bet · G701SoU12 · 1983-12-31 00:00:00 — om statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp (prop.1983/84:9) m. m. I betänkandet behandlas proposition1983/84:9 om statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp jämte de motionersom väckts med anledning av propositionen. Dessutom behandlas åtta motionerangående barnomsorg som väckts under den allmänna motionstiden . Till betänkandet har fogats 18 reservationer av (m), (c),(fp) och (vpk) samt 2 särskilda yttranden av (m) och (fp). Utskottet har i ärendet uppvaktats av (), Aktionsgruppen bevara föräldradrivna daghem iUppsala, (), RfW). Vidare harinkommit ett antal skrivelser. Beträffande statsbidragen tillbarnomsorgen fillstyrker utskottet i stort sett de riktlinjer förstatsbidragsgivningen som läggs fram i propositionen. Utskottet behandlar i detsammanhanget de tidsgränser för vistelsefid som bör gälla som förutsättning förbidrag.' Utskottet fillstyrker vidare vissa modifieringar av propositionensförslag såvitt gäller bidrag till öppna förskolor samt bidrag för skolbarn somvistas i fritidshem eller i utvidgad syskongrupp i daghem. Motionsyrkanden(vpk) rörande kvalitetsnormer som förutsättning för bidrag m. m. avstyrks.Beträffande enskilda dag- och fritidshem som drivs utan vinstsyfte avorganisationer eller sammanslutningar föreslår utskottet ett ytterligarebidrag om . per avdelning för . Mofionsyrkanden (c, fp) omsamma generella bidragsregler för både enskild och barnomsorg avstyrksdäremot. Samtliga oppositionspartier har med skilda motiveringaryrkat avslag på proposifionen. och resp.vänsterparfiet kommunisterna reserverar sig till förmån för de alternativaförslag till statsbidragssystem som de lagt fram i sina motioner. Moderatasamlingspartiet yrkar i sin reservation att det nuvarande statsbidragssystemetbehålls till dess att ett nytt förslag arbetats fram i enlighet med vissariktlinjer. När det gäller övriga frågor rörande barnomsorgen föreslårutskottet att tillkännager att regeringen skyndsamt bör lägga fram enny utbyggnadsplan för barnomsorgen. Övriga motionsförslag (s, m, c, fp, vpk)anses inte påkalla någon åtgärd från sida. 1 1983/84.12 saml. SoU1983/84:12 2 Beträffande statsbidragen till densociala hemhjälpen framhåller utskottet bl. a. att det är angeläget att brytade automatiska utgiftsökningar som följer av det nuvarande statsbidragetskonstruktion och tillstyrker därför i princip propositionens förslag. Häremotreserverar sig kommunisterna. Utskottet föreslår en ändringsåvitt avser bidrag för insatser som på kommunens uppdrag utförs av enskildorganisation. Utskottet föreslår vidare ett tillkännagivande från riksdagenssida om att regeringen skyndsamt bör redovisa sina överväganden i fråga om dekommunala ålderdomshemmens finansiering och lämna förslag i syfte att minskaden ekonomiska styrningen av äldreomsorgen. I proposition 1983/84:9 omstatsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp föreslår regeringen() - efter föredragning av statsrådet - attriksdagen godkänner i propositionen förordade riktlinjer för statsbidrag tillbarnomsorg och social hemhjälp. De nya statsbidragsreglerna föreslås fillämpasfr. o. m. . Motioner väckta under den allmänna motionstiden I mofion 1982/83:571 av GörelBohlin (m) och () hemställs att uttalar sig för attkommunerna vid planeringen av barnomsorgen bör sträva efter en samladpedagogisk gruppverksamhet för barn i sexårsålaern som förberedelse införskolan. I mofion 1982/83:686 av . (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 b och c), attriksdagen beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts b) dels ominförande av deltidsförskola för alla barn , c) dels omåtgärder för att bryta den sneda könsfördelningen bland förskolans personal. Motiveringtill yrkandena finns i motion 1982/83:683. Yrkandena 1 a) och d) samt yrkande 2har behandlats av utskottet i betänkandet SoU 1982/83:25. I mofion 1982/83:737 av i m. (s) hemställs 1. att begär att regeringen i kommunala överläggningarom en ny utbyggnadsplan för barnomsorgen tar upp frågan ombarnomsorg på SoU1983/84:12 3 2. att begär attregeringen genom kontinuerligt följer upp frågan om barnomsorgpå obekväma arbetstider i den kommunala barnomsorgsplaneringen. I motion 1982/83:741 av UllaTilländer (c) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av information ommöjligheten att i den kommunala barnomsorgsplanen räkna in förskolor medkristen inriktning eller Waldorf- och Montessoriförskolor. 1 motion 1982/83:743 av . (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1-7), 1. att uttalar att målsättningen bör vara attalla barn skall kunna beredas plats i samhällets barnomsorg, vilket också bör vara riktmärke för regeringens aviserade överläggningar med Kommunför bundet, 2. att riksdagenuttalar att utbyggnaden av samhällets barnomsorg bör ske i form av daghem ochfritidshem och att familjedaghemmen därvid endast bör utgöra ett komplementför barn i speciella situationer, 3. att riksdagenuttalar att för kommunerna bindande kvalitetsnormer för samhällets barnomsorgbör utarbetas och fastställas innebärande a) att ytkravetfastställs till 9-9,5 m per plats, men att dispens skall kunna ges ned till7-7,5 m per plats vid särskilt goda planlösningar, b) attgruppstorleken fastställs till högst 10 barn i åldern 0,, till 15 barn iåldrarna och 12-15 barn i s. k. utvidgad syskongrupp, c) attpersonaltätheten fastställs till 0,40 i åldersgruppen 0,, 0,20 och 0,17 i åldersgruppen och däröver, 4. att riksdagenuttalar att vid inrättande av åldersintegrerade avdelningar inom barnomsorgenbehovet av att bedriva åldersanpassad verksamhet beaktas, 5. att riksdagenuttalar att fasta vikarier bör anställas inom barnomsorgen, motsvarande envikarie per fem anställda, 6. att riksdagenuttalar att kommunerna bör ges rätt att anlita den stödpersonal för barn medsärskilda behov som befinns erforderlig och att i efterhand, sedan särskildredovisning skett, erhålla full kostnadstäckning från staten för dennastödpersonal, 7. att riksdagenuttalar att uppdelningen i barnskötar- och förskollärar-tjänster böravskaffas och ersättas av en tjänsteform benämnd förskollärare. Yrkandena 8-10 i motionen har behandlats av utskottet ibetänkande SoU "l982/83:25. I mofion 1982/83:1312 av OlaUllsten m. fl, (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 4), SoU1983/84:12 4 4. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om initiativ till enutvärdering och redovisning av försöken med föräldramedverkan inombarnomsorgen. Yrkandena 1-3 i motionen har behandlats av utskottet ibetänkande SoU 1982/83:25. I motion 1982/83:1614 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag innebärande att regler för allmänbehörighet för personal inom barnomsorgen införs, 2. att som enföljd av yrkande hos regeringen hemställer om åtgärder för attbereda redan anställd personal inom utbildningsyrket och som saknar formellbehörighet möjlighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet, 3. att riksdagenuttalar att personalen inom barnomsorgen genom kommunens försorg bör beredasmöjlighet till fortbildning motsvarande . Mofiveringtill yrkandena finns i motion 1982/83:1613. I motion 1982/83:1826 av ElisabethFleetwood (m) och () hemställs att hosregeringen begär tilläggsdirektiv för kommittén för översyn avfritidshemsverksamheten för yngre skolbarn i enlighet med vad i motionenanförts. Motioner väckta med anledning av proposition 1983/84:9 I motion 1983/84:11 av LennartBladh m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående s. k. överinskrivning, målen förförskolan och samverkan skola, förskola och fritidshem. I motion 1983/84:12 av m. fl. (c)hemställs 1. att riksdagenavslår i proposition 1983/84:9 föreslagna nya regler för statsbidrag tillbarnomsorg och social hemhjälp, 2. att riksdagenbeslutar att statsbidrag till barnomsorgen skall utgå av bruttokostnadernaför daghem, fritidshem, kommunala familjedaghem, deltidsförskolor och öppnaförskolor i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att riksdagenför sin del uttalar att den kommunala barnomsorgsverksamheten i ökadutsträckning bör drivas i föräldraledda daghem och att olika omsorgsformergenom bl. a. vårdnadsersättning från samhällets utgångspunkt ges lika värde. Imotion 1983/84:14 av . fl, (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av en ny utbyggnadsplan för barnomsorgen. SoU1983/84:12 5 1 motion 1983/84:15 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag till nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen och den sociala , 2. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag att avindexera statsbidragen tillbarnomsorgen och den sociala , 3. att riksdagenbeslutar att nuvarande statsbidragssystem för barnomsorgen skall ersättas avett driftbidrag motsvarande av kommunens nettokostnader för driften, 4. att riksdagenbeslutar att t. v. inrätta ett anordningsbidrag för heltidsförskola ochfritidshem motsvarande . per plats i syfte att förverkliga 1976 årsbeslut om utbyggnad av barnomsorgen, 5. att riksdagenuttalar att föräldrakooperativa daghem som driver verksamhet den 1 oktober 1983bör överföras i regi, 6. att riksdagenuttalar sig för en höjning av barnomsorgsavgiften till och hemställerhos regeringen om förslag härom i anslutning till statsbudget för budgetåret1984/85. I motion 1983/84:16 av m. fl. (m)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att avslå proposition 1983/84:9, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära nytt förslag till statsbidragsregler förbarnomsorg och social hemhjälp i enlighet med de riktlinjer som anvisats imotionen. I motion 1983/84:17 av Ing-MarieHansson (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid beräkningen av statsbidraget för antalet årsarbetare i daghem ochfritidshem också lönenivån hos skilda personalkategorier beaktas så att inte enpersonalbemanning med blandade yrkeskategorier missgynnas. I motion 1983/84:18 av m. fl. (fp)hemställs 1. att riksdagenavslår proposition 1983/84:9, 2. att riksdagenbeslutar om statsbidrag till barnomsorgen i enlighet med förslagen iproposition 1980/81:205, 3. att ,om proposition 1983/84:9 ändå skulle bifallas, beslutar om sådanaregelförändringar att barnomsorg i privat regi stimuleras enligt vad somanförts i motionen. I mofion 1983/84:19 av m. fl. (s) föreslås 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lägrevistelsetid för rätt till helt statsbidrag till barnomsorg, 2. att riksdagenanhåller att regeringen fastställer om vistelsetid inom barnomsorgen skall avseöverenskommen eller faktisk tid, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i SoU1983/84:12 6 motionen anförts om en neutral statsbidragsnivå förskolbarn i olika former av barnomsorg, 4. att hos regeringen hemställer om en fortlöpandeuppföljning av det nya statsbidragssystemet fill barnomsorg. I mofion 1983/84:20 av () hemställs att uttalar att statsbidraget fill barnomsorgen ges ensådan utformning att kooperativa barnomsorgsverksamheter ges samma bidragsmöjlighetsom de kommunala. I årets budgetproposition [prop.1982/83:100, bil. 1 (finansplanen)] anförde regeringen bl. a. att översynerhade initierats i fråga om vissa specialdesfinerade statsbidrag i syfte att påett bättre sätt tillgodose såväl vårdpolitiska mål som krav på minskaddetaljplanering och ökad effektivitet i statsbidragssystemet (s. 42). a. bidragen till barnomsorgen och den sociala hemhjälpen. Detanfördes vidare bl. a. att det för ett nytt statsbidragssystem tillbarnomsorgen borde gälla att det håller sig inom den ekonomiska totalramen förbidraget per plats enligt statsbidragssystemet och att man ävendär minskar detaljregleringen. Vad gäller den kommunala sektorn generellt settframhölls vidare bl. a. att den bedömningen måste göras att det ytterst ärmöjligheterna att finansiera en expansion som sätter gränserna för ökningen iden kommunala verksamheten samt att barnomsorg och äldreomsorg därvidlag börprioriteras. (FiU 1982/83:30) anförde underriksdagsbehandlingen av propositionen med anledning av en motion (c) medbegäran om utredning av olika förslag att begränsa de automatiskakostnadsökningarna i statsbudgeten bl. a. att frågan om att lösa uppautomafiken på utgiftssidan är en mycket central fråga i det framtidabudgetarbetet och att det endast genom att bryta utgiftsautomatiken är möjligtatt dämpa utgiftstillväxten och motverka ytterligare ökning avbudgetunderskottet. I proposifion 1982/83:90 om kommunalekonomiska frågorinför togs dessa frågor upp på nytt. Finansministern anförde där (s. a. att en central åtgärd för att få samhällsekonomin i balans är attminska automafiken i utgiftstillväxten. Bakgrunden är de mycket kraftiga automatikbindningarsom finns i statsbudgetens utgifter. av dessa präglas av direktaautomatikbindningar eller av att de är föremål för reguljär pris- ochlöneomräkning. Den automatiska pris- och löneomräkning som skett bordeenligt finansministern ersättas av en förutsättningslös diskussion om vilkabidragsnivåer som kan medges med beaktande av de samhällsekonomiskaförutsättningarna. En central utgångspunkt måste vara att det inte längre arsjälvklart att det blir någon uppräkning av statsbidrag och ersättningar mellanskilda år. I kompletteringspropositionen (prop. SoU1983/84:12 7 83:150) anförde finansministern vidare bl. 1 s.63 f.) att utifrån målet att begränsa prisökningarna i samhällsekonomin tillnivån under loppet av som ett krav måste gälla att de utgifter somstyrs av prisutvecklingen maximeras till denna ökningstakt. Den begränsningsom förordades innebär att bestämmelser måste utformas för varje enskiltanslag, så att den generella principen kan uppnås. Enligt finansministern bordevidare begränsningen i inflationsuppräkningen i tillämpliga delar gälla fr. o.m. ingången av om inte särskilda omständigheter motiverar en annantidpunkt. Principen innebär sålunda att endast den förutsatta prisökningentillåts slå igenom i berörda utgifter . Finansministern upplystevidare att förslag om nya statsbidragssystem för barnomsorg och social hemhjälpfr. o. m. skulle föreläggas efter överläggningar med och tillade att syftet med de nya reglerna var att möjliggöraett bättre utnyttjande av tillgängliga resurser och att begränsa denautomatiska ökningen av statsbidragen (s. 65). sade sig inte ha något att erinra mot vadföredraganden anfört i de båda propositionerna angående automatik istatsbidragen och begränsning av den statliga normgivningen (FiU 1982/83:45 s.29). Utskottet, anförde vidare bl. a. att en naturlig åtgärd är att söka minskade automatiska bindningar som finns i bidragen till kommunerna. Det är enligtfinansutskottets mening nödvändigt med förutsättningslösa diskussioner om deolika bidragsnivåerna. En automatisk uppräkning av anslagen garanterar inte attbidragen gör större nytta. Enligt finansutskottet är en kritisk omprövning avde olika bidragssystemen så som aviserats i de båda propositionerna snarare engaranti för att den kommunala servicen kan hållas på en god nivå än tvärtom.Mot utskottets ställningstagande i denna del reserverade sig vänsterparfietkommunisterna. Även i den för nu aktuella propositionen1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. omnämns förslaget om nyastatsbidrag till barnomsorgen och social hemhjälp som ett exempel påregeringens åtgärder för att bryta den princip om kompensation för historiskinflation som tidigare utgjort grund för anslagsuppräkningen (s. 27), I den här behandlade propositionen 1983/84:9 omstatsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp anförs bl. a. att regeringenmed kraft tagit itu med uppgiften att sanera den svenska ekonomin och att detär nödvändigt att angripa problemen på bred front (s. 4). För att åstadkommatillväxt i ekonomin måste bl. a. inflationen bekämpas och budgetunderskottetminskas. Därigenom skapas också förutsättningar att slå vakt om den fullasysselsättningen och den sociala tryggheten. Det är mot den bakgrunden somförändringar i statsbidragssystemen för barnomsorgen och den sociala hemhjälpenföreslås. I propositionen anförs vidare att förändringarna syftar till ettbättre resursutnyttjande inom två viktiga områden som regelsystemetbyggs upp på ett sådant sätt att de sociala och pedagogiska målen behålls ochadministrativt krångel undviks. SoU1983/84:12 8 Nuvarande bestämmelser m. m. Det nuvarande statsbidragssystemetför barnomsorgen är utformat på följande sätt. För daghem utgår statsbidrag med ett årligt belopp förvarje plats. Bidrag utgår för plats iavdelning som är öppen . Statsbidrag utgår föralla platserna i en avdelning om minst två tredjedelar av platserna iavdelningen eller i kommunen som helhet utnyttjas minst fem fimmar per barn ochdag (den s. k. tvåtredjedelsregeln). För plats i fritidshem är statsbidraget hälften avbidraget till en daghemsplats, eller f. n. Bidragskrav är attavdelningen är öppen under minst . I bidragsbeloppen för daghemmen och fritidshemmen harbeaktats behovet av extra insatser för barn med behov av särskildastödåtgärder. Likaså har beaktats de kapitaltjänstkostnader som uppstår vidanordnandet av daghems- och fritidshemsplatser. Antalet platser i daghem och fritidshem som ärstatsbidragsberättigade bestäms av i förhållande dels till enytnorm, dels till en s. k. pedagogisk norm. Statsbidrag utgår fill kommunen. Detta gäller även försådant daghem eller fritidshem*som drivs av annan än kommunen, t. ex. enreligiös eller annan ideell organisation, om institufionen ingår i kommunensbarnomsorgsplan. Kommunen förmedlar vanligen statsbidraget till huvudmannen. Ivissa fall lämnar kommunen härutöver ytterligare driftbidrag. För familjedaghem utgår statsbidrag av kommunensbruttokostnader. Därutöver utgår i vissa fall ett grundbelopp - f. n. - för barn som vistas minst i familjedaghem samt etthälften så stort grundbelopp för förskolebarn som vistas i sådant hem mindre per dag och för skolbarn. Bidragen fill barnomsorgen räknas upp med hänsyntill den genomsnittliga löneutvecklingen för anställda i offenflig tjänst. Statsbidraget finansieras genom en arbetsgivaravgift, dens. Denna uppgår f. n. till [2 kap. 1 § lagen(1981:691) om socialavgifter]. På förslag av den tidigare borgerliga regeringen beslutaderiksdagen om ett ändrat statsbidragssystem för barnomsorgen (prop.1980/81:205, SoU 1981/82:1, rskr 38). Det nya statsbidragssystemet var avsettatt träda i kraft . Den dåvarande regeringen utfärdade medstöd av beslut förordningen (1982:524) om statsbidrag till kommunalbarnomsorg. Därigenom upphävdes förordningen (1976:396) om statsbidrag tilldaghem och fritidshem samt kungörelsen (1968:236) om statsbidrag till kommunalfamiljedaghemsverksamhet. SoU1983/84:12 9 Det ändrade statsbidragssystemetinnebar en övergång från ett bidrag per plats fill ett bidrag i procent avbruttokostnaderna för verksamheten. Det innebar även en vidgning av debidragsberättigade verksamheterna. Enligt det nya systemet skulle statsbidragutgå för kommunernas kostnader för daghem, fritidshem och kommunalafamiljedaghem och därutöver för deltidsgruppverksamhet och för s. k. öppnaförskolor. I bidragsunderlaget skulle vidare få inräknas en schablonmässigtberäknad kostnad för pedagogisk ledning. Bidrag skulle utgå av kommunensbruttokostnader. Bidragsreglerna kompletterades med en spärregel, som innebaratt statsbidraget för befintlig verksamhet i daghem och fritidshem i visskommun fick ökas i förhållande fill föregående år högst motsvarande dengenomsnittliga årliga löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. För icke-kommunala institutioner gällde enligt det nyasystemet att statsbidrag skulle utgå under förutsättning att de fanns intagna ikommunens barnomsorgsplan. Därutöver gällde vissa regler som medförde att endastinsfitutioner av daghems- resp. fritidshemskaraktär skulle bli statsbidragsberättigade.Bidrag för sådan insfitution skulle utgå till kommunen av en avsocialstyrelsen beräknad genomsnittskostnad per plats. I enlighet med förslag från den socialdemokratiskaregeringen upphävde sitt fidigare beslut om nyttstatsbidragssystem (prop. 1982/83:55, SoU 12, rskr 100). Detta innebar att denya statsbidragsbestämmelserna aldrig kom att träda i kraft och att detidigare reglerna fortsatt att gälla även efter [förordningen (1982:524) om statsbidrag fill barnomsorg upphävdesgenom förordningen (1982:1240)]. I samma proposition aviserade samfidigtregeringen att man inom påbörjat arbetet med ett nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen. Frågan om statsbidrag till barnomsorgen har senastbehandlats av i betänkande SoU 1982/83:25 s. 12-19 (rskr 256). Propositionens förslag till statsbidragssystem Det nu gällande statsbidragssystemethar enligt proposition 1983/84:9 i vissa hänseenden kommit att upplevas som etthinder för förnyelse (s. 5). Ett nytt statsbidragssystem måste därför enligtpropositionen ge kommunerna stor frihet att utforma sin barnomsorg så att delokala förutsättningarna kan tas till vara. I proposifionen anförs vidare bl.a. att befintliga resurser måste utnyttjas effekfivt som utrymmemåste ges för att utveckla nya verksamhetsformer. Vidare måste de lokala ochcentrala erfarenheterna bättre tas till vara. a. detta syfte föreslås ipropositionen en satsning på utvecklingsverksamheter. För att stödjadagbarnvårdarna och de hemarbetande föräldrarna i deras arbete med barnföreslås vidare att bidragsgivning-en vidgas till att omfatta även öppna förskolor.Den allmänna förskolan för sexåringar bör däremot liksom fidigare infe varastatsbidragsberätfigad (jfr s. 8). Ett nytt statsbidragssystem måstevidare enligt propositionen anpassas till den samhällsekonomiska situation vibefinner oss i. Bidragssystemet bör därför utformas så att det stimulerarkommunerna till ett effektivare resursutnyttjande inom de ekonomiska ramar somstår till förfogande, vilket bl. a. bör främja lokala lösningar och ett bättreutnyttjande av befinfliga resurser. Enligt propositionen bör vidare det nyabidragssystemet medge en ökning av antalet barn i barnomsorgen till en lägrekommunal kostnad utan att de pedagogiska kraven eftersatts. Det bidragssystemsom bäst motsvarar dessa krav är enligt proposifionen ett bidrag per inskrivetbarn kombinerat med ett bidrag till personalinsatserna i daghem och fritidshem. I propositionen föreslås mot bakgrund av det anförda ettbidragssystem som innebär att bidrag utgår med ett fast belopp per inskrivetbarn i daghem, fritidshem och familjedaghem samt vad beträffar öppna förskolormed ett belopp per enhet. Vidare föreslås ett schablonmässigt bidrag förinsatser för barn med särskilt behov av stöd. När det gäller statsbidrag förenskilda daghem och fritidshem föreslås att bidrag per inskrivet barn utgårefter i princip samma regler som gäller för kommunala verksamheter. Ett bidrag per inskrivet barn innebär en stimulans förkommunerna att i ökad utsträckning utnyttja befintliga resurser. ärdet enligt propositionen viktigt att det pedagogiska innehållet iverksamheterna även i fortsättningen är av god kvalitet. I detta sammanhang ärde personella resurserna betydelsefulla. Därför föreslås också att bidrag utgårmed ett belopp per årsarbetare i daghem och fritidshem. Detta beräknas schablonmässigtpå grundval av kommunens lönekostnader för personal som arbetar ibarngrupperna. När det gäller bidragsbeloppen kanpropositionsförslaget sammanfattas på följande sätt. 4-7 tim. Fritidshem Familjedaghem 7 tim.--7 tim. Öppenförskola med behov av särskilt stöd 22 000 11 000 50 000/enhet 6 000 var för Statsbidrag för enskildadaghem och fritidshem bör utgå som bidrag per inskrivet barn och efter sammaregler som för kommunala verksamheter vad beträffar vistelsetider,bidragsbeloppens storlek m. m. SoU1983/84:12 11 Beträffande öppna förskolor anges ipropositionen att de i princip bör vara öppna . För utvecklingsprojekt föreslås vidare att inom ramen förbidraget till barnomsorgen avsätts 30 milj. kr. för lokalf utvecklings-och förnyelsearbete. Dessa medel föreslås i huvudsak gå till kommunalautvecklingsprojekt.