i resp. årskullar. Hur många som finns iarbetskraften belyses av beräkningarna i följande tabell (siffror i tusental): Källa: Tabell 3 i Information i prognosfrågor 1981:1(SCB). AU1983/84:21 38 De åtgärder som vidtagits motungdomsarbetslösheten har varit av både utbildnings- ocharbetsmarknadspolitiskt slag. Gymnasieskolan har tillförts ett mer varieratutbud av yrkesinriktade Hnjer och kurser med bl. a. ökade inslag av inbyggdföretagsutbildning och lärlingsutbildning. tillkomgenom avtal mellan parterna på arbetsmarknaden de s. k. ungdomsplatserna förarbete och praktik åt ungdomar i åldern . Dessa platser omfattas numeraav skolans uppföljningsansvar för ungdomar . Inom ramen för det arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemethar prövats olika typer av rekryteringsfrämjande bidrag tillarbetsgivare som anställer ungdomar. Det dominerande inslaget är sedan densenare delen av de omfattande insatserna av beredskapsarbeten förungdomar på såväl den offentliga som den enskilda sektorn. Men ävenarbetsmarknadsutbildningen har utnyttjats i betydande omfattning. tiUkom lagstiftningen om arbete iungdomslag för arbetslösa ungdomar i åldern . Vidare infördes ett nyttrekryteringsbidrag som i första hand skall användas för att främjanyanställningar av ungdomar och långtidsarbetslösa. Det beslöts vidare attmöjligheten att bereda ungdomar praktik och sysselsättning genom enskiltberedskapsarbete skulle kvarstå. Dessa frågor behandlas i propositionerna1983/84:26 bilaga 1 och 1983/84:46 samt i utskottets betänkanden AU 1983/84:8och 1983/84:12. Utskottet återkommer till frågorna i den följandeframställningen. Ungdomsarbetslöshetens omfattning och insatserna avberedskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning sedan mitten av 1970-taletbelyses av följande tabell som avspeglar situationen deangivna åren (betr. 1984 endast februari): ungdomar 1976 1979 1982 1984 14 000 14 000 18 0()0 22 000 27 000 8 000 28 000 14 700 28 900 17 500 43 400 24 600 Ungdomar i AMU Beredskapsarbeten Ungdomslag Summa 17 300 64 500 43600 85 5003 Uppgifter saknas om . 2Av dem 11 (XX)ungdomar i åldern16-17 år. 5 Härtillkommer de ungdomar i åldern som var sysselsatta i yrkesintroduktionresp. Aktuella uppgifter härom saknas. Senast tillgängligauppgift avser . Då var 21 000 ungdomar anvisade ungdomsplatser. AU 1983/84:21 39 m. fl. (m) anför i motion 916 attökningen av ungdomsarbetslösheten får ses som en av huvudförklaringarna tillden totalt sett höga arbetslösheten. Den faktiska arbetslösheten bland ungdomarär dessutom större än statistiken visar, eftersom gruppen ungdomar isysselsättningsskapande åtgärder är mycket stor. Enligt motionärerna ärslutsatsen självklar: Ungdomarna tar i anspråk en alltför stor del av dearbetsmarknadspoHtiska resursema, eftersom man inte är beredd att erkänna ochangripa gmndor-sakema till arbetslösheten. Som sådana anges i motionen: Bristen på kontakt mellan skolan och arbetsHvet.Höga ungdomslöner i förhållande till den vuxna arbetskraften.Arbetsmarknadslagstiftningens favorisering av äldre arbetskraft och redananställda. Bristen på kunskaper om arbetsmarknadens krav bland ungdomarna. Beträffande lönesättningen för ungdomar ställs imotionen ett särskilt yrkande som behandlas i följande avsnitt. Därutöverföreslås att skall ge regeringen till känna vad som i motionenanförts angående riktlinjer för att främja ungdomarnas situation påarbetsmarknaden. I det hänseendet förordas att arbetsmarknadslagarna förändrasså att de inte missgynnar ungdomama. Skolans insatser för att förberedaeleverna för det kommande arbetsmarknadsinträdet måste också förstärkas. Vidareframhålls det som nödvändigt med en förbättrad och mer verklighetsanpassadyrkesutbildning. Motionärerna erinrar om att moderata samlingspartiet underlång tid har förespråkat ett nytt lärlingssystem som kan ta över en huvuddel avden nuvarande gymnasieskolans praktiska yrkesutbildning. Detta har utvecklats ien särskild partimotion om utbildningsfrågor. Motionärerna säger att depositiva erfarenheterna av lärUngsutbildning ute i , med ochSchweiz som förebilder, inte får nonchaleras. Ett lärHngssystem utformat eftersvenska förhållanden måste introduceras så snabbt som möjligt. Motionäremaframhåller att en lärlingsutbildning inte är något universalmedel motungdomsarbetslösheten, men de ser denna form av utbildning som en viktig del aven realistisk strategi för att bryta utvecklingen med allt fler arbetslösaungdomar. I motionen föreslås vid sidan härav ett lönebidrags-baseratlärHngssystem för ungdomar med särskilda problem. I den delen behandlasmotionen av utbildningsutskottet. Liknandesynpunkter anförs i motion 1336 av () och ().Enligt denna motion bör en reformering av trygghetslagarna innefatta engenerell rätt till provanställning och en uppmjukning av de s. k.turordningsreglerna. Ansvaret för inslussningen i yrkeslivet bör successivtöverföras från skolan till näringslivet. I ett längre perspektiv måste skapasen effektiv yrkesutbildning inom industri- och hantverksyrkena i nära anslut- AU 1983/84:21 40 ningtill det praktiska yrkeslivet. Liksom i motion 916 förespråkas ett nyttlärlingssystem. mening görs ett korrekt konstaterande i motion 916 att den eftervåra förhållanden höga totala arbetslösheten till stor del får tillskrivasungdomarnas svåra situation på arbetsmarknaden. Det är också riktigt attbekämpandet av ungdomsarbetslösheten drar stora arbetsmarknadspolitiskaresurser. Det har emellertid rått en bred enighet om att dessa insatser ärnödvändiga. De meningsskiljaktigheter som uppstått har gällt vilkamedel som i första hand bör väljas, inte insatsbehovets storlek. Deriktlinjer som motion 916 föreslår att anta med syfte att främjaungdomarnas framtida situation på arbetsmarknaden tar såvitt utskottet kanfinna särskilt sikte på att en reformerad lärlingsutbildning inom några få årskaU bli den dominerande formen för praktisk yrkesutbildning. Utformningen aven sådan lärlingsutbildning redovisas i motion 1336. Utskottet har i ett annatsammanhang tidigare under gått in på frågan om lärlingsutbildningen.Detta skedde i betänkandet AU 1983/84:12. Utskottet anförde där (s. 15) att deförsök som /81 bedrivits med gymnasial lärlingsutbildning harvarit mycket framgångsrika. Efter att ha konstaterat att en viss utbyggnad avdenna utbildning kommer att ske innevarande läsår enligt besluttillade utskottet att från de synpunkter utskottet har att företräda är detönskvärt att en ytterligare utbyggnad kommer till stånd redan under innevarandebudgetår i den utsträckning detta visar sig vara praktiskt möjligt. Dennameningsyttring från utskottets sida föregicks av en överenskommelse mellanföreträdarna i utskottet för socialdemokraterna, moderata samlingspartiet,och . Det finns inte anledning för utskottet att nufrånträda den uppfattning utskottet gett till känna. Det är emellertid en annansak att som motionärerna vill gå vidare med att på arbetsmarknadspolitiskagmnder förespråka ett införande av en lärHngsut-bildning i en omfattning somskulle innebära en omdaning av det svenska yrkesutbildningsväsendet. uppfattning är detta frågor som skall prövas i första hand frånutbildningspolitiska utgångspunkter, och de faller därmed inomutbildningsutskottets beredningsområde. Inom det utskottet pågår också f. n. enbehandling av olika frågor om lärlingsutbildningen aktualiserade genomregeringsförslag och motioner, däribland moderata samlingspartiets motion 2016med ett i detalj utformat förslag till det system för lärlingsutbildning sommotionärerna önskar. Vadsedan beträffar översynen av arbetsmarknadslagstiftningen så konstateras imotion 916 att förslag med den inriktning motionärerna vill ha presenteras i enannan motion från moderata samlingspartiet. Det blir alltså anledning förutskottet att återkomma till de konkreta förslagen i ett senare sammanhang.Eftersom man i motion 916 talar om "arbetsmarknadslagstiftningensfavorisering av äldre arbetskraft och redan anställda" vill utskottettillägga följande. AU 1983/84:21 41 Motionärerna åsyftar uppenbarligenanställningsskyddslagen. Denna föregicks av s. k. äldrelagar som -vilket framgår av benämningen -hade till syfte att motverka utslagningen aväldre arbetstagare från arbetsmarknaden. Varken 1974 eller 1982 årsanställningsskyddslagar innebär att detta syfte till någon del har uppgetts.Tvärtom har det understrukits att det är en viktig uppgift för dennalagstiftning att värna om anställningstryggheten för äldre och handikappade.Utvecklingen - utskottet tänker bi. a. på de omdiskuterade s.k. pensioneringarna av arbetstagare i åldern 3 månader - visar på detbehov som finns av ett anställningsskydd för de äldre arbetstagarna och att detsnarare är skäl att förstärka detta skydd än att som motionärerna gör ställaolika grupper av arbetstagare mot varandra. Avdet anförda framgår att utskottet inte anser att bör ansluta sig tillde i motion 916 föreslagna riktlinjerna för att främja ungdomarnas situation påarbetsmarknaden. Motionen avstyrks i den delen liksom motion 1336 i motsvarandedel. Tillde arbetsmarknadsåtgärder som behandlades hörde tillkomsten av ettnytt bidrag till rekryteringsplatser. Detta bidrag är avsett att underlättarekryteringen av arbetskraft till industrin och näringslivet i övrigt. Ungdomaroch långtidsarbetslösa skall prioriteras vid bidragsgivningen. Denna täcker av lönekostnaden för de nyanställda . Vidriksdagsbehandlingen motsatte sig kommunisterna attrekryteringsbidraget skulle införas och förordade i stället enanställningsgaranti för ungdomar. I motion 1049 vidhåller vpk sin ståndpunkt.Det begärs i motionen att subventioneringen av företagen genom bidraget tillrekryteringsplatser skall upphöra och att regeringen skall lägga fram förslagtill en s. k. ungdomsgaranti. Därmed avser motionärerna -liksom - ettåläggande för större och vinstgivande företag att garantera anställning åtarbetslösa ungdomar till ett antal som står i proportion till arbetsstyrkan påföretagen. Riksdagenfattade sitt beslut om rekryteringsbidraget , ochbidragsgivningen började . Några nya omständigheter som gerriksdagen anledning att ändra sitt beslut har inte tillkommit, och utskottetavstyrker därför motionens förslag om att avskaffa rekryteringsbidraget och attersätta det med en ungdomsgaranti med den utformning som anges i motionen. Isammanhanget tar utskottet upp ett yrkande i folkpartimotionen 2507 omtillsättande av en arbetsgrupp för kartläggning av förutsättningar och nyavägar för ungdomar att få en plats på framtidens arbetsmarknad. Motionärernaanser det angeläget att få en samlad bild av ungdomars förväntningar ochmöjligheter att komma in i yrkeslivet liksom av beredskapen på arbetsmarknadenatt anpassa och utveckla arbetsplatserna i den riktning de unga arbetstagarnaväntar sig. Det framhålls vidare i motionen att många ungdomars attityder tillindustriarbete behöver påverkas och att flickornas AU 1983/84:21 42 benägenhetatt göra traditionella yrkesval bör förändras. Kartläggningen av dessa frågorbör göras av en av regeringen utsedd arbetsgmpp med representanter förforskning och arbetsmarknadens parter. Defrågor motionärerna tar upp anknyter nära till den studie- och yrkesvägledandeverksamhet som bedrivs inom skolan och på arbetsförmedlingen. Ytterst är de avcentral betydelse för planeringen av utbildningen på olika nivåer. Frågornauppmärksammas därför i olika sammanhang och från skilda utgångspunkter avutbildnings- och arbetsmarknadsmyndigheterna samt ochdess prognosinstitut. När det gäller det regionala planet kan erinras om detuppdrag som givits länsstyrelserna att medverka i utbHdningsplaneringen.Arbetet syftar bl. a. till att få en nära anpassning av yrkesutbildadarbetskraft till näringslivets behov. För innevarande budgetår har anvisatsett särskilt anslag om 100 milj. kr. tiH åtgärder som främjar rekryteringen tiHindustrin. Av det anslaget har avsatts medel tiU en särskild kampanj för attfrämja utvecklingen av rekrytering och vidareutbildning av kvinnor tillindustrin. Denna kampanj kan ses som en förstärkning av de informationsåtgärderav skilda slag som vidtagits inom skolan och arbetsförmedlingen för att förmåflickor och vuxna kvinnor att välja andra yrken än de traditionellakvinnoyrkena inom vård, handel och kontor. Denutrednings- och informationsverksamhet som ovan exemplifierats synes i detväsentliga ha den inriktning som åsyftas i motionen. Utskottet är i vart fallinte berett att nu föreslå en kompletterande utredningsverksamhet med denuppläggning som förordas i motionen. Den bör i förevarande del alltså lämnasutan åtgärd. Som redovisats i det föregående avsnittet anser AlfWennerfors m. fl. (m) i motion 916 att höga ungdomslöner i förhållande till denvuxna arbetskraften är ett av grundproblemen när det gäller att komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten. Motionärerna understryker ytterligare attparternas ansvar för att anpassa lönesättningen till ungdomarnas kunskaper ocherfarenheter är den viktigaste faktorn som långsiktigt bestämmer ungdomarnaschanser att snabbt få varaktiga jobb. Insikten om detta har vuxit de senareåren men ännu behövs en bred opinionsbildning för att skynda på UtveckHngen.Därför bör göra ett uttalande om behovet att anpassa ungdomarnasingångslöner i förhållande till den äldre och mer erfarna arbetskraften. Folkpartietförordar i motion 2507 att regeringen aktivt medverkar till överläggningar medparterna om särskilda ungdomsavtal. För att motverka "inlåsning" avungdomar i ungdomslagen är det viktigt att diskussionerna om sådana avtal inteavstannar. () ochHans Petersson i (fp) föreslår i motion AU 1983/84:21 43 1094som pilotprojekt att blir försöksområde med lägre ingångslöner förungdomar. Åtgärden motiveras av motionärerna med den svåra arbetslösheten blandungdomar i länet. Fråganom ingångslönerna för ungdomar behandlades även i förra åretsarbetsmarknadsbetänkande (AU 1982/83:21 s. 36). Liksom då viH utskottet hänvisatill den vedertagna principen att löner och allmänna anställningsvillkorfastställs genom förhandlingar mellan partema på arbetsmarknaden. Det ärsåledes parternas sak att överväga behovet av en sådan anordning som särskildaingångslöner för ungdomar. På många avtalsområden har också gjortslönedifferentieringar med hänsyn till ålder och yrkeserfarenhet. Därjämte kanhänvisas till att statsmakterna har möjlighet att påverka lönekostnaderna genomolika typer av lönebidrag och avgiftssänkningar i de fall detta anses motiveratför att främja sysselsättningen, antingen för särskilda grupper blandarbetstagarna eller i särskilda regioner. I själva verket är sådanastödinsatser en väsentlig del av det arbetsmarknads- och regionalpoHtiskaåtgärdssystemet. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att på gmnd av vadsöm anförs i.motionerna 916 och 2507 föreslå ett initiativ av det slag sombegärs i dessa motioner. Dessa avstyrks sålunda. Avsamma skäl är utskottet inte heller berett att tillstyrka yrkandet i motion1094 om försök med lägre ingångslöner för ungdomar i . Det fattade beslutet om verksamhet medungdomslag innebär att arbetslösa ungdomar i åldern skalltillförsäkras anställning i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. I sistahand är det hemkommunerna som är skyldiga att tillhandahålla arbete i dennaform. Ungdomarna arbetar normalt på halvtid. Lön utgår enHgt avtal. Rätten tillarbetslöshetsersättning påverkas. De grundläggande bestämmelserna ges i lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. De arbetsgivaresom anordnar ungdomslag får bidrag som täcker hela kostnaden för ersättningentill ungdomama samt ett särskilt bidrag till administrations- ochhandledarkostnaderna. Som berörs även i det följande utgår ett ytterligarebidrag till kommuner som vid sidan av arbetet i ungdomslag tillhandahållerutbildning åt ungdomarna. För bidragsverksamheten gäHer förordningen(1983:1079) om statsbidrag till verksamheten med ungdomslag, m. m. Ibetänkandet AU 1983/84:12 framhöll utskottet att ungdomslagen är avsedda försådana arbetslösa 18-19-åringar som inte genom egna initiativ lyckas lösa sinarbetsmarknadssituation och som arbetsförmedlingen inte har kunnat skaffa ettarbete. De skall inte heller ha kunnat erbjudas en lämplig AU 1983/84:21 44 utbildning.Placering i ungdomslag skall därmed ses som en åtgärd som tillgrips i sistahand. Vidare uttalade sig utskottet för följande ändringar i regeringsförslagettHl lagstiftning om verksamheten med ungdomslag. Dessa ändringsförslag - somantogs av - föregicks av en överenskommelse mellan företrädarna iutskottet för socialdemokraterna, moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet. Verksamhetenförbehålls som nämnts ungdomar i åldern . Den får nu även omfattaförståndshandikappade ungdomar i åldern . Medoffentliga arbetsgivare som skall anordna arbete i ungdomslag avses staten,kommuner, landstingskommuner, kommunalförbund, församHngar och kyrkligasamfälligheter.