bet · G701FiU13 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening kandet förutsättas att man vid en sådan översyn också kommer att pröva frågan omsparstimulansernas utformning och omfattning. Medhänvisning till det anförda vill utskottet som sin mening uttala att FiU1983/84:13 43 motionerna bör avstyrkas i vad de innehåller yrkande omavslag på allemanssparandet. Härav följer att utskottet inte heller kan biträdade yrkanden i motionerna som avser ändringar i nuvarande sparsystem. Vad särskilt angår den i motion 36 aktualiserade frågan omen utredning rörande skattepremierat sparande på privata investeringskonton(utgiftsskattekonton) bör den enligt utskottets mening kunna tas upp i sambandmed den av finansministern aviserade översynen av hushållssparandets villkor. Närvarande: (), (),()*. (), förste vice talmannen ()*, (), (), (), IngemarHallenius (c), (), (), (), KjellJohansson (fp)*, () och ()*. * Ej närvarande vid justeringen. StigJosefson (c), förste vice talmannen (), (),(), () och () anser att detavsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 2 med "Kritiken mot"och slutar på s. 3 med "hushållssparandets villkor" bort ha följandelydelse: Syftet medpropositionen sägs i första hand vara att stimulera hushållens långsiktigasparande och att göra det i former som underlättar finansieringen av statensbudgetunderskott och ökar de produktiva investeringarna. Enligt utskottets mening tillgodoser man detta syftebättre inom ramen för det nuvarande skattesparandet än med förslaget ipropositionen. Genom att skattereduktionen helt slopas kommer hushållen ifortsättningen med stor sannolikhet att hellre välja den riskfria sparformen pårikssparkonton än sparande i kapitalsparfonder. Innebörden av förslaget ärsåledes all man prioriterar statsupplåning framför kapitalförsörjning tillnäringslivet. Även beloppsmässigt innebär allemanssparandet enförsämring jämfört med skattesparandet. Med det nuvarande sparsystemet (600 kr.per månad ) utgör maximibeloppet för insättningar . I det nyasystemet är taket maximerat till . Denna begränsning har kritiseratsav flera tunga remissinstanser vid remissbehandlingen av den särskilda expertgruppensförslag till allemanssparande. FiU1983/84:13 44 Den kritik som regeringspartietriklat mot skattesparandet och som åberopas som motiv för att avskaffa dethar bl. a. gällt att det inte åstadkommer något nysparande, att det särskiltgynnar höginkomsttagare och således har en olämplig fördelningsprofil, att destatsfinansiella kostnaderna för sparstimulanserna är alltför höga och attbindningstiderna är alltför långa. Med anledning härav vill utskottet framhålla attskattesparandet - såvitt kan utläsas av tillgänglig statistik - blivit en storframgång. Av proposilicmen framgår att de totala insättningarna under 1982uppgick till ca . och att samma årstakt gäller . Att ettsparande av den omfattningen också måste inrymma ett icke obetydligt nysparandetorde knappast kunna bestridas. l'lskoltet kan inte heller dela uppfattningen alt detnuvarande sparsystemet särskilt skulle gynna höginkomsttagare. Denskatterabatt i form av skattereduktion som skaltesparandet erbjuder har sammavärde för alla oavsett inkomstnivå och kan enligt utskottets mening ses som enpremie för den femåriga bindningen och - i fråga om akliesparandet - därutöversom en kompensation för det risklagande som sådant sparande alltid innebär. Enviss bindning av sparmedlen torde enligt utskottels mening vara ofrånkomlig omman vill nå det långsiktiga hushållssparande som också sägs varaallemanssparandets syfte. Det riskvilliga sparandets villkor har genom flerariksdagsbeslut allvarligt försämrats. Sålunda harskattereduktionen för aktiesparandet sänkts från till . Den.30-procentiga skattereduktionen på aktieutdelningar har avskaffats och entillfällig 20-procentig skatt på aktieutdelningar har införts. Härtill kommeratt kan väntas anta en proposition med förslag om ensärskild omsättningsskatt och om skärpt realisationsvinstskatt på aktier. Ävenden proposition om löntagarfonder som förelagts kommer - omden antas - med stor sannolikhet att minska intresset för placering i aktier.Mot den bakgrunden kan det enligt utskottets mening inte anses lämpligt att nuytterligare försämra villkoren för akliesparandet. Med hänvisning till det anförda anser skatteutskottet sig- från de synpunkter utskottet har att företräda - böra förorda attfinansutskottet avstyrker bifall till förslaget om allemanssparande. Av propositionen framgår att regeringen ämnar göra enöversyn av hushållssparandels villkor. Enligt skaiteulskottets mening bör ensådan översyn komma till stånd utan onödigt dröjsmål och ske inom ramen för enparlamentarisk kommitté. En sådan kommitté bör pröva om och i vad mån ändringarbör göras i nuvarande sparsystem i enlighet med de förslag som förs fram imotionerna. Den bör också ta upp den i motion 36 aktualiserade frågan omskattepremierat sparande pä särskilda investeringskonton. FiU 1983/84:13 45 om allemanssparande(prop. 1983/84:30) har berett näringsutskotlettillfälle att avge yttrande över proposition 1983/84: 30 om allemanssparandetjämte motioner, i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde. Ipropositionen framläggs dels vissa lagförslag rörande ett nytt sparsystem,allemanssparandet, och det nu förekommande skattesparsystemet, dels förslag omuppdrag och bemyndigande åt fullmäktige i med avseende påallemanssparandet samt om anslag till information om detta sparande.Lagförslagen avser 1. lag om allemanssparande, 2. lag om skattelättnader förallemanssparande, 3. lag om ändring i lagen(1978:428) om aktiesparfonder, 4. lag om ändring i lagen(1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer. Medanledning av propositionen har väckts tre motioner, nämligen 1983/ 84: 36 avNils ÅsHng m. fl. (c), 1983/84: 37 av m. fl. (m) och 1983/84:41 avJan-Erik m.fl. (fp). Propositionen avstyrks i den förstnämnda motionensåvitt avser införandet av allemanssparande och i de båda sistnämnda i sinhelhet. Därutöver innehåller motionerna kompletterande yrkanden. I motion1983/84:36 (c) hemställs att skall dels reformera skattesparandet ienlighet med vad som förordas i motionen, dels ge regeringen till känna vadsom i motionen anförs om tillsättandet av en parlamentarisk utredning ochinrättande av utgiftsskattekonton. I motion 1983/84:37 (m) hemställs attriksdagen skall hos regeringen begära förslag beträffande skattesparandet ienlighet med vad som anförs i denna motion. I motion 1983/84:41 (fp) hemställsatt skall dels besluta om sådan förändring i lagen (1978:428) omaktiesparfonder vad beträffar styrelsesammansättning som redovisas i motionen,dels ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet avstimulanser till hushållens privata förmögenhetsuppbyggnad. Näringsutskottetbehandlar i sitt yttrande dels de aktuella sparsystemens betydelse förnäringslivets kapitalförsörjning, dels de institutionella reglerna för denuvarande aktiesparfonderna och de föreslagna kapitalsparfonderna. 5 1983/84. FiU 1983/84:13 46 Det nuvarande skattesparsystemet såväl som detföreslagna nya systemet för allemanssparande syftar till alt hushållenssparande skall öka. Allmänna samhällsekonomiska skäl talar för detta. Enutgångspunkt för det nu framlagda förslaget är att den direkta slatsupplåningeni större utsträckning än tidigare skall kunna baseras på hushållen. Menhushållen kan också, framhålls det i proposifionen, spela en viktig roll förnäringslivets försörjning med riskkapital. En investeringsexpansion iindustrin är, säger finansministern i detta sammanhang, av strategisk betydelseför möjligheterna att öka industriproduktionen och stärka bytesbalansen.Samma uppfattning präglar motionerna i ämnet. Deinnestående sparbeloppen inom skattesparandel uppgick till ca14,, varav ca på skattesparkonton ochca på skattefondkonton, dvs. i form av huvudsakligenaktiesparande. Antalet konton var ca 783000 resp. ca 591000 och detgenomsnittliga sparbeloppel per konto ca . Att märkaär att samtliga belopp för skattesparkontonas del är angivna inkl. ränta, förskattefondkontonas exkl. värdestegring. Det förhållandevis lågagenomsnittsbeloppet inom skattefondssparandet förklaras av att detta sparandetill skillnad från det övriga skattesparandet fick större omfattning först år1981. Inkl. värdeökningen uppgick den samlade förmögenheten iskattesparfonderna till ca . Densparstimulans som är förenad med skattesparandet utgörs av förmåner i form avskattefri avkastning och värdestegring saml viss skattereduktion i procent avsparat belopp. sammanlagt får placeras iskattesparande, därav högst . I spararens prestationingår att han binder sina sparmedel för av . Ipropositionen uttalas att det nuvarande skattesparandet inte kan fortlevaefter , då bindningstiden för del första årets sparande går ut.Regeringen åberopar också andra motiv för en översyn av skattesparandet. Dehänger samman med kritik som har riktats mot skattesparsystemet i vad gällerbl. a. omfattningen av skattelättnaderna, de fördelningspolitiska effekterna,andelsägarnas inflytande i aktiesparfonderna och fondernas placeringsregler.Regeringens förslag till ändringar i de båda sistnämnda avseendena tas uppsenare i detta yttrande. De övriga kritikpunkterna ligger till grund förförslaget om övergång från "skattesparande" till "allemanssparande",vilket näringsutskottet nu närmast behandlar. Sparslimulanseni det föreslagna allemanssparandet utgörs i första hand av skattefrihet förränta, utdelning och värdestegring på insatta medel. Därtill kommer en vissbonusränta, i huvudsak . Insättningarna föreslås liksom iskaltesparsystemel maximerade till . FiU1983/84:13 47 Totalt skall varje person kunna spara högst . -exkl. avkastning -i allemanssparandet. Om del visar sig behövligt får, sägs deti proposilionen, frågan om en höjning av detta tak tas upp när sparsystemethar funnits någon tid. Förslaget att skaltesparandet skall ersättas med ettallemanssparande av angivet slag avvisas i de tre motionerna. Till följd av attsparslimulansen minskas och bindningen av sparmedlen slopas kommer, befararmotionärerna, det nya systemet att få en väsentligt sämre spareffekt än detnuvarande. Därtill kommer att maximibeloppet för nysparande med sparstimulanssänks till . De nuvarande reglerna tillåter ett högre belopp.Motionärerna vill att skattesparsystemet skall bibehållas. När det gällerreglerna för skattesparfonder förordas i alla tre motionerna vissa ändringar,i huvudsak enligt regeringens förslag. Enligt motion 1983/84:41 (fp) börskattesparandet i övrigt fortgå med oförändrade villkor. I motionerna 1983/84:37 (m) och 1983/84:36 (c) förordas också ett fortsatt skattesparande menantyds att vissa modifikationer bör göras för alt inte full skattereduktionskall erhållas när tidigare insatta, frigjorda sparmedel på nyttsätts in i skattesparandet. Det är inte näringsutskottets sak att bedöma vilket mättav statlig spar-sfimulans som är önskvärt och rimligt i det nuvarandesamhällsekonomiska och statsfinansiella läget. Utskottet konstaterar attviktiga grundelement hos skattesparandet kommer att bibehållas vid övergångentill allemanssparande. Det blir alltjämt två former av sparande med sådanstimulans, den ena innebärande sparande i bank varvid dock sparmedlendestineras till riksgäldskontorel, en ordning som f. ö. får stöd i motion1983/84:37 (m) -, den andra innebärande riskvilligt sparande huvudsakligen iaktier. Näringsutskotlet vill gärna vitsorda att det ligger ett värde i att dennödvändiga tillförseln av riskkapital till näringslivet till en inte ringa delsker direkt från hushållen, något som f. n. skattefondssparandet bidrar till.Enligt utskottets mening finns del inte anledning alt räkna med att övergångentill allemanssparande får de negativa konsekvenser i detta hänseende sommotionärerna befarar. De föreslagna kapitalsparfonderna får i allt väsentligtsamma funktion som de nuvarande aktiesparfonderna. De ändringar närmarebehandlade i det följande som föreslås i förhållande till nuvarandefondregler är ägnade alt minska spararnas tvekan inför aktiesparande. Det ökadeintresse för sådant sparande som aktiefonds-sparandets utveckling vittnar ombör naturligen komma till uttryck också i ett omfattande kapitalfondssparande.Den minskade bindningen av de insatta medlen bör kunna resultera i etttillflöde av nya sparare vilket kommer också kapitalfondssparandet till godo.Taket vid . för insättningar i allemanssparandet kan, såsom antyds ipropositionen, komma att höjas i ett senare skede. Mot bakgrund av vad här sagts finner näringsutskotlet attdet från dess utgångspunkter inte finns någon invändning att rikta mothuvuddragen i FiU 1983/84:13 48 Utskottet avstyrker således de tre nämnda motionerna i denmån de går ut på att skall avslå delta förslag. Aktiesparfondernas verksamhet regleras genom lagen(1978:428) om aktiesparfonder. Bestämmelserna i denna ersätter delvis och kompletterari övrigt de bestämmelser om aktiefonder i allmänhet som finns i aktiefondslagen(1974:93). Om inte annat följer av de båda lagarna är vidare vad som iaktiebolagslagen (1975:1385) och annorstädes är föreskrivet om aktiebolaggiltigt också för de fondbolag som förvaltar aktiesparfonderna. Ipropositionen om allemanssparande föreslår regeringen vissa ändringar i lagenom aktiesparfonder. Ett syfte är därvid att fondandelsägarnas inflytande iaktiesparfonderna skall öka. Bestämmelser om rätt för aktiesparfonderna att iviss utsträckning förvärva av staten utfärdade obligationer m. m. samt meraflexibla regler för s. k. företagsanknutna aktiesparfonder ingår också ilagförslaget. F.n. gäller att regeringen utser två av de minst sju ledamöterna i fondbolagetsstyrelse. Av de övriga utses minst hälften av fondandelsägarna ellerintressesammanslutning för dem. I fortsättningen blir det obligatoriskt med enfondandelsägarstämma, och denna skall välja flertalet av styrelsens ledamöter,bland dem ordföranden. Stämman skall också välja suppleanter för denna grupp avledamöter. Regeringen skall alltjämt utse två ledamöter. Till skillnad från nublir fondbolagets ägare garanterad representation genom en ledamot i bolagetsstyrelse. En valberedning åt fondandelsägarstämman blir ett nytt obligatorisktorgan. En ny föreskrift blir också att endast de ledamöter i fondbolagetsstyrelse som har utsetts av fondandelsägarstämman får delta i beslut omutövande av rösträtt för aktier i fonden. För de fondbolag som förvaltarföretagsanknutna aktiesparfonder blir reglerna om styrelsesammansättningmotsvarande, med den skillnaden att staten liksom inte skall utsenågra ledamöter i dessa bolags styrelser. Denu berörda lagändringarna blir enligt propositionen tillämpliga på fondbolagennär dessa efter allemanssparandets införande fortsätter att förvalta redanbefintliga aktiesparfonder. I sak godtas de, med vissa undantag, också i demotioner vari förslaget om allemanssparande avvisas och det nuvarandeaktiefondssparandet föreslås bli bibehållet. Motion 1983/84:36 (c) ger ävenformellt stöd ål det redovisade lagförslaget, eftersom detta inte omfattas avmotionens avslagsyrkande. I motionerna 1983/ 84:37 (m) och 1983/84:41 (fp)yrkas däremot avslag på propositionen i dess helhet. I den förra hemställsemellertid att skall hos regeringen begära vissa förslag beträffandeskattesparandel, vilka delvis sammanfaller med dem som här är aktuella. I densenare motionen föreslås alt FiU1983/84:13 49 nu skall besluta om ändringar i lagen omaktiesparfonder vad beträffar styrelsesammansättningen. De antydda undantagen är följande. Enligt motion1983/84:41 (fp) saknas numera anledning till att regeringen skal! Bestämmelserna härom föreslås därför utgå, med samma fördelning iövrigt av de sju ledamotsplatserna som regeringen har angivit. Moderata samlingspartiethävdar i motion 1983/84:37 att förslaget om alt fondandelsägarna skall utseflertalet av styrelseledamöterna är olämpligt. Härigenom fråntas fondbolagetshuvudman ett avgörande inflytande i frågor som rör administration, ekonomi,marknadsföring, personalärenden etc, säger motionärerna. De vill attbolagsstämman i fondbolaget skall få rätt att utse lika många styrelseledamötersom fondandelsägarstämman. Utskottet finner regeringens här refererade förslagvälmotiverade. Den ordningen att två styrelseledamöter utses av regeringen börenligt utskottets mening bibehållas. Den infördes på förslag av dendåvarande treparfiregeringen, med ekonomiminister som föredragande.De ifrågavarande ledamöterna borde, uttalades därvid (prop. 1977/ 78:165 s.38), utses så att man skulle få en så bred intresseförankring som möjligt.Bolagsstämman i fondbolaget får enligt regeringens nu framlagda förslagobligatoriskt en representant i fondbolagets styrelse. Genom en utökning avstyrelsen kan bolagsstämman förstärka ägarrepresentationen. Detta bör, såsomanförs i propositionen, vara till fyllest. Den i mofion 1983/84:37 (m)föreslagna ordningen innebär att styrelsen måste ha jämnt antal ledamöter medutslagsröst för ordföranden , något som synes mindre lämpligt. Beträffande styrelsen för fondbolag som förvaltaruteslutande en eller flera företagsanknutna aktiesparfonder skall enligt 10 §lagförslaget gälla att bolagsstämman väljer de ledamöter som inte skall väljasav fondandelsägarstämman. Motsvarande bestämmelse om icke företagsanknutna aktiesparfonder,dvs. 2 8, liksom 2 och 10 §8 i deras nuvarande lydelse lämnar utrymme för attdet - enligt 8 kap. 1 8 aktiebolagslagen (1975:1385) - i bolagsordningen kanföreskrivas att en eller flera styrelseledamöter skall utses på annat sätt änav bolagsstämman. I proposifionen har inte angivits något skäl varför dennamöjlighet nu skulle uteslutas för de företagsanknutna aktiesparfondernas del.Utskottet anser att den bör bibehållas och förordar därför att 10 § utformasenligt utskottets förslag i det följande: Regeringens förslag Utskottets förslag 10 8 Förvaltar ett fondbolag uteslu- uteslu tande en eller flera företagsanknut- landeen eller flera företagsanknut na aktiesparfonder, gäller i stället naaktiesparfonder, gäller i stället för 2 8 andra stycket att styrelsen för2 8 andra stycket att styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst förfondbolaget skall bestå av minst fem ledamöter samt att flertalet och bland dem ordförandenskall väljas av fondandelsägarstämman. Övriga ledamöter väljs av bolagsstämmani fondbolaget. Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman. För de avfondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämman välja suppleanter. fem ledamöter samt att flertalet och bland dem ordförandenskall väljas av fondandelsägarstämman. Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämmani fondbolaget. För de av fondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämmanvälja suppleanter. Motionerna innehåller inga invändningar mot regeringensförslag till ändringar i 3 och 11 88. Såvitt gäller 11 8 förordas i motion1983/84:37 (m) uttryckligen ändringar enligt regeringens intenfioner, bl. a.innebärande att en företagsanknuten aktiesparfond inte behöver placera mer än25%, mot f. n. , i värdepapper utgivna av det bolag (resp. den koncern) somfonden har anknytning till. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i nuangiven del, dock med en redaktionell ändring av 11 8 enligt utskottets förslagi det följande: / en företagsanknuten aktiesparfond skall minst tjugofemprocent av fondens värde placeras i sådana värdepapper som avses i 3 8 förstastycket 1 eller 2 och som har utfärdals av det aktiebolag, i vilket de somtillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingår sommoderbolag i en koncern - i vars dotterbolag de är anställda. Den i 22 8aktiefondslagen (1974:931) föreskrivna begränsningen i fråga om en aktiefondsinnehav av aktier i samma bolag gäller ej för en företagsanknuten aktiesparfond. av en företagsanknuten aktiesparfonds värde skatt placeras i sådana värde papper som avses i 3 8 första stycket 1 eller 2 och som har utfär dats av det aktiebolag, i vilket de som tillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingår som moderbolag i en koncern - i vars dotterbolag de är anställda. Den i 22 8 aktiefondslagen (1974:931) föreskrivna begräns ningen i fråga om en aktiefonds in nehav av akfier i samma bolag gäl ler ej för en företagsanknuten aktie sparfond. ------------------- anknuten till. Bestämmelser motsvarande dem som nuhar behandlats finns i förslaget till lag om allemanssparande. De avser där dekapitalsparfonder och förelagsanknulna kapitalsparfonder som föreslås ingå idet nya sparsystemet. Utskottets ställningstagande blir i detta fall i sakdelsamma som har redovisats. Härav följer att utskottet föreslår att 21 8,om styrelsen för sådana fondbolag som förvaltar företagsanknutna fonder,omformuleras FiU1983/84:13 51 vad gäller val av andra ledamöter än dem som väljs avfondandelsägarstämman. En redaktionell ändring i 13 och 21 88, avsedd attskapa större överensstämmelse mellan dessa och motsvarande paragrafer i lagenom aktiesparfonder, bör också genomföras. Utskottet föreslår att 13 och 21 88utformas enligt utskottets förslag i det följande: Regeringens förstag Utskottets förstag Styrelsen för fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall beslå avminst sju ledamöter. Av bestå av minst sju ledamöter. styrelseledamöternaväljs flertalet dessa väljs flertalet och bland dem och blanddem styrelsens ordföran- ordföranden av en fondandelsägar- de av enfondandelsägarstämma. Av de övriga ledamöterna Av deövriga ledamöterna utses två utses två avregeringen och minst avregeringen och minst en av bo- en avbolagsstämman i fondbolaget, För de För de av fondandelsägarstämman av fondandelsägarstämman valda valdaledamöterna skall stämman ledamöternaskall stämman välja välja suppleanter, suppleanter. Intilldess----------------------------------------------- denna fond. Fondandelsägarstämmansval--------------------- äger rum. Styrelsen för fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall bestå avminst fem ledamöter. Av bestå av minst fem ledamöter. Av ledamöterna väljsflertalet och dessa väljs flertalet och bland dem bland dem styrelsensordförande av ordföranden av fondandelsägar-fondandelsägarstämman. Minst en ledamot skall damöter väljs av bolagsstämman i väljas avbolagsstämman i fondbo-fondbotaget. Minst en ledamot laget. För de avfondandelsägar-skall väljas av bolagsstämman. För stämman valda ledamöternaskall de av fondandelsägarstämman stämman välja suppleanter, valda ledamöternaskall stämman välja suppleanter. Om ett-------------------------------------------------- dennafond. Ulanhinder--------------------------------------------- i bankbolaget. I övrigt har näringsutskoltetingenfing att erinra mot förslaget till lag om allemanssparande. Slutligen tar utskottet upp ett par uttalanden i motion1983/84: 36 (c). Motionärerna betecknar det som rimligt att storieken påaktiesparfonderna begränsas. Utgångspunkten torde vara den maximering avantalet andelsägare i en kapitalsparfond - till 75000 - som anges i förslagettill lag om allemanssparande. Motionärernas önskan tycks vara att den parlamentariskautredning om skattesparande som de förordar skall pröva frågan FiU1983/84:13 52 om en liknande begränsning för aktiesparfondernas del.Begränsningen skulle inte gälla för redan existerande fonder. Förslaget om allemanssparande innebär att inga nyaaktiesparfonder kommer att bildas. För kapitalsparfonder inom ramen för det nyasparsystemet skall, som sagts, en begränsning av angiven art gälla. I densituation som motionärernas förslag tar sikte på skulle en motsvarandebegränsning som inte träffade redan befintliga fonder sannolikt bli utanverkan. Det angivna önskemålet i mofionen synes således inte ge anledning tillnågon åtgärd. Den begärda utredningen skulle enligt motionärerna vidareundersöka möjligheterna att inrätta företagsanknutna aktiesparfonder i ickebörsnoterade företag. Sådana möjligheter saknas f. n. Förslaget till lag omallemanssparande tillåter inte heller förelagsanknulna kapitalsparfonder avmotsvarande slag. Av vad sagts framgår att förslaget saknar aktualitetvad gäller aktiesparfonder.