bet · G701JuU16 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt riksdagsbeslut är det angeläget att skapaförutsättningar för att den lokala och regionala rekryteringsverksamheten skallkunna stimuleras och aktiveras. I beslutet uttalades att polisberedningennärmare borde belysa organisationen av rekryteringsarbetet på regional ochlokal nivå. Med hänsyn till det nuvarande gynnsamma rekryteringslägetföreslås i propositionen förändringar i rekryteringsorganisationen med sikte päatt begränsa de resurser som f. n. satsas på en aktiv rekrytering. Inriktningenav arbetet skall enligt propositionen koncentreras på själva urvalsprocessen. Förslaget i propositionen innebär först och främst attantagningen till polisyrket och polischefskarriären även i fortsättningen skallske centralt, dvs. Arbetet där medrekryteringsfrämjande åtgärder bör dock minskas. Rekryteringskonsulenternas verksamhet föreslås få enhuvudsaklig inriktning på urvalsfrågor; de rekryteringsfrämjande åtgärdernabegränsas. Konsulenterna föreslås i stället ta över ansvaret för delämplighetsutredningar som utförs av polisdistriktens rekryteringsmän. Även polisdistriktets uppgifter i rekryteringssammanhangsägs enligt propositionen bli inriktade på urvalsprocessen. I polisdistriktenkommer enligt förslaget arbetsuppgifterna för de lokala rekryteringsmännen att JuU1983/84:16 20 försvinna och dessa kan fullt ut tas i anspråk för sinaordinarie arbetsuppgifter. I motion 1146 förespråkas en ordning beträffanderekryteringsorganisationen som polisberedningen hade föreslagit och som innebärbl. a. att de elva rekryteringskonsulenterna dras in och ersätts med ökadelokala insatser i rekryteringsarbetet. Enligt motionärerna bör i varjepolisdistrikt polisinspektören vid kansliet i regel vara den tjänsteman ipolisdistriktet som handlägger rekryteringsfrågorna; det nuvarande systemet medlokala rekryteringsmän bör således upphöra. Utskottet kan för sin del till att börja med ansluta sigtill den i propositionen angivna målsättningen att i det nu rådande lägetbegränsa de resurser som används i det mera aktiva rekryteringsarbetet.Utskottet kan också ställa sig bakom uppfattningen att inriktningen av arbetetpä området bör koncentreras på själva urvalsprocessen. Enligt utskottets mening finns det värdefulla erfarenheterav rekryteringsfrågor i den nuvarande regionala organisationen. Att såsomföreslås i motionen avveckla rekryteringskonsulentorganisationen framstårdärför enligt utskottets mening som mindre välbetänkt. 1 likhet meddepartementschefen anser utskottet att de erfarenheter och kunskaper som finnshos rekryteringskonsulenlerna bör tas till vara och utvecklas. Genom att manbibehåller denna organisation vinner man också den fördelen att det förframtiden finns en organisatorisk beredskap om de rekryteringsfrämjandeåtgärderna behöver intensifieras. Med en sådan ordning och med den inriktningsom rekryteringsarbetet bör ha följer att behovet av lokalainsatser på området blir begränsat. Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet ansluter sigtill det förslag rörande den framtida rekryteringsorganisationen som läggs frami propositionen. Utskottet avstyrker bifall till motion 1146 i motsvarande del. De förslag som läggs fram ipropositionen och som utskottet inte särskilt har behandlat i det föregåendeföranleder inte något uttalande från utskottets sida. 1. beträffandeplaneritigsprocessen inom polisväsendet attriksdagen med godkännande av vad utskottet anfört godkänner de riktlinjer somförordas i proposition 1983/84:89 i detta hänseende, 2. beträffandemedborgarinftytandet över den lokala polisverksam heten JuU1983/84:16 21 att godkänner de riktlinjer som förordas ipropositionen om uppgiftsfördelningen mellan polisstyrelse och polischef, 3. beträffandeutbildning för de förtroendevalda i polisstyrelserna att avslårmotion 1146 i denna del (yrkande 1), 4. beträffandeden regionala polisverksamheten i attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordas i propositionen i dettahänseende, 5. beträffandeuppgiftsfördelningen mellan och den nye regionale chefen i m. fl. attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordas i proposifionen i detta hänseende, 6. beträffandeuppgiftsfördelningen mellan länspolismästaren och den biträdande länspolismästaren i attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordas i propositionen i dettahänseende, 7. beträffandetjänst som biträdande chef i attriksdagen med avslag på motion 1983/84:1515 i denna del (yrkande 1), motion1983/84:1519 och motion 1983/84:1524 godkänner de riktlinjer som förordas ipropositionen i detta hänseende, 8. beträffandeden regionala polisverksamlieten i övriga län att riksdagenavslår motion 1983/84:1146 i denna del (yrkande 2), 9. beträffande formernaför det fortsatta reformarbetet rörande den regionala polisverksamheten attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1514 och motion 1983/84:1515 i dennadel (yrkande 2) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende, 10. beträffanderikspolisstyrelsens framtida rott attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordas i propositionen i dettahänseende, 11. beträffandeutbildningsfrågornas handläggning inom rikspolissty relsen attriksdagen med avslag på motion 1983/84:1146 i denna del (yrkande 3) godkännerde riktlinjer som förordas i propositionen i detta hänseende, 12. beträffandepolishundverksamheten samt motor- och trafikutbild ningen attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2176 i denna del (yrkande 1) godkännerde riktlinjer som förordas i propositionen i dessa hänseenden, 13. beträffandelokaliseringen av de centrala utbildningsaktiviteterna i övrigt attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordas i propositionen i dettahänseende. JuU1983/84:16 22 14. beträffande professur i polisforskning attriksdagen avslår motion 1983/84:1515 i denna del (yrkande 3), 15. beträffandepolisutbildningens innehåll i vissa delar attriksdagen avslår motion 1983/84:1515 i denna del (yrkande 4) och motion1983/84:2176 i denna del (yrkande 2), attriksdagen med avslag på motion 1983/84:1146 i denna del (yrkande 4) godkännerde riktlinjer som förordas i propositionen i detta hänseende, 17. beträffanderiktlinjer för polisens organisation m. m. i övrigt attriksdagen godkänner de riktlinjer som förordas i propositionen i dettahänseende i den män de inte omfattas av utskottets hemställan ovan. Närvarande: (), (), (), (), i (s), (),(), (), (), Ulla-BrittÅbark (s), (), i (fp), (), () och (). Tjänst som biträdande chef i (mom. 7) (), (), (), (), (), iRöstånga (fp) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s.9 med "Vid ställningstagande" och slutar pås. 10 med "och 1524" bort ha följande lydelse: Den föreslagna organisationen för och läninnebär - i likhet med vad som kommer att bli fallet i - attuppgifterna för den nye regionale chefen uppenbarligen kommer att bliomfattande. Den nye länspolismästaren tar över nuvarande länspolischefsuppgifter och ges en förstärkt ställning i . En uppgift som kanbli aktuell för länspolismästaren är också att tjänstgöra somlandshövdingens ställföreträdare. Härjämte skall han med betydandearbetsuppgifter upprätthålla funktionen som chef i polisdistrikt.Vid detta förhållande är JuU1983/84:16 23 det enligt utskottets mening nödvändigt attlänspolismästaren i Göteborg.vid sin sida har en kvalificerad medarbetare iledningsfunktionen; en annan ordning skulle leda till en oacceptabelförsvagning av kanske såväl den regionala som lokala polisledningen.Fördelningen av arbetsuppgifter mellan länspolismästaren och dennes medarbetarebör i huvudsak bli densamma som skall gälla för motsvarande befattningar iStockholm: de regionala frågorna, liksom större lokala frågor av såväl operativsom administrativ och organisatorisk natur, bör ses som länspolismästarensprimära arbetsuppgift, medan hans medarbetare i ledningsfunkfionen förutsättsta befattning med de löpande frågorna i distriktet samt vissa löpande ärenden avregional natur. Det nu anförda leder enligt utskottets mening till attbefattningen som länspolischefens medarbetare i ledningsfunktionen måste utövasav en tjänsteman med polisledande ställning och kompetens. Arbetsuppgifternasart är sådana att det enligt utskottets uppfattning inte är ändamålsenligt attsåsom föreslås i propositionen lägga dessa uppgifter på befattningshavare i dennuvarande organisationen; en sådan lösning måste f. ö. innebära en resursmässigförsvagninjg av . Med hänsyn till det anförda anserutskottet i likhet med vad som sägs i motionerna att det är nödvändigt att deti inrättas en tjänst som biträdande chef. Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1515,1519 och1524 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande tjänst sotn biträdandechef i att med anledning av motion 1983/84:1515 i denna del(yrkande 1), mofion 1983/84:1519 och mofion 1983/84:1524 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i delta hänseende. Den regionala polisverksamheten i övriga län (mom. 8) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 11 med "Utskottet vill" och slutar på s. 12med "denna del" bort ha följande lydelse: I linje med sina tidigare ställningstaganden i ämnet (JuU1980/81:24 s. 13) vill utskottet framhålla det angelägna i att den regionalapolisverksamheten i landet ges en effektivare och mera rationell organisation.Ett uttryck för ansträngningarna i den riktningen utgör den organisationsformför de båda storstadslänen och som har lagts fast. När det gällerövriga län anser utskottet att en inte önskvärd centralisering måste undvikas;man kan sålunda alls inte utgå från att de skäl som talar för att befattningensom länspolischef skall förenas med tjänsten som polismästare i resp.residensstad i , samt skulleföreligga JuU1983/84:16 24 beträffande övriga län. Det kan enligt utskottets meningt. o. m. visa sig vara direkt olämpligt i många län med en sådan ordning.Utskottet anser därför att en omorganisation i linje med den som lagts fast förde nämnda länen och som förordas i direktiven till polisberedningen intebör komma till stånd. De förändringar beträffande den regionalapolisverksamheten i övriga län som kan behöva göras måste givetvis ske medutgångspunkt i de riktlinjer för den framtida regionala polisorganisationen somriksdagen beslutat . Vad utskottet nu med anledning av motion 1146uttalat bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande den regionalapolisverksamheten i övriga län attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1146 i denna del (yrkande 2) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Utbildningsfrågornas handläggning inomrikspolisstyrelsen (mom. 11) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 15 som börjar med "Såsom departementschefen" ochslutar med "den delen" bort ha följande lydelse: Fastän organisatoriskt knyts tillrikspolisstyrelsen anser utskottet - att den i likhet med högskoleväsendet iövrigt i landet - bör ges en relativt fristående ställning. Enligt utskottetsmening tillgodoses inte detta intresse med den organisatoriska lösning somdepartementschefen föreslår. Hans förslag att skolan skall ges ställning som enbyrå som tillsammans med ekonomi- och personalbyråerna skall utgöra enavdelning vid riskerar också, om det genomförs, att blitill ett hinder för kontakter med byråerna på de olika avdelningarna. Ävensamarbetet med ändra utbildningsorgan i samhället och med olika myndigheterkan komma alt försväras med den i propositionen valda organisationen. Såsom anges i motion 1146 tillgodoses intresset av attskolan ges en självständig ställning bäst genom att skolan får bilda en egenorganisatorisk enhet inom , direkt under verksledningen. Ensådan ordning skulle också främja skolans möjligheter till samverkan bl. a. medandra högskolor och med ohka enheter inom styrelsen. Det anförda innebär att utskottet inte kan ansluta sigtill departementschefens uppfattning om utbildningsfrågornas handläggning inomrikspolisstyrelsen. Utskottet ställer sig i detta hänseende bakom önskemålet imofion 1146. Utskottets uppfattning i saken bör som sin mening geregeringen till känna. JuU1983/84:16 25 dels att utskottets hemställanunder moment 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande utbildningsfrågornashandläggning inom attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1146 i denna del (yrkande 3) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. (mom. 16) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Med hänsyn till det gynnsamma rekryteringsläget finns detenligt utskottets mening skäl att se över den nuvaranderekryteringsorganisationen. Målsättningen måste härvidlag vara att begränsa deresurser som f. n. satsas på en aktiv rekrytering av befattningshavare tilltjänster inom polisväsendet. Med denna utgångspunkt ter det sig enligtutskottets uppfattning naturligt att, såsom föreslagits av polisberedningen ochsom förespråkas i motionen, man avvecklar den särskilt uppbyggdarekryteringsorganisationen. Som departementschefen framhåller motsvaras rekryteringskonsulenternasursprungliga uppgifter numera inte av något egentligt behov. Enligt utskottets mening är det mest ändamålsenligt attdet egentliga rekryteringsarbetet bedrivs på det lokala planet. Viss förändringi den nuvarande lokala rekryteringsorganisationen är emellertid önskvärd. Utskottetanser således att rekryteringsfrågorna i varje polisdistrikt i regel börhandhas av polisinspektören vid kansliet. Det nuvarande systemet med lokalarekryteringsmän bör alltså upphöra. Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet tar avståndfrån det förslag rörande den framtida rekryteringsorganisationen som läggs frami propositionen och ansluter sig till förslaget i motion 1146 i motsvarandedel. dels att utskottets hemställanunder moment 16 bort ha följande lydelse: 16. beträffanderekryteringsorganisationen attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1146 i denna del (yrkande 4) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. () anför: Polisväsendet står nu inför den första mera genomgripandereformen efter polisväsendets förstatligande . Till grund förreformen ligger bl. polisutrednings betänkande (SOU 1979:6) Polisenoch av beslutade riktlinjer (prop. 1980/81:13, JuU 24, rskr JuU1983/84:16 26 Reformarbetet har förts vidare genom 1981 årspolisberedning och den nu föreliggande propositionen. har vidare i ensärskild proposition (prop. 1983/84:111) förelagts förslag till en polislag.Återstående reformfrågor avses bli behandlade i en proposition som läggs framsenare . En del av förslagen i den nu aktuella propositionen - bl.a. i fråga om planeringssystemet och ställning ochorganisation - inger viss tveksamhet, och bättre lösningar hade kanske ståttatt vinna genom ytterligare diskussioner och överväganden. Det är emellertidangeläget att de förestående reformerna genomförs i praktiken ,så all de anställda inom polisväsendet kan finna sina arbetsformer och fårkänna arbetsro efter den osäkerhet som det långvariga förberedelsearbetetskapat. Mot denna bakgrund bör man enligt min mening nu godta denföreslagna organisationsreformen även om den inte är i alla delartillfredsställande. Efter måste givetvis den nya organisationenutvärderas och undergå de jämkningar som erfarenheterna motiverar. Av vad jag nu sagt följer att man - inte minst frånriksdagens sida - måste ägna fortlöpande uppmärksamhet åt den nyaorganisationens funktionsduglighet och ändamålsenlighet. Härvidlag är det ettpar ämnen som förtjänar att särskilt framhållas. Reformen förutsätts innefatta en förskjutning avtyngdpunkten, en decentralisering, från till de regionalaoch - framför allt -till de lokala polisorganen; särskild vikt har lagts vidatt stärka medborgarinflytandet över polisväsendet genom att de politisktvalda polisstyrelserna får ett bredare ansvarsområde. Om värdet härav råderfull enighet. Saken har emellertid också en annan sida. som vissauppgifter lyfts bort från öppnas nämligen möjligheter ökad centralstyrning från en högre nivå, dvs. en deparlementsslyrning somkan komma i konflikt med grundsatsen om de centrala ämbetsverkenssjälvständighet. 1 den förevarande propositionen saknas inte skrivningarsom kan tolkas som tecken på en begynnande utveckling i sådan riktning. Sakenhar uppmärksammats av utskottet vid behandlingen av planeringsprocessen inompolisväsendet (s. 5 och 6). I det sammahanget har i propositionstexten talatsom uppgift att informera länsstyrelserna ochpolisstyrelserna om budgetpropositionens innehåll såvitt gäller polisväsendet.Departementschefen uttalar att del är en viktig uppgift för rikspolisstyrelsenatt informera de nämnda organen om.vilken inriktning påpolisverksamheten som statsmakterna tänkt sig för det kommande budgetåret.Uttalandet föder två reflexioner. Den ena är att den angivna uppgiften -närmast av expeditionen natur- knappast kan anses höra till dem av ett centraltämbetsverks uppgifter som är särskilt betydelsefulla. Den andra är att iuttalandena - något som också utskottet påtalat -roll ibudgetregleringssammanhang inte synes ha tillräckligt beaktats. - Det börnoteras att en utveckling mot ökad centralisering -önskvärd eller ej - skullekomma att slå i strid mot den decentraliseringstan- JuU 1983/84:16 27 ke som varit ett ledmotiv i reformarbetet. Ett annat ämne som bör observeras är följande. Som ett ledi decentraliseringen av uppgifter från förordas ipropositionen vissa begränsningar i styrelsens möjligheter att meddelaföreskrifter och allmänna råd till de regionala och lokala polismyndigheterna.I linje med vad utskottet har uttalat rörande rikspolisstyrelsensföreskriftsrätt (s. 14) bör det framhållas att rikspolisstyrelsensföreskrifter är av stor betydelse för rätlsenhetlighe-ten och rättssäkerheten isamhället; det är ett viktigt intresse för medborgarna att polisiära beslutoch åtgärder i landets 118 olika polisdistrikt - vare sig. det gällertillståndsärenden enligt vapenlagen, frågor om motortävlingar pä isbana elleråtgärder av renodlat polisoperativ natur - präglas av den enhetlighet somgäller för rättstillämpningen i övrigt. Sammanfattningsvis bör framhållas att det såväl vidgenomförandet av den nya organisationen som vic den efterföljande utvärderingenav den finns spörsmål av central konstitutionell betydelse och frågor avväsentlig betydelse för rättssäkerheten som måste uppmärksammas. Vikten av attså sker inses lätt om man beaktar hur ingripande för den enskilde medborgarenden maktutövning är som polisen betrotts med. JuU1983/84:16 28 Motioner ........................................................................ ....... 1 Utskottet ........................................................................ ....... 2 Inledning......................................................................... ....... 2 1981 årsriksdagsbeslut.................................... .......... 3 Proposifionenshuvudsakliga innehåll m. m..................... 4 Planeringsprocesseninom polisväsendet ...................... ....... 5 Medborgarinflytandetöver den lokala polisverksamheten 6 Denregionala polisorganisationen.................................. 8 Denregionala strukturen i , m. m............... 8 Biträdandechef i ........................ 9 Detfortsatta reformarbetet............................................. 10 Rikspolisstyrelsensframtida roll inom polisväsendet....... 12 m...................................... ..... 14 Utbildningsfrågornashandläggning inom rikspolisstyrel sen ....................................... ....................................... 14 Lokaliseringenav de centrala utbildningsaktiviteterna ... 15 Professuri polisforskning........................ .................... ..... 17 Övrigautbildningsfrågor ................................................ ..... 18 Utskottetshemställan .................................................. ..... 20 TjänstsombiträdandechefiGöteborg(mom.7)(m,c,fp)... 22 Den regionalapolisverksamheten i övriga län (mom. 8) (c) 23 Utbildningsfrågornas handläggning inom (mom. 11) (c) 24 (mom. 16) (c) .............. 25 Särskiltyttrande (m)........................................................ 25 minab/gotab 1984 77995