bet · G701FiU20 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 del andra steget omvandlas det såhinda fratmäknadenominella beloppet till ett realt resultat. Del sker genom alt man gör dels ettmot årets itinaiion svarande avdrag p;i ingående lager, maskiner och :indrainventarier, inonetiira tillgångar, årets nominella vinst och nyemitteratkapital, dels ett tillägg för årets inflationseffekter på ingående skulderinkl. avsättningar till investeringsfond. Avdrag och tilliigg beriiknas medhänsyn lill den allm;iim;i prisutvecklingen under föregående år och med ledningav en pä konsumentprisindex uträknad indexserie. Untlerlaget för vinstdelningsskalten skall beräknas tor arje töi etag för sig iich bestämmas av taxeringsniminden i s;nnb;ind med denärliga inkomsttaxeringen. Mindre vinster undantas skatt. Vidfastställande a\ underlaget för vinstdelningen medges därfiir i ett tredje stegett avdrag (s. k, fvibelopp) p;'i antingen 500 1)0(, (fast frihelopp) eller6 ''i iw lörelagels lönesumma FiU1983/84:20 109 (lönebaserat fribclopp). Företaget lär självt vidja mellandet fasta och det lönebaserade fribeloppet. Företag som ingår i en koncern c,d, kan fä högst ett fast fribelopp. Vinstdelningsskalten utgör 20 'r av underlaget och iiravdragsgill vid taxeringen året efter del den påförts. Skatten tas ut fr, o.ni, taxering eller-såvitt gäller företag med brutnariikenskapsär-fi". o, iii, taxering. I samtliga de motionei som väckts med anledning avpropositionen yrkas avslag på denna. Ett genomgående tema i motionerna ar attett invecklat och svåröverskådliut skatte- oeh avgiftssystemgenotii vinstdelningsskatten kominer att ytterligare avsesiiri kompliceras ochatt skatten kommer att leda till negativa effekter på ekonomi oehsysselsättning. Ett annat ofta återkommande argument är att skatten inte kommeratt bidra vare sig till att sprida ägandet till Kintagarna eller all skapa nyttriskkapital för förelagen. anser sig sakna anledning att gä in pä denprincipiella frågan om ett löniagarfondsyslem bör införas eller inte. efteisomden prövas av finansutskottet. När det gäller \ al av metod för att finansierafondsystemet torde enligl skatteutskottets mening den i propositionen valda modellenmed ett realt vinstbegrepp i flertalet fall leda till ett för såväl detallmänna som företagen materiellt tillfredsställande resultat. En majoritet avde remissinstanser som yttrat sig i denna fråga har också ställt sig i princippositiv till ett beskattningssyslem baserat på reala inkomster. Utskottet vill inte bestrida vare sig attvinstdelningsskatten kommer att leda till merarbele för såväl myndigheter icke obetydligt antal företag eller all bestämmelserna kommer att föranledaiillämpning.ssvårigheier i vart fall i inledningsskedet. Dessa bör emellertidinte överdrivas. Från administrativ synpunkt anser utskottet - i likhet meddepartementschefen - det vara en lämplig ordning att förfarandet i fråga omvinstdelningsskatten så nära som möjligt anknyter till inkomstiaxeringen. Frånrent redovisningsmässiga synpunkter torde några svårigheter inte uppkomma vidett genomförande av propositionsförslaget. Ett flertal organisationer och företag har i inkomnaskrivelser och i . samband med uppvaktningar i ärendet föreslagit olikaändringar i vinsldel-ningssystemet. Sålunda har representanter förinvestmentbolagen begärt att förvaltningsbolag skall undantas frånvinstdelningsskall. Till stöd för denna begäran har de bl. a. åberopat att enav de utgångspunkter .som legat till grund för propositionen varit att kretsenav de förelag som omfattas av vinstdelningssyslemet bör begränsas lill företagsom kan ge och ta emot koncernbidrag eller utnyttja invesleringsfondssystemel.Investmentbolagen har inte denna möjlighet och driver inte heller någonegentlig näringsverksamhet. Utskottet anser för sin del att aktiebolagen - så somföreslås i propositionen - generellt bör omfattas av vinstdelningssystemet.Frågan om ett förelag FiU1983/84:20 110 kan ge eller ta emot koncernbidrag eller avsätta medeltill investeringsfond har enligt utskottets uppfattning betydelse endast närdet gäller att bedöma om andra företagsformer än aktiebolag bör omfattas avvinstdelningen. Utskottet kan för sin del vitsorda att investmentföretagen iförhållande lill andra företag som också omfattas av systemet i viss mån intaren särställning eftersom de inte driver någon egentlig näringsverksamhet ochsaknar de möjligheter till resultatutjämning inom vinstdelningssystemet somandra aktiebolag i allmänhet har. Detta förhållande bör dock inte medföra attinvestmentföretagen undantas från vinstdelningssystemet. En pålaga avvinstdelningsskattens natur bör enligt utskottets mening gälla med så fåundantag som möjligt. Ett undantagande av förvaltningsbolagen frånskattskyldighet kan bl. a. i situationer då bolaget ingår som moder- ellerdotterföretag i en koncern skapa möjligheter till skatteundandragande genomekonomiska transaktioner av skilda slag. Utskottet anser således attförvaltningsbolagen, i varje fall i ett inledningsskede och i avvaktan pånärmare erfarenheter av den nya lagstiftningen, bör omfattas av beslämmelserna, Fideikommissariernas inlresseorganisalion kritiserar i entill utskottet inlämnad skrivelse det förhållandet att bildandet avfideikommissbolag med det föreslagna vinstdelningssyslemet försvåras.Organisationen framhåller att bolagels förvärv av fast egendom regelmässigtsker mot reverser till betydande belopp och att till följd avinflationseffekterna på skulderna höga reala vinster uppkommer. Detta börenligt organisationen avhjälpas genom att skuld som uppkommit i samband medförvärv genom lillskolt enligl lagen om fideikommiss utesluts vid beräkningenav det reala resultatet, till den del skulden avser annat än byggnad. Som utskottet anfört tidigare torde det inte kunnaundvikas alt övergången till en real beskattning kommer all innebära problem.Dessa bör enligl utskottets mening emellertid belysas närmare mot bakgrund avkommande erfarenheter av beslämmelserna. De skatteeffekter som organisationenpåtalar utgör en naturlig följd av de nya principerna, och de åberopadeomständigheterna utgör enligt utskottets uppfattning inte tillräckliga skäl föralt nu delvis undanta fideikommissbolagen från vinstdelningsskatl. () har vänt sigmot att inflationsberäkningen för byggnader - i motsats till vad som föreslåsför inventarier - konstruerats på ett sådant sätl att hotellnäringen kommer altdrabbas av vinstdelningsskatt i samband med lånefinansierade nyinvesteringarpå ett helt annat sätt än exempelvis industriförelag som investerar iinventarier. Vinstdelningssystemet medför enligl förbundet också andrasnedvridande effekter som kan leda till att byggnader för hotelländamål iframtiden endast kan ägas av grupper som inte ingår i vinstdelningssystemet. Enligt vad utskottet erfarit föranleds skillnaderna iberäkningssättet för inflationsavdragel mellan å ena sidan byggnader och å andrasidan inventarier m. m. av främst tekniska skäl. Avsikten är emellertid attresultatet på FiU1983/84:20 111 sikt skall bli likvärdigt. Enligt utskottets uppfattningär det för tidigt att nu bedöma hur reglerna i detalj kommer att slå för olikabranscher och hur de kommer att påverka konkurrenssituationer mellan olikaförelag. Som framhålls i propositionen är det naturligt all hithörande problemlas upp lill förnyad prövning efter någon tids erfaranhet av reglerna. Representanter för har i skrivelse till och viduppvaktning inför uiskollel framhållit alt den konstruktion för fribeloppet somvalts i propositionen medför att i förhållande lill övriga bankerkommer i en ogynnsam situation. Man fäster därvid uppmärksamheten på denspeciella samarbetsform som råder mellan och den frånvinstdelningssystemet undantagna postbanken och som innebär att viaen kostnadsersättning betalar för de banktjänster postverket utför. Av dennaersättning avser mellan 330 och 350 milj. kr. gottgörelse för direktalönekostnader, som PK- banken inte kan ta med i det underlag på vilket detlönebaserade fribeloppet beräknas. Utskottet kan ha viss förståelse för de av PK-bankenframförda synpunkterna. Vinstdelningssystemet bör emellertid enligt utskottetsmening med hänsyn till sin konstruktion gälla så generellt som möjligt. Dettorde f. ö. finnas många andra fall där företag köper tjänster av utomstående-exempelvis underleverantörer - och där således belopp som i realiteten utgörlönekostnader inte kan inräknas i underlaget för fribeloppet. Utskottet villemellertid inte bestrida alt det av påtalade förhållandet kaninnebära en olägenhet. Enligl utskottets mening bör man dock avvakta de närmareerfarenheterna av beslämmelserna innan man inför en dispensregel av den artbanken åsyftar. På grund av det anförda anser skatteutskottet sig böraförorda att finansutskottet tillstyrker förslaget om vinstdelningsskatt ochavstyrker de motionsyrkanden som innebär avslag på proposilionen i denna del.Av vad utskottet tidigare anfört och av uttalanden under remissbehandlingen avvinstdelningsförslaget framgår all kritik i vissa hänseenden kan riktas motvinstdelningsskatten. Vid en samlad bedömning kan emellertid - som ocksålagrådet framhåller - de påtalade olägenheterna inte anses vara av sådan styrkaatt man bör avstå från den reala vinstbeskallningen. Med hänsyn till attrealbeskallning är en principiell nyhet i det svenska skattesystemet är det avnaturliga skäl angeläget att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen av denya beslämmelserna och efter någon lids erfarenhet tar upp förslagets olikadetaljer till förnyad prövning. I två motioner som väckts med anledning av propositionenhar ställts yrkanden som syftar lill att underlätta personligt ägande avaktier. Sålunda begär m.fl. (m) i motion 204 ett tillkännagivandeav om skattefondssparandets betydelse i sådant hänseende, Sammamotionärer föreslår också vissa konkreta åtgärder för att främja aktiesparande,nämligen borttagande av dubbelbeskattningen av aktieutdelningar, andra ochenklare regler för beskattning av realisationsvinst samt stimulanser avakiiefondsspa- FiU1983/84:20 112 rande och företagsanknutna vinstdelningssyslem, Jan-ErikWikström m. fl. (fp) begär i motion 224 att skattereduktion för aktieutdelningåterinförs, att dubbelbeskattningen av aktier slopas och attförmögenhetsskatten på arbelande kapital i mindre och medelstora förelagavskaffas. Utskottet har haft att ta ställning till likartademotionsyrkanden och vill i dessa frågor endast hänvisa till sitt yttrande1983/84:1 y till finansutskottet om allemanssparandet och sitt betänkande1982/83:55. Enligt utskottels uppfattning saknas skäl att i detta sammanhangompröva dessa frågor. Utskottet anser således all finansutskottet bör avstyrkabifall till alla dessa yrkanden. Enligt 11 § e) lagen (1979:609) om allmän investeringsfondskall sådan fond återföras till beskattning om företaget vid beskattningsåretsutgång inte driver jordbruk eller rörelse. Utskottet anser att dettaförfattningsrum bör ha samma lydelse som motsvarande bestämmelse i lagen(1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto. Denna fråga börenligl utskottets mening regleras med de nu aktuella ändringarna ilagen. Utskottet kommer därför att tillställa finansutskottet förslag tillförfattningsändring. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talmannen (), (). (), (), (), (), ()* , ()* , (), AnitaJohansson (s), () och (). * Ej närvarande vid justeringen. , (), förste vice talmannen (), (), IngemarHallenius (c), () och () anser att det avsnittav utskottets yttrande som börjar på s. 2 med "anser"och slutar på s. 5 med "dessa yrkanden" bort ha följande lydelse; Löntagarfondernas väsentligaste uppgift sägs ipropositionen vara alt skapa en fördelningspoliliskt acceptabel tillväxt- ochstabiliseringspolitik. Genom vinstdelningen skall - menar man - fonderna bidratill att minska de fördelningspolitiska motsättningarna och därmed gelöntagarnas organisationer bättre förutsättningar all medverka till att bevaraen hög lönsamhet i näringslivet. Fondernas inträde på aktiemarknaden kan enligtregeringens uppfattning motverka att en höjd efterfrågan på riskkapital verkaruppres- FiU1983/84:20 113 sande på kapitalavkastningskravet, vilket skulle hämmaföretagens expansionsförmåga. Enligt utskottels mening kommer fonderna inte att kunnatillgodose det avsedda syftet. Tvärtom talar sannolikheten för att effekternakommer att bli rakt motsatta dem man säger sig vilja uppnå. De utredningar vilkas förslag ligger lill grund förpropositionen har - och det påpekas f. ö. också av lagrådet - inte varitförutsättningslösa i den meningen att de sakkunniga haft att ta ställning tillom ett löntagarfondsystem bör införas eller inte. Vinstdelning.sgruppensarbete har remissbehandlats för sig och de båda andras -placeringsutredningens och fondgruppens -gemensamt. Det betyder attremissinstanserna inte varit i tillfälle att yttra sig över ettförutsättningslöst och samlat förslag till löntagarfonder. Detta förhållande -liksom den anmärkningsvärt korta remisstiden - har också starkt kritiserats vidremissbehandlingen. Den principiella frågan huruvida ett löntagarfondssysiemöver huvud taget bör införas eller inte prövas av finansutskottet.Skatteutskottet anser sig därför böra begränsa sig till att granska den iproposilionen föreslagna lösningen för alt finansiera fondsystemet. Vid en sådan granskning kan utskottet inledningsviskonstatera att regeringen valt en utomordentligt komplicerad modell förberäkning av vinstdelningsskatten. Den skall nämligen fastställas i tre olikasteg, av vilka ett innebär att det nominella resultatet (dvs. resultatet efteravdrag för årets inkomstskatt och tillägg för påförd kommunalskatt, förlust-och sfimulans-avdrag samt avsättning till lagerreserv) skall räknas om till etts. k. realt resultat. För att få fram detta måste man göra ett mot åretsinflation svarande avdrag på bl. a. lager, byggnader, inventarier och monetäratillgångar samt ett tillägg för årets inflationseffekter på ingående skulder.Att en sådan beräkningsmetod i ett i övrigt nominellt system kommer att ledatill ett orimligt merarbele för såväl berörda företag som taxeringsmyndighetersäger sig självt. Till saken hör också att beräkningen måste göras av en mängdföretag uteslutande i syfte att styrka att vinstdelningsskatt inte skallerläggas. Det måste därför antas att konsultföretagen får svårigheter att hinnamed alla de uppdrag som den nya lagstiftningen kan väntas medföra. Förslaget till vinstdelningsskatt strider således enligtutskottets mening klart mot regeringens egna uttalanden om nödvändigheten avalt bestämmelser och administrativa rutiner på bl, a. skatteområdet inteutvecklas i en frän kontrollsynpunkt komplicerad riktning (jfr Dir 1982:27),Redan av formella skäl bör därför förslaget om vinsldelningsskatt avvisas. Även från materiell synpunkt kan emellertid gravaanmärkningar riktas mot vinstdelningssystemet. Vinstdelningsmodellen ikombination med en bibehållen företagsbeskattning innebär en progressivbeskattning av bolagsvinster. Del lorde inte kunna bestridas all en sådan beskattningkommer att försämra företagens likviditet, minska deras investeringsvilja oehha en negativ inverkan pä deras internationella konkurrensförmåga som 8 Rik.uiagen 1983/84. FiU 1983/84:20 114 statens och kommunernas skatteunderlag påverkas negativt,I sanunanhang-et bör erinras om att frågan om en progressiv bolagsskatttidigare prövats bl. a. av företagsskatteberedningen men all tanken på en sädanskatt avvisats. Vinstdelningsskalten är inle heller konkurrensneutral, ochdenna brist på neutralitet gäller såväl mellan företag som drivs i olikaföretagsformer som mellan olika företag inom en och samma företagsform. Skattenkonmier särskilt hårt att drabba företag med goda utvecklingsmöjligheter ochlåg kapitalbildning. Den kommer också all ha olika effekter beroende pä vilkaslag av tillgångar som dominerar i ett företag. Företag med ell stort inslag avbyggnader och markanläggningar i balansräkningen kommer - särskilt i samband medinvesteringar - att drabbas hårt jämfört med företag med storainventarietillgångar. Ett belopp motsvarande inflationen på nominella skulderkommer nämligen att betraktas som intäkt som avskrivningen påbyggnadsinvesteringarna blir obetydlig. Åven om företaget inte visar någonnominell vinst kan det således bli skyldigt betala vinstdelningsskatt. Andra påtaghga brister är att vinstdelningssyslemet intemedger vare sig att företagen utjämnar förluster mellan olika år eller att delämnar koncernbidrag i särskild ordning. En annan svaghet är att frågan vilkaföretag som skall omfattas av vinstdelningssystemet uppenbarligen inle utrettstillfredsställande. Detta bestyrks f. ö. av vad som framkommit vid uppvaktninginför utskottet av representanter för investmentbolagen. I den proposition med förslag till lag om skärptrealisationsvinstskatt och omsättningsskatt på aktier som behandlats avriksdagen understryker finansministern att en god kursutveckling på börsenunderlättar företagens försörjning med riskkapital och därför är av allmäntintresse. Han understryker också att ett brett intresse för akliesparande ärfrån allmänna utgångspunkter positivt och bör uppmuntras. har genom flera beslut som på regeringensinitiativ tagits allvarligt försämrat möjligheterna förenskilt sparande i aktier. Mot den bakgrunden finner utskottet det mycketanmärkningsvärt att man nu lägger ett förslag som kommer alt ytterligareavsevärt minska intresset för aktiesparande och därmed försämra företagensmöjligheter all erhålla riskvilligt kapital. På grund av det anförda och vad som i övrigt framkommitvid uppvaktningar inför utskottet anser utskottet sig böra förorda attförslaget om vinsldelningsskatt avvisas också av materiella skäl. Om finansutskottels majoritet skulle finna att ett systemmed löntagarfonder bör införas måste enligt skatteutskottets meningfinansutskottet mot bakgrund av vad tidigare anförts under alla förhållandenvälja en annan finansieringskälla än vinstdelningsskatten. Av skatteutskottels tidigare uttalanden framgår attutskottet anser det angelägel att man på olika sätl underlättar förelagandelsvillkor, De förslag FiU1983/84: 20 115 till åtgärder i sådant syfte som läggs i partimotionernafrån m och fp är enligl utskottets mening värda beaktande. Utskottet anserdärför att finansutskottet bör tillstyrka de i motionerna framförda förslagenom återinförande av skattefondssparandet och av skattereduktion för aktieutdelningsamt om stimulanser till förelagsanknulna vinstdelningssyslem. Skatteutskottetanser också att förmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet i små ochmedelstora företag bör tas bort. Det sistnämnda får anses så myckel merangeläget som förmögenhetsskatten avsevärt skärpts fr. o. m. taxering.Den i folkpartimotionen aktualiserade frågan om dubbelbeskattning av aktier ärvärd att närmare pröva. föreslår därför att finansutskottettillstyrker en utredning av frågan. FiU1983/84:20 116 omlöntagarfonder (prop. 1983/84:50) har beslulal beredalaguiskollel tillfälle att avge yttrande över proposition 1983/84: 50 omlönlagarfonder jämte de motioner som kan komma att väckas med anledning avpropositionen, i de delar som rör lagutskottets beredningsområde. I propositionen läggs fram förslagtill lagstiftning om införande av s. k. löntagarfonder. Förslagen innebär allfem nya fondstyrelser, benämnda löntagarfondstyrelser, inrättas för attförvalta en närmare angiven del av allmänna pensionsfondens medel. Deförvallade medlen skall placeras på aktiemarknaden eller som riskkapital iekonomiska föreningar. För placering i aklier gäller viss begränsning. Delåligger lönlagarfondstyrelserna att lill de pensionsulbetalandefondstyrelserna, dvs. till första-tredje fondstyrelsen, överföra avkastning pådet förvaltade kapitalel. Löntagarfondstyrelsen tillsätts av regeringen. Avstyrelsens nio ledamöter skall minst fem ledamöter företräda löniagarintressen.Även på annat sätt är löntagarnas inflytande tillgodosett. Sålunda skall påbegäran av lokala fackliga organisationer vid ett förelag vari en löntagarfbndstyrelsehar aktier styrelsen överlåta lill förelrädare för organisationerna att utövahälften av rösträtten för styrelsens aktier i bolaget. Rösträtten för aktiersom inte på angivet sätl överförts lill lokal facklig organisation får lönlagarfondstyrelsernai likhet med vad som f. n. gäller för fjärde fondslyrelsen överlåta åt enfacklig organisation med medlemmar anställda hos bolaget. Med anledning av proposilionen har väckts motionerna1983/84: 164, 189-191 och 204-224. Lagutskoftet får anföra följande. begränsar sill yttrande till sådana frågorsom rör aktiebolagslagen (1975: 1385) och dess tillämpning. I propositionenläggs fram ett förslag (10) till ändring i aktiebolagslagen föranlett av attlönlagarfondstyrelserna och fackliga organisationer kan komma att utövarösträtt vid bolagsstämma. Ändringarna innebär att i 9 kap. 2 § fastslås att omflera fondstyrelser förvaltar aklier i samma bolag så får varje fondstyrelseför sig utöva rösträtten för de aklier som styrelsen förvaltar. Vidare föreslåsatt en fondstyrelse får för högst i sänder överlåta åt en eller flerafackliga organisationer med medlemmar anställda hos ett bolag vars aktierstyrelsen förvaltar att var lör sig utöva rösträtt för aktierna. Slutligenföreslås ett lilliigg i 9 kap. 3 § som innebär all vid tillämpningen av regelnom röslmaxi- FiU1983/84: 20 117 mum på bolagsstämma varje fondstyrelse skall anses som enaktieägare för sig. Den i samma paragraf intagna jävsregeln omfattas dock inteav tillägget, vilket medför all, om en fondstyrelse är jävig, rösträtt inteheller får utövas för övriga fondstyrelsers aklier. I motion 1983/84; 190 av (), vari yrkasavslag på propositionen i dess helhet, anförs som skäl för avslagsyrkandet,såvitt nu är av iniresse, att lagrådel påpekat att lönlagarfondstyrelsernaerhållit en ur svensk rättsordning säregen ställning. Enligt motionären syneslagrådet mena all löntagarfondstyrelserna skall anses såsom "ställföreträdandeägare för allmänna pensionsfonden". Motionären framhåller, att någoträttsligt begrepp motsvarande "ställföreträdande ägare" inte finns isvensk rätt och anser att frågan om att tillföra rättsordningen detta begreppej beretts i vederbörlig ordning. vill med anledning av motionen till en börjanpeka på att lagrådet inle uttryckligen anfört alt lönlagarfondslyrelsernaerhåller någon ur svensk rältsordning säregen ställning och alt styrelsernaskall anses som ställföreträdande ägare för allmänna pensionsfonden. 1lagrådels yttrande framhålls all den rättsliga utgångspunkten för ändringarna iaktiebolagslagen är att allmänna pensionsfonden är ägare till samtliga akliersom fjärde fondstyrelsen och lönlagarfondslyrelserna förvallar men att varjefondstyrelse beträffande sina aktier är att anse som ställföreträdare för allmännapensionsfonden. Lagrådet konstaterar vidare all varje fondslyrelse lorde självuppbära utdelningar - och blir registrerad i VPC - för sina aklier. någol somär lekniskt nödvändigt med hänsyn till alt varje fondstyrelse själv skallförvalta, förränta och redovisa de medel styrelsen tilldelats. Enligt lagrådetinnebär förslaget vidare att varje fondslyrelse för sig skall utöva den med deförvallade aklierna förenade rösträtten. Också eljest när aktiebolagslagentalar om aktieägare lorde enligl lagrådet böra förslås inle allmännapensionsfonden ulan den fondstyrelse som förvaltar aktuella aklier. Motkonstruktionen alt varje fondstyrelse skall i aktiebolagslagens meningbehandlas som ägare till de aklier som styrelsen förvaltar har lagrådel ejnågon erinran. Sammanfattningsvis innebär således den föreslagnaordningen att allmänna pensionsfonden blir ägare lill de aktier somlöntagarfondstyrelserna förvärvat, atl styrelserna är att anse som legalaställföreträdare för allmänna pensionsfonden och atl varje styrelse har atl idenna egenskap självständigt utöva de funktioner som enligt aktiebolagslagenföljer med äganderätten lill de aklier som styrelsen förvaltar.