bet · G701FiU28 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:28 om datapolitiska frågor och redovisning avstatsförvaltningens ADB-användning m.m. (prop. 1983/84:100 bil. 2 och bil. I detta betänkande behandlar ulskoltet dels proposition 1983/84:100 bilaga2 Gemensamma frågor i vad avser punkt 7 Redovisning av statsförvaltningensADB-användning m. m., dels proposition 1983/84:100 bilaga15 i vad avser Litt. D Slallig rationalisering och revisionpunkt D2 mom. 3, dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1983/84:1424 av m.fl. (c) om decentralisering av datasystem, 1983/84:1437av m. fl. (vpk) om datapolitiken, 1983/84:2051 av . (s) om datapolitiken, 1983/84; 2111 av () och () om vissa datafrågor. I proposition 100 bilaga 2 (punkt7, s. 8-11) har regeringen efter föredragning av statsrådet 1. berett tillfälle alt ta del avredovisningen av utredningsarbe te på dataområdet och av användningen av ADB i statsförvaltningen, 2. föreslagilriksdagen all godkänna vad som föreslagils i propositionen beträffande dennaredovisning från och med /85, 3. berettriksdagen tillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen omdatadelegationens fortsatta arbete och om sårbarheten hos datoriseradeinformationssystem. I proposition 100 bilaga 15 (punktD2, s. 101 - 108) har regeringen efter föredragning av statsrådet 3. berett tillfälle att la del av vad somanförts i propositionen om teknikupphandling inom dataområdet. I motion 1424 av m.fl. (c) hemställs I. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i molionen anförts om generalplaner fördecentralisering av de stora statliga datasystemen, ':dagen 1983184. Rättelse: S. 1, rad 12 Slår: m. fl. (m) Rättat lill: m,fl, (s) FiU 1983/84:28 2 2. atl beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om att fullfölja det arbetesom inletts i syfte all skapa en samordnad dalapolitik. 1motion 1437 av m. fl. (vpk) hemställs 1. attriksdagen beslutar atl hos regeringen begära utarbetande av etl brett datapoliliskt program enligt de riktlinjer som anges i molionen, 2. attriksdagen beslutar att uttala alt datoriseringen bör styras så all den främjar demokraliska strukturer och står i överensstämmelse med huma nistiska värderingar samt motverkar alienation och mänsklig maktlöshet. Imolion 2051 av m. fl. (s) hemställs 1. att uttalar sig föratt datadelegationen omorganiseras för att öka dess kompetensområde, 2. att uttalar sig föralt ett sammanhållet datapoliliskt program utarbetas och presenteras riksdagenför beslut. Imotion 2111 av () och () hemställs 1. atlriksdagen hos regeringen begär en sammanställning med förslag till prioritering av resursbehovet för omläggningar och modifieringar av stat liga ADB-system under 1980-talel, 2. att hos regeringenbegär alt frågan hur tillämpningen av informationsteknologin inom denoffentliga sektorn påverkar näringsliv, förelag och enskilda medborgare utreds, 3. atl hos regeringenbegär alt förutsättningarna för ell statligt organ för administrativutveckling, i enlighet med de i motionen förordade riktlinjerna, utreds. Samlatdatapoliliskt program, m.m. I budgetpropositionen 1983/84:100 bilaga 2.1redovisas en översikt över det pågående och under budgetåren 1982/83 och1983/84 avslutade utredningsarbetet på dataområdet. Av redovisningen framgåratl utredningsarbetet pä dataområdet är myckel omfattande. Vissautredningsförslag har redan remissbehandlats och regeringens förslag medanledning härav har förelagts . Det gäller t.ex.forskningsrådsnämndens förslag till program för forskning om datateknikensframlida användning m.m. och STU:s förslag lill rikllinjer för ett femåriglnationellt mikroeleklronikpro-gram. Ettflertal utredningar beräknar atl avsluta sitt arbete under första halvåret1984. Det gäller datalagstiftningskommiltén (DALK), (SÅRB), och Dala- och elektronikkommittén (). Närdessa utredningar avslutals kommer ell omfattande utredningsmaterial att föreligga om datoriseringens effekter. FiU1983/84:28 3 a. belysa datateknikenseffekler på sysselsättning och arbetsmiljö och hur tekniken påverkar kvinnorsresp. handikappades situation i arbetslivet samt bedöma vilka förulsättningarför en regionalpolitiskl önskvärd spridning av arbetsplatser som datateknikenkan väntas ge . Data- och elektronikkommittén har utrettsvensk elektronikindustri och kartlagt i vilken uisträckning näringsliv ochsamhälle utnyttjar datorer och annan utrustning för automation. Enligldirektiven skall kommittén vidare överväga om och i vilken form åtgärder börsättas in från samhällets sida i syfte atl antingen stimulera etl ökat ocheffektivare utnyttjande av denna teknik eller förbättra möjligheterna attförutsäga och förbereda de omställningar som kan behöva ske. Enligl utskottets uppfattning bör det. när det nämndautredningsarbetet är avslutat och remissbehandlat, finnas ett underlag för attutforma riktlinjer för ett samlat datapoliliskt program. I flera motioner, 1424, 1437,2051 och 2111, begärsaltregeringen utarbetar ett sammanhållet datapoliliskt program och föreläggerdetta för . I motion 1424 ay . (c) anförs all för atl förverkliga ell decentraliserat samhälle, spridamakt och inflytande och utveckla näringsliv och bebyggelse i alla delar avvårt land krävs en medveten och fast politisk viljeinriktning och en närasamverkan mellan samhälle, näringsliv, organisationer och enskilda. Spridning av datakraft, ADB-personal, kunnande, kompetensoch påverkansmöjligheter är en avgörande förutsättning för att främja verksamheloch utveckling i alla delar av landet, anför molionärerna vidare. Detlasärskilt med tanke på den betydelse datatekniken kommer att ha ,både inom näringsliv och offentlig förvaltning. Decentralisering är ett viktigt medel för atl åstadkommafördjupat arbetsinnehåll för de anställda, för alt öka användarinflytande ocheffektivitet samt för att minska sårbarheten. Enligt motionärerna måsle långsikliga generalplaner för deslora slalliga ADB-syslemens struktur utarbetas . Det utredningsarbetesom redan pågår måsle inordnas i dessa generalplaner med målsältningen altäsiadkomma decentralisering lill lokal eller regional nivå. En sådan målsättninginnebär ökad kunskap, ökat användarinflytande och effektivare organisation.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag all utarbeta generalplaner för destörsta ADB-tillämpningarna inkl. den slalliga servicebyrån DAFA. Den nuvarande regeringen har enligl motionärerna splittratdatafrågorna och försummat möjligheten att fortsätta del arbete som inletls förall skapa en samordnad datapolitik. Med hänvisning lill tidigareställningslagande med anledning av förslagen i proposition 1981/82:123 om ti /84. FiU1983/84:28 4 samordnad datapolitik bör regeringen därför ges i uppdragall fullfölja arbetet med en samordnad datapolitik. 1 motion 1437 (vpk) anförs alldagens saknar en politik för datoriseringens och elektronikensutvecklingslinjer och samhälleliga följder. Detta framstår inte bara som enbrist på förutseende ulan som en social och politisk fara. Erfarenheten harklart visat atl den tekniska utvecklingen i mycket är dubbelbottnad och atl dentekniska processen såväl som den sociala innefatiar även slarkl destruktivamoment och inflytelser. Därför är del enligl motionärerna särskilt vikligl alldessa processer blir föremål för medveten politisk bedömning och styrning ochunderordnas sociala och humanistiska principer. Vidare anför motionärerna atl om datoriseringen inle skallgynna odemokratiska tendenser, social utslötning och alienation av arbetetsamt upprättande av en form av teknologiskt barbari, måsle djupgående åtgärderkomma lill stånd. Bland dessa är del främst följande som är nödvändiga; En bred demokratisk diskussion måste bildaunderlag för ell medvelel samhälleligt program en sammanhängande samhällelig datapolitik. Former för politisk och facklig veioräll måsleskapas mot vissa former av datorisering. En översiktlig tidsplan måsle utformas fördatoriseringen och för investeringarna på dess område. Datoriseringenmåste styras så all den inte utarmar arbetets ställning i produktionsprocessenutan i sig aktiverar mänskligt kunnande och kapacitet. Datoriseringenmåsle styras så all den inle leder till atl kvinnofrigörelsen och kvinnornasallmänna sociala situation hotas. De bredalöntagarskiktens kunskap om datoriseringen måsle inriktas på förståelse avsystemens principer, processens större verkningar och samhälleliga effekter.Människorna skall inle bli välsmorda kuggar . de skall vara drivare av självahjulei. Den högreprofessionella utbildningen bygger på en farlig åtskillnad mellan tekniskt ochhumanistiskt- samhällsvetenskapligt kunnande. 1 motion 2051 av . (s) anförs att avgörande för hur dalatekniken kommer all påverkaarbelsförhållanden, konkurrenskraft och välfärd i vid bemärkelse i vårl land ärhur den kommer atl användas. Data och elektronik, informationsteknologi, kanbli en resurs som möjliggör att den anställdes kompetens ökar och attanslällda kan la alll mer ansvar i arbetsorganisationen. Klarar vi inte attstyra den nya tekniken i demokraliska och frigörande fållor, kommer vi att fåallt slörre klyftor i samhället, anför motionärerna. Generations- ochkunskapsmoisätlningar som skulle leda till oacceptabla motsällningar. Det finnssåledes såväl ett demokratiskt som ett rent ekonomiskt intresse all ökamänniskors kunska- FiU1983/84:28 5 per och möjligheter att utnyttja den nya tekniken. Detlakonstaterande tillsammans med del faktum alt de möjligheter som ligger idatoriseringen inte förverkligar sig själva, utan tvärtom kräver mycketmålmedvetna, intensiva och kostsamma insatser borde kunna utgöra utgångspunktenför en gemensam uppfattning i om behovet av atl ett sammanhålletdatapoliliskt program presenteras för ställningstagande, anförmotionärerna. I molion 2111 av () ochLennart () anförs att användningen av datateknik och elektronik i delsvenska samhället är omfattande och vidgas till att gälla allt fler områden.Detta gäller både i industrin, i servicesektorn och i den offentligaförvaltningen. Datatekniken sprids nu i snabb takt. Vid internationellajämförelser framstår som ell av de mest "genomdaloriserade"länderna. I delta perspektiv är det lika naturligt, och likaväsentligt, att ha en datapolitik som del är att ha en iransportpoliiik, enenergipolitik, en kulturpolitik osv. En meningsfull och fungerande datapolitikbör naturligtvis inte detaljreglera, men den bör samverka med och harmonieramed synsättet pä personaladministration, decentralisering,ahtibyråkraliverk-samhet, rationalisering, sårbarhet, personlig integritet,teknikupphandling m.m. En given utgångspunkt är att en samlad bedömning avdatafrågorna i vidsträckt mening icke får leda till centralstyrning och rigid,övergripande planering. Enligt moiionärernas mening saknas i budgetpropositionenen samlad dalapolilisk ansals, varför dessa åtgärder framstår som isolerade ochulan sammanhang och med en generell stralegi. Motionärerna föreslår vidare atl etl särskilt organinrättas för atl på ett övergripande sätl stimulera till och stödja forskningoch utvecklingsarbete m. m. på det adminislraliva områdel. Del finns f. n.inget samlat grepp eller någon policy för stöd och stimulans till administrativutveckling i likhet med STU;s insatser för den tekniska utvecklingen. I motion 2111 begärs vidare en sammanställning med förslaglill prioritering av resursbehovet för omläggningar och modifieringar avstatliga ADB-system för 1980-talet. Utgångspunkten är alt en betydande del avde stora statliga ADB-systemen som är i drift kommer att behöva omläggningar islörre eller mindre grad under mitten och senare delen av . Detsaknas enligl molionärerna kunskap om de sammanlagda insatser som kan blierforderliga. Denna brist bör enligt molionärerna avhjälpas genom en särskildulrcdning med förslag lill prioriteringar under 1980-talel. De frågor som las upp i motionernakommer att beröras i de utredningar som utskottet redovisat. Så kommer l.ex.DEK all redovisa sina överväganden med anledning av förslaget om all inrättaett särskilt organ för administrativ utveckling. kommeratt ta upp frå- FiU1983/84:28 6 gorna om hur datoriseringen påverkar arbetsförhållandena,arbetsmiljön samt sysselsättningen totalt, för olika näringsgrenar ochregioner. Utskottet delar motionärernasuppfattning däri att del är mycket angeläget att ett samlat datapolilisktprogram utarbetas möjligt. Utskottet förutsätter alt de synpunkter somframförts i de här behandlade motionerna prövas under arbetet med etl sådantdatapoliliskt program. Programmet bör i övrigt enligt utskottels mening grundaspå det mycket omfattande utredningsmaterial som kommer all föreligga inom detnärmaste halvåret. Utskottet ser därför inte anledning atl nu föreskriva eftervilka rikllinjer programmet bör utformas. Vad ulskottel anfört med anledning avmotionerna 1424, 1437, 2051 och 2111 om behovel av ett samlat datapolilisktprogram bör ges regeringen till känna. Redovisning av användning av ADB i statsförvaltningen I proposition 100 bilaga 2(momenten I och 2) föresläs i förenklande syfte att redovisningen avutredningsarbetet pä dataområdet och av användningen av ADB istatsförvaltningen fr. o. m. /85 endast får ske genomstatskontorets försorg. Denna redovisning tillkom på utskottets initiativ. Denhar utgjort ett värdefullt underlag för behandling av dedalapolitiska frågorna. Det framkommer inte minst av de motioner som väckts idessa frågor. Skulle denna redovisning inte längre ske i propositionen skulleinte fä samma möjligheter att mofionsvägen uppmärksamma dessa frågor.Utskottet anser därför att en redovisning av utredningsarbetet på dalaområdetoch av användningen av ADB i statsförvaltningen även fortsättningsvis bör skei budgetpropositionen. Delta bör ges regeringen till känna. Utskottet har inle någol att erinra mol vad som anförs iproposifionen (moment 3) om sårbarheten hos datoriserade informationssystem. I budgetpropositionen 1982/83:100bilaga 2 anmälde föredragande statsrådet att han avsåg att ge datadelegationennya direktiv. Utskottet anförde med anledning härav att det är naturligt attdelegationens verksamhet efter hand omprövas (FiU 1982/83:33). Eftersomriksdagen förespråkat all delegationen skulle inrättas och utskottet i sambanddärmed lämnat synpunkter pä delegafionens verksamhet ansåg utskottet attriksdagen borde beredas tillfälle att, innan delegationens nya uppgifter läggsfast, behandla regeringens förslag om inriktningen och omfattningen avdelegationens fortsatta arbete. Delegationen har avslutat sina uppdrag vad gällerteknikupphandling och information saml utbildning av allmänheten i datafrågor. Datadelegationen avser enligt en framlagd arbetsplan attkoncentrera sitt arbete inom områdena: användningsområdet för telemalik,användning av hemdatorer, utveckling och användning av programvaror i offentligför- FiU1983/84:28 7 vattning i näringsliv och i hushällen, karlläggning avdataforskning vid högskolor och inom myndigheter, bred utbildning i datafrågorsamt datateknikens inverkan på yrkesutbildningsplaneringen. Föredragande statsrådet har inte någon erinran moldaladelegalioner-.s arbetsplan och anser inle att några ytterligare direktivbehövs för delegationens arbete. Delegationen bör även i fortsättningenallmänt fungera som ett forum för åsikts- och informationsutbyte mellanriksdagspartierna, , arbetsmarknadens parter, kommunförbundenoch andra viktiga intressenter inom datapolitikens område. I motion 2051 anförs alt del finnsbehov av ett datapoliliskt forum med både framtidsinriktad och inte minstinternationell överblick. Detta forum skulle kunna analysera och diskuteraeffekterna av teknikens mer långsiktiga effekter i vårt samhälle, behov avdepartementsövergripande insatser, behov av samordning av olika insatser m.m.Forumet behöver enligl molionärerna ha så bred representation som möjligt föralt få till stånd en kvalificerad diskussion. Datadelegationen har till sinsammansättning kunnat uppfylla kraven på representativitet. Det har dockuppstått vissa oklarheter om dess mandat. Dessa bör undanröjas. Delta kan skegenom alt den eventuellt får mer preciserade mandat och genom att denomorganiseras till atl ligga under statsrådsberedningen snarare än undercivildepartementet, anför motionärerna. Utskottet ser i likhet med vad som anförs i propositioneninle någon anledning att erinra mot datadelegationens förslag till inriklningav arbelel /84 och 1984/85. Inte heller finns det f. n. enliglulskottel skäl aU ompröva delegationens ställning eller mandat. Delegationenbör i sin nuvarande form kunna fungera som forum för att analysera ochdiskutera datateknikens mer långsikliga effekter och behov av samordnadeinsatser på det sätl som föresläs i motionen. Utskottet anser därmed atl någraåtgärder med anledning av motionen i denna del inte nu är påkallade. Molion2051 yrkande 1 avstyrks av utskottet. Utskottet har inte heller något atterinra mot vad som anförs i proposition 100 bilaga 15 (punkt D2 moment 3) omteknikupphandling inom dataområdet. 1.beträffande ett samlat datapotitisktprogram m.m. atlriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:1424, 1983/84:1437, 1983/84:2051yrkande 2 och 1983/84:2111 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. FiU1983/84: 28 8 2. beträffande redovisningav användningen av ADB i statsförvalt ningen allriksdagen med anledning av proposition 1983/84:100 bilaga 2 punkt 7 momenten 1och 2 som sin mening ger regeringen lill känna vad ulskoltet anfört, 3. beträffande datadelegationen a. atlriksdagen avslår molion 1983/84:2051 yrkande I. b. altriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposi tion 1983/84:100 bilaga 2 punkt 7 moment 3 om datadelegationens fortsalla arbete och om sårbarheten hos datoriserade informa tionssystem, 4. beträffande teknikupphandling inom dataområdet allriksdagen lägger lill handlingarna vad som anförls i proposition 1983/84; 100bilaga 15 punkt D2 moment 3. Närvarande: (), (), LennartBlom (m), (), (), (c), TorstenKarlsson (s), (), i (s), (),(), i (vpk), (),() och (). Ett samlat datapoliliskt program m. m. , ,och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 6 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse; Utskottet delar motionärernas uppfattningall det är mycket angeläget att ett samlat datapoliliskt program utarbetassnarast möjligt. 1 likhet med vad som anförs i motion 2111 anser utskotlet atten meningsfull och fungerande datapolitik inte bör detaljreglera ulan samverkamed och harmoniera med synsättet på personaladministration, decentralisering,anti-byråkraliverksamhel, rationalisering, sårbarhet, personlig integritet, teknikupphandlingm. Del innebär således all datapolitiken inle får leda lill FiU1983/84:28 9 centralstyrning och låsa den långsiktiga övergripandeplaneringen. Vad utskottet anfört om behovet och inriktningen av ettsammanhållet datapoliliskt program bör ges regeringen lill känna. Beträffande den statliga sektorns användning avinformationsteknologi och ADB vill ulskottel anföra följande. De statligaADB-systemen som byggts upp har ofta varit myckelkomplexa och kraftigt centraliserade. Detta gör att deras användarvänlighet,sårbarhels-och säkerhetsskydd med dagens krav inte är tillfredsställande. Dehar med tiden också blivit oekonomiska. En betydande del av de stora statligaADB-systemen, som är i drift, kommer därför att behöva genomgå storaförändringar . De sammanlagda insatser som kan bli erforderligasaknas det i hög grad kunskaper om. Utskotlet tillstyrker därför det krav somframförs i motion 2111 alt hos regeringen begär en sammanställningmed förslag till prioritering av resursbehovet för omläggningar ochmodifieringar av statliga ADB-system under 1980-ialet. Den statliga ADB-verksamhelen påverkar på olika sättvillkoren för näringsliv, företag och enskilda medborgare. Genom datoriseringeni statsförvaltningen har informationsflödet mellan myndigheter, näringsliv ochenskilda medborgare ökat myckel kraftigt. Detta återverkar bl. a. på säkerhetoch sårbarhet och på förutsättningarna för inlegritelsskydd för individer ochföretag saml på rättstryggheten. Enligt utskottets mening är detta frågor av såväsentlig betydelse all de bör ulredas i särskild ordning. Utskottettillstyrker därför, som föreslås i motion 2111, att frågan hur tillämpningen avinformationsteknologin inom den offentliga sektorn påverkar näringsliv,företag och enskilda medborgare utreds. Utskottet tillstyrker också att förutsättningarna för ettstatligt organ för administrativ utveckling enligt de riktlinjer som föresläs imotion 2111 utreds. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ett samlat datapotitiskt program m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84; 1424. 1983/ 84; 1437, 1983/84;2051 yrkande 2 saml med bifall till motion 1983/ 84:2111 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Ett samlat datapolitiskt program m. m. (c) och () anser alt dels den del av utskottet yttrandepå s. 6 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse; Utskottet delar motionärernasuppfallning däri alt det är mycket angelägel att etl samlat datapolilisktprogram utarbetas möjligl. FiU1983/84:28 10 gen godtog en uppläggning av del dalapoliliskaarbelel i enlighet med vad som föreslogs i proposition 1981/82; 123 omsamordnad datapolitik. I denna proposition redovisades vissa principer ochriktlinjer för datateknikens utveckling och användning. Dessa berördeintegritet, sårbarhet, sysselsättning, regional utveckling, arbetsinnehåll ocharbetsmiljö. Med hänsyn lill rekommendationernas aklualitetsgrad och denfortsatta hanteringen av dessa delades de in i följande tre kategorier; - Kalegori 1 somskulle leda lill äigärder . - Kategori 2 somskulle utredas vidare. - Kategori 3 sommed fördel kunde hänskjutas lill liden . Det arbete som därmedinleddes för atl skapa en samordnad datapolitik måsteenligt utskotlels mening fullföljas. Regeringen bör därför ges i uppdrag altfullfölja arbetet med en samordnad datapolitik och redovisa de åtgärder ochförslag som innefattas i kategorierna 1 och 2. Detta bör ges regeringen tillkänna. Utskottet vill beträffande de slalliga ADB-systementillstyrka vad som föreslås i motion 1424. nämligen atl långsikligageneralplaner utarbetas för dessa ADB-system med målsättning atl åstadkommadecentralisering till lokal eller regional nivå. Det innebär att en anpassningskall ske till den regionala och lokala nivåns behov av datorstöd. Därigenomökar kunskapen och användarinflylandet i organisationen. Ulskottel tillstyrkermed det anförda bifall lill motion 1424. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ett samlat datapotitiskt program m. m. atlriksdagen med anledning av motionerna 1983/84; 1437, 1983/ 84:2051 yrkande 2och 1983/84:2111 samt med bifall fill molion 1983/84; 1424 som sin mening gerregeringen till känna vad ulskottel anfört. i (vpk) anför: Jag ser utskottets tillkännagivandetill regeringen om behovet av ett datapoliliskt program som ett steg i rättriktning eftersom etl sådant program saknats . rätt utformatdatapolitiskt program kan ge samhället möjlighet att i högre grad än hittillspåverka utvecklingen. Utskollel förutsätler alt de i motionerna framfördasynpunkterna behandlas positivt under arbetet med ett datapolitiskt program.Eftersom FiU 1983/84:28 11 datateknikeninte på något sätt är neutral i förhållande lill vem som styr inriktningen avdataanvändningen eller för vilka syften tekniken används, måste de synpunktersom framförs i motion 1437 oundvikligen komma i förgrunden. Detsjupunktsprogram som framläggs i motionen stämmer väl överens med de frågor somverkligheten redan ställt lill debatt i samhället. Ett datapolitiskt programsom inle behandlar datoriseringens och elektronikens djupa samhälleligaföljder i dessa avseenden är helt oacceptabelt.