bet · G701UbU29 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet utgår från att syftet med försöksverksamheten medgeratt även allemaliv till .det som anges i propositionen kan komma att prövas.Erfarenheter från iitlandet bör naturligtvis las till vara i den mån de ansesligga i linje med försöksverksamhetens syfte. Utskottetanser i likhet med motionärema i motion 1983/84:2739 att det bör göras klart påvilka myndighetsnivåer olika beslut rörande försöks- UbU 1983/84:29 11 Utskottet förutsätter att detta sker i samband med alt regeringentar ställning till vilka bemyndigahden som behövs för genomförandet avverksamheten. I fråga om decentralisering som gmnd för reformarbetet erinrarutskottet om beslut om den statliga skoladministrationen (prop.1980/81:107, UbU 1980/81:38, rskr 1980/ 81:395). De decentraliserings- ochförenklingssträvanden som gäller för den reguljära verksamheten igymnasieskolan bör även gälla den aktuella försöksverksamheten. Medhänvisning till vad utskottet ovan har anfört om vissa riktlinjer förförsöksverksamheten anser utskoitet att syftet med motionerna 1983/ 84:2739yrkandena 1 och 2 och 1983/84:2740 yrkande 1 i denna del saml yrkande 2 ärtillgodosett. Utskottet avstyrker härmed yrkandena. Ifråga om utvärdering av försöksverksamheten vill utskottet framhålla följande. Föredragandestatsrådel har i propositionen (s. 4) angivit innebörden i ordetförsöksverksamhet i nu förevarande sammanhang. Därmed menas "sådanverksamhet som är avsedd atl belysa principförslag för att ge konkretion ochett förbättrat underlag för etl slutligt ställningstagande". Av vadutskottet har redovisat i del föregående framgår vidare att försöksverksamhetenoch det därtill knutna utvecklingsarbetet enligt föredragande statsrådet skallklarlägga såväl pedagogiska som ekonomiska konsekvenser i syfte atl skapaytterligare underlag för kommande ställningstaganden. Med hänvisning till vadstatsrådet har anfört i frågan utgår utskottet från att försöksverksamhetenkommer att bli föremål för en noggrann och allsidig utvärdering. Utskottet serdet som en fördel atl även utomstående expertis kan utnyttjas vid analys avförsöksverksamheten. Utskottet utgår från att delta sker utan att riksdagensärskilt uttalar sig om formerna för utvärderingen. Utskottet anser beträffandeutvärdering av försöksverksamheten att motionema 1983/84:2740 yrkande 1 idenna del och 1983/ 84:2742 yrkande 2 d är tillgodosedda, varför de bör avslåsav . Vadgäller försöksverksamhet siom syftar till mera betydande förändringar i delnuvarande regelsystemet för gymnasieskolan avser föredragande statsrådetåterkomma till regeringen med förs;lag om slutliga ställningstaganden tillförändringar, när försöken gett underlag för detta. Sådana förslag kommer attläggas fram för (prop. s. 66). Utskottet utgår från att vidbeslut om slutgiltiga förändringar får tillgång till erforderligt underlag försina ställningstaganden. Utskottetanser beträffande roll i reformarbetet att syftet med motionerna1983/84:2740 yrkande 1 i denna del och 1983/84:2743 yrkande 2 i denna del ärtillgodosett med vad utskottet har anfört. De bör med hänvisning härtill avslåsav . UbU 1983/84:29 12 Mjukareövergång från till gymnasieskolan Under avsnittet En mjukare övergång (prop. s.17-24) behandlar föredragande slalsrådet den nuvarande ordningen med intagningi gymnasieskolan på höstterminens betyg i årskurs 9 i gmndskolan. Statsrådetär medvetet om atl intagningen på hösllerminsbetygel har skapat problem påmånga grundskolor. Förslaget i budgetpropositionen 1984 atl prioritera sökandeunder vid intagning till gymnasieskolan bör leda till att fler från dennagrupp får sina förstahandsval tillgodosedda. Enligt SÖ:s bedömning beror mångaav problemen pä all reformen genomförts utan tillräcklig förberedelse på lokalnivå. Detta ger enligt propositionen anledning alt anla atl problemen är avövergående natur. Föredragande statsrådet vill mot denna bakgmnd avvakta denfortsatta utvecklingen. Den får visa hur allvarliga problemen är och vilkaåtgärder som kan behöva vidtas. Medhänvisning till vad motionärerna har anfört om problem avseendearbetssituationen för elever och lärare i årskurs 9 begärs i motionerna 1983/84:1686, 1983/84:2016 (yrkande 13) och 1983/84: 2743 (yrkande 8) en återgånglill den tidigare ordningen med slutlig intagning lill gymnasieskolan påvårterminsbelyget i årskurs 9. Med likartad motivering hemställs i motion1983/84:448 atl hos regeringen begär en utvärdering av den nuvarandeordningen i syfte att låta denna genomgå en förändring ellei- besluta om enåtergång till den fömtvarande ordningen. I motion 1983/ 84:652 slutligen begärsen utvärdering av de konsekvenser som uppställ genom de nuvarandeinlagningsreglerna. Utskottethar inhämtat att SÖ uppmärksamt följer situationen i vad avser systemet medintagning i gymnasieskolan pä hösllerminsbetygel i årskurs 9. F. n. pågår enbrett upplagd utvärdering av verksamheten. SÖ räknar med att en sammanställningav olika enkäter i frågan och en redovisning från konferenser m.m. skall ske iså god tid att en rapport från SÖ om utvärderingens resultat bör kunnaföreligga . Med hänvisning härtill och till vad ipropositionen har anförts i ärendet bör inte vidta någon särskildåtgärd med anledning av motionerna 1983/84:448, 1983/84:652, 1983/84:1686,1983/84:2016 yrkande 13 och 1983/84:2743 yrkande 8. Utskottet föreslår allriksdagen med avslag på motionerna utan erinran lägger till handlingarna vad iproposition 1983/ 84; 116 har anförts om intagning i gymnasieskolan påhöstlerminsbetyget i årskurs 9 i gmndskolan. Föredragande statsrådel erinrar om attgymnasieutredningen enligt direktiven skulle pröva en organisation som innebärall man "utgår frän en gemensam bas med inriktning mot ell brettyrkesområde i vilken vissa linjer och specialkurser, såväl teoretiska som merutpräglat yrkesinriktade, skulle kunna sammanföras i gemensamma studiegångar"(dir. 1976:61). Utredningen har lämnat ett konkret exempel på hur en gemensamstart UbU 1983/84:29 13 Utredningens förslag till organisation innebär altstudiestarten i gymnasieskolan för huvuddelen av eleverna skall ske i något avtre utbildningsområden, ett ekonomiskt, ell socialt eller ett tekniskt. Detsistnämnda skall vara uppdelat i fyra block med olika inriktningar.Föredragande statsrådet, som dels erinrar om remissinstansemas reaktion på denav utredningen presenterade modellen (jfr sammanställningen av remissyttrandenai frågan, prop. s. 121-124), dels hänvisar till viss pågåendeförsöksverksamhet, menar att vägarna att nå syftena med den gemensamma startenmåste övervägas och analyseras ytterligare. Mol bakgmnd härav ämnar statsrådelföreslå regeringen atl ge SÖ i uppdrag atl ytterligare analysera och belysavilka olika möjligheter som kan finnas att inom nuvarande kostnadsramar uppnåsyftena med en gemensam start. I propositionen framläggs således inget förslagom gemensam start. Imotionerna 1983/84:2740 (yrkande 3) och 1983/84:2743 (yrkande 31 denna del)avvisas tanken på ett uppdrag till SÖ all studera fömtsättningarna för engemensam start i gymnasieskolan. Flertalet av eleverna är enligt motionärernainriktade på atl få börja på en bestämd linje, teoretisk eller praktisk. Syftetmed utredningens förslag, alt underlätta gymnasiestarten för de elever som ärtveksamma om sitt val mellan teoretisk eller yrkesinriktad utbildning, fårinte innebära all alla elever skall tvingas dröja med sitl personliga val avstudieväg. Etl godkännande av av vad föredragande statsrådet haranfört om en mjukare övergång från gmndskolan lill gymnasieskolan torde enligtmotion 1983/84:2742 komma all tolkas så att har tillstyrkt atlarbelel skall inriktas mot en gemensam slart. Del är därför nödvändigt allriksdagen nu uttalar sig för all en gemensam slart i gymnasieskolan inte skallgenomföras eller eftersträvas (yrkande 1). Utskotteterinrar om atl gymnasieulredningens förslag bl. innebar en utökning av denschemabundna arbetstiden i skolan och alt det var förenat med införande av ettIrelerminssystem. Utskottet konslalerar i likhel med föredragande statsrådetatt en rad frågor kring utredningens förslag kvarstår att närmare utreda, bl.a. frågan om kostnaderna. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådelatl olika möjligheter att uppnå syftena med den gemensamma starten bör närmareutredas. Del finns således enligt utskottets mening inte nu underlag för alt taställning till frågan om en gemensam slart. bör lämna ulan erinranvad föredragande statsrådel har anfört om en mjukare övergång tillgymnasieskolan i denna del. Utskoitet anser därmed atl det inte är påkallat medell riksdagsutialande av den innebörd som anges i motionsyrkandena. Medhänvisning härtill avslyrker ulskottel motionerna 1983/84:2740 yrkande 3, 1983/84:2742 yrkande 1 och 1983/84:2743 yrkande 3 i denna del. Gmndskolansläroplan (Lgr 80) erbjuder enligt föredragande statsrådets mening vissamöjligheter att göra övergången till gymnasiala studier mjukare. Statsrådelhänvisar härvid framför allt lill hur temasludierna, tillvals- UbU 1983/84:29 14 systemetoch den praktiska arbetslivsorieriteringen (praon) kan anknytas till elevemasval och framtidsplaner. Hon anser mot bakgmnd härav att försöksverksamhet ochutvecklingsarbete bör påbörjas för att åstadkomma en mjukare övergång genom attutnyttja de möjligheter som Lgr 80 ger. tar också upp frågan om möjligheterna i vissa fall tillorganisatoriska förändringar under inledningsskedet av gymnasie-studiema. Honerinrar härvid om vad gymnasieutredningen har anfört om att kunna erbjudaelever med särskilda problem utbildning i olika studietakt samt att erbjudautbildning varvad med inslag av praktik eller arbete. Vidare erinras om attsamhället nu har tagit på sig ansvaret att erbjuda alla ungdomar som inte harstadigvarande arbete utbildning eller annan meningsfull verksamhet. För demsom inte kan tänka sig gymnasieskolutbildning direkt efter gmndskolan och somdärför omfattas av kommunernas uppföljningsansvar bör, menar statsrådet, underett inledningsskede utbildning kunna erbjudas i form av varvad utbildning.Denna bör i första hand gälla gymnasieskolans tvååiiga linjer och specialkurserav motsvarande längd. Av det som anförs i propositionen framgår altförsöksverksamhet pågår som har initierats av gymnasieutredningen liksomlokalt initierat utvecklingsarbete. Föredragande statsrådet ämnar föreslå regeringenatt uppdra åt SÖ ätt följa denna verksamhet och löpande inkomma med förslagtill sådana förändringar i regelsystemet som möjliggör att varvad utbildning iolika former främjas för den aktuella ungdomsgmppen. Imotion 1983/84:2743 (yrkande 9) efterlyses andra åtgärder än de somföredragande statsrådet har föreslagit för alt förbereda eleverna för gymnasieskolan.Vid intagning lill gymnasieskolan bör som lillträdesvillkor gälla att godkäntresultat i gmndskolan har uppnåtts inom för resp. linje väsentliga ämnen.Andra krav än sådana som avser kunskaper i bredd och djup bör inte ställas uppför tillträde till gymnasieskolan (yrkande 10). I motion 1983/84:2745 (yrkande1) förordas en sådan differentiering av högstadiet som verkar igymnasieförberedande riktning. Vidare bör enligt motionärerna en översyn avpraons utformning göras för all uppnå bästa möjliga resursutnyttjande. I sammamotion (yrkande 2) föreslås atl man i försöksverksamheten med varvadutbildning utnyttjar erfarenheterna från den tidigare yrkesinlroduktionen.Vidare erinrar motionärerna om lärlingsutbildningen som en ulbildningsforrnlämplig för alt hos berörda elever öka motivationen för fortsall utbildning.Motionärerna är inte främmande för tanken att en förlängd lärlingsutbildningskall kunna inledas redan efter årskurs åtta. Vad föredragande statsrådet haranfört om varvad utbildning tillstyrks i motion 1983/84:2739. Motionärerna villemellertid för klarhetens skull atl uttalar sig för alt verksamhetenskall ske med hjälp av de samlade resurser som slår till förfogande för såvälden reguljära gymnasieskolan som den kommunala uppföljningsverksamheten(yrkande 3). I motion 1983/84:2742 (yrkande 2 b) slutligen anförs att det är avstor betydelse att specialundervisning i exempelvis läs- och studieteknik kan UbU 1983/84:29 15 gesi gymnasieskolan, för att alla elever skall ha möjlighet att med framgång ochintresse gå igenom gymnasieskolan. Utskottettar först ställning till de motionsledes framförda förslagen om andra åtgärderinom gmndskolan än de som föredragande statsrådet har angivit i syfte altunderlätta övergången till gymnasieskolan för vissa elever. Utskottetfinner att de förslag som i motionema 1983/84:2743 och 1983/ 84:2745 i nuberört avseende har framförts är mycket långtgående och inte är möjliga atttillgodose med mindre än att beslut om ny läroplan för gmndskolanfrångås. Utskottet erinrar om att detta beslut fattades (prop.1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422) och alt den nya läroplanen, Lgr80, i sin helhet genomfördes /83. Utskottet är inte berett attbiträda sådana förslag om åtgärder vilka förordas av motionärerna, varförmotionerna 1983/84:2743 yrkandena 9 och 10 och 1983/84:2745 yrkande 1 samtyrkande 2 i denna del avstyrks. föreslås därmed utan erinran läggatill handlingarna vad föredragande statsrådet har anfört om vissa åtgärder inomgmndskolan i syfte alt åstadkomma en mjukare övergång till gymnasieskolan förvissa elever. Utskottetansluter sig tillvad i propositionen har anförts om möjligheterna för vissaelever till varvad utbildning i olika former. Självfallet bör därvidtillgängliga resurser, vare sig de utgår ur statsbudgetens gymnasie-skolanslageUer del särskilda anslaget för bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom , användas på ett för ändamåletlämpligt sätt. Utskottet utgår vidare från atl i den mån det föreliggererfarenheter från den tidigare verksamheten med yrkesinlroduk-lion som äranvändbara för de i förevarande sammanhang aktuella syftena dessa tas tillvara. I vad gäller det motionsledes framförda förslagel om specialundervisningi gymnasieskolan, vill utskottet framhålla all de resurser för särskildaåtgärder som normall slår till buds (förstårkningsresursen) inte minst böravse de nu aktuella eleverna. Som utskottet ser det är motionerna 1983/84:2739yrkande 3 och 1983/84:2742 yrkande 2 b saml 1983/84:2745 yrkande 2 i denna deltillgodosedda. De avstyrks därmed av utskottet som därjämte föreslår altriksdagen godkänner vad i proposition 1983/84:116 har anförts om varvadutbildning. Gymnasieskolanslinje- och kurssystem, betyg m. m. I motion 1983/84:1689 (i denna del) erinras om detnuvarande linjesystemet i gymnasieskolan i vad avser de teoretiska linjerna.Motionären framhåller alt detta tillsammans med olika regler för tillträde tillhögre studier på ett olyckligt sätt i hög grad inbjuder lill taktiskt betingadeutbildningsval. Motionären ser en begynnande utarmning av de längreutbildningslinjerna, särskilt den naturvetenskapliga linjen, och ifrågasätterom det inom den teoretiska delen av gymnasieskolan skall finnas utbildningarsom är UbU 1983/84:29 16 För atl komma till rätta med de problem som särskilt gäller dennaturvetenskapliga linjen och för att stimulera rekryteringen till den föreslåsi motionen att en uppdelning sker av linjen i en matematisk-fysisk och enkemisk-biologisk gren. Utskottetdelar motionärens uppfattning all del finns problem förknippade med dennalurvelenskapliga linjen. De bottnar bl. a. i del förhållandel all studiernapå linjen är krävande, vilkel tillsammans med andra omständigheter har lettlill ell vikande intresse för linjen. Utskottet vill erinra om atl fleraåtgärder har vidtagits för att göra den nalurvelenskapliga linjen mer flexibeloch därmed attraktiv. beslöt under det förra att införaalternalivämnen pä linjen (prop. 1982/83:100, UbU 1982/ 83:21, rskr1982/83:311). Beslutet hade föregåtts av en flerårig försöksverksamhet, varsutvärdering bl. a. visade att tillströmningen till linjen på orter medifrågavarande försöksverksamhet hade ökat och linjebyten och studieavbrott varfärre. Vidare har tidigare under innevarande beslutat omförändringar av timplanerna för de teoretiska linjerna, vilka bl. a. syftartill att stärka den naturvetenskapliga linjens ställning (prop. 1983/84:100,UbU 1983/84:19, rskr 1983/84: 321). Enligtvad utskottet har erfarit har en uppbromsning av minskningen av antalet sökandetill den nalurvelenskapliga linjen skett. Utskottet är emellertid medvetet omatl situationen inte är tillfredsställande och utgår därvid från att regeringenmyckel uppmärksamt följer utvecklingen. Vidsina överväganden har utskottet inte kunnat finna atl de i motion 1983/84:1689förordade riktlinjerna för en förändring av linjesystemet skulle innebära enlösning av de i sammanhanget aktuella problemen. Utskottet anser därför atlriksdagen bör avslå motionen i denna del. I motion 1983/84: 2744 föreslås en ändrad benämningpå humanistisk linje. Motionärerna hänvisar lill all mänga elever i årskurs 9inte känner innebörden av ordet humanistisk. Mol bakgmnd av alt omfattningen avspråkundervisningen är del som främst utmärker den humanistiska linjen och isyfte all klarlägga linjens identitet föresläs i motionen atl gymnasieskolanshumanistiska linje - i analogi med benämningarna samhällsvetenskaplig ochnaturvetenskaplig linje - skall benämnas språkvelenskaplig linje. LJlskolietinser liksom motionärerna atl innebörden i ordet humanistisk för mångamänniskor inte är helt klar. Enligt utskottets uppfattning bör dettaförhållande i första hand leda till åtgärder i form av ökad informaiion, bl. a.genom undervisningen i . Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion /84:2744. Utskottet behandlar i detta sammanhang del i motion1983/84:2740 (yrkande 9) framförda kravet all som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen har anförts om vikten av humaniora i allgymnasieutbildning. Motionärerna pekar på alt de tekniska och nalurve- UbU 1983/84:29 17 tenskapligaämnena f. n. ges hög prioritet på alla utbildningssladier. Motionärerna varnaremellertid för en okritisk syn på teknik och de oönskade effekter, bl. a.teknikfientiighel, som kan bli följden därav. Mot bakgmnd härav bör skolan sesom ytterligare en viktig uppgift att bl. a. förmedla kunskap om vårthumanistiska kulturarv. Utskoitetdelar motionärernas uppfattning att del är viktigt all humanistiska inslagåterfinns även på studievägar med huvudsakligen teknisk-naturvetenskapliginriktning. Del är angeläget atl blivande tekniker och naturvetare får enallsidig utbildning som bidrar lill alt ge dem perspektiv pä den lekniskautvecklingen och dess effekter på den enskilda människan ochsamhällsutvecklingen i stort. Utskottet vill i sammanhanget framhålla vad iproposition 1983/84:116 anförs om nödvändigheten av en humanistisk livssyn iskolan. Då utskoitet utgår från all utskottets här redovisade synsätt beaktas idet fortlöpande läroplansarbelel, avstyrker utskottet motion 1983/84:2740yrkande 9. tar i propositionen upp gymnasieulredningens förslag att främstämnen med stort tidsmässigt omfång skall kunna delas upp i grundkurser och tilläggskurser.Gmndkurserna avses ge de för alla studerande nödvändiga kunskaperna i form avcentrala begrepp och problemställningar. Tilläggskursema skall ge dels ökadbredd genom tillägg av nya moment, dels ytterligare belysning av valda områdeni gmndkurserna. Innehållet i tilläggskursema skall inte behöva styras i detaljav centralt utformade kursplaner. Inom vaije ämne skall kunna finnas en ellerflera tilläggskurser. Föredragandestatsrådel finner det föreslagna kurssyslemel intressant från flera synpunkter.Skolan måste kunna göra klart vad som bedöms som nödvändigt och tillräckligtför en godkänd prestation. Enligt statsrådets mening ger ett kurssystem av detslag som gymnasieutredningen föreslår förutsättningar för della. Ipropositionen anmäls alt regeringen uppdrog åt SÖ alt geförslag lill hur en kursindelning i grundkurser och tilläggskurser skullekunna se ul i några representativa ämnen. Statsrådel avser alt återkomma lillregeringen i frågan, sedan SÖ har redovisat sitt uppdrag. behandlar i sammanhanget gymnasieulredningens resonemang om hurolika ämnen i olika utbildningar kan uppträda som karaktärsämne resp. stöd- ochintegrationsämne. Statsrådet menar all detta synsätt i vad avser ämnesindelningbör prövas inom ramen för det fortsattsatta arbetet med att utveckla ett systemav gmnd- och tilläggskurser. Ipropositionen anmäls vidare att föredragande statsrådet avser att föreslåregeringen atl uppdra ål SÖ att dra upp riktlinjer för hur temastudier kanläggas upp i gymnasieskolan. Statsrådet finner del angeläget alt skapafömtsättningar i gymnasieskolan att gmppera stoffområden oberoende av denämnesindelning som finns på de skilda studievägama. 2 1983/84. UbU 1983/84:29 18 Enligt motion 1983/84:2741 (i denna del) är del ipropositionen angivna kurssyslemel oklart och omöjligt all la ställning lill. Imotion 1983/84:2745 ansluter sig motionärerna lill idén om gmndkurser ochtilläggskurser. De kan däremot inte acceptera den i propositionen framfördauppfattningen att antalet genomgångna tilläggskurser inte får betydelse l.ex.för ell kommande urval lill högskoleutbildning. Tilläggskurser skall enligimotionärerna kunna tillgodoräknas vid t. ex. antagning lill högskolan (yrkande3). Beträffande temastudier påpekar motionärema all del finnsmöjligheter all lägga upp studierna i temaform. Med hänvisning härtill och lillriskerna för all den i propositionen angivna uppläggningen kan leda lill atlblockämnen uppstår avvisas vad föredragande statsrådet anfört om lemastudier(yrkande 4). Utskottetfinner det som i projiositionen har anförts om ett system med grundkurser ochlilläggskurser intressant och har inget alt erinra mol vad föredragandestatsrådet har anfört i frågan. Utskottet vill liksom föredragande statsrådetframhålla att genom grundkurser uppställer skolan klara krav pä vad som skallanses vara nödvändiga, gmndläggande kunskaper för alla. Utskottet anser delvara för tidigt att nu ta ställning till frågan om meritvärde m. m. avgenomgångna tilläggskurser. Utskottet, som vill peka på atl del föreslagnasystemet innebär etl slort ingrepp i den nuvarande undervisningsorganisalionen,förutsätter att , om utvecklingsarbetet ger anledning till del,senare får la ställning lill förslag pä området. Utskottetanser det av värde atl temastudier av den i propositionen angivnainlegralionskaraklären kan komma till stånd och har därmed inget all erinra molvad föredragande statsrådet har anfört i frågan. Medhänvisning till vad utskottet har anfört om,grundkurser och tilläggskursersamt temastudier avstyrks motionerna 1983/84; 2741 i denna del och 1983/84:2745yrkandena 3 och 4. I anslutning lill diskussionen om ett nyttkurssyslem i vissa ämnen lar föredragande slalsrådet upp frågan ombetygssystem. Hon är medveten om de brister som det nuvarande relativabetygssystemet har och ämnar återkomma till frågan om ett nytt betygssystem, säsnart klarhet har nåtts om möjligheterna all skapa ett nytt kurssyslem igymnasieskolan. överväganden om betygssystem har föranlett ell antalmotionsyrkanden. Enligt motion 1983/84:2741 (i denna del) är del uppenbart alldet i propositionen angivna kurssyslemel inverkar på betygssystemet. Frågan omell nytt betygssystem är, anför motionärerna, en riksdagsfråga. I motion1983/84:2743 (yrkande 7) förordas alt del nuvarande relativa betygssystemetersätts med betyg som anger vad eleverna kan i förhållande lill fastställdakursmål. I motion 1983/84:2742 (yrkande 2 c) krävs etl sådanl betygssystem ochsådana behörighetsregler atl de stimulerar till goda kunskaper och motverkarspekulativa linjeval. Frågan om hur elevernas arbete skall utvärderas börenligi motion 1983/84: 2297, som UbU 1983/84:29 19 ärväckt under den allmänna motionstiden, prövas gmndligt. Motionärerna förordaräven atl det skall finnas möjlighet lill komplettering i merilhänse-ende avbetyg.