bet · G701UU16 · 1983-12-31 00:00:00 — om godkännande av konvention om förbud mot fientliganvändning av miljöförändringsteknik (prop. 1983/84:143) I proposilionen föreslås attriksdagen godkänner konventionen om förbud mot militär ellervarje annan fientlig användning av miljöförändringsteknik. Konventionens syfteär att ålägga de fördragsslulan-de staterna att avstå från sådan militär ellerannan fientlig användning av miljöförändringsteknik som har vidsträckta,långvariga eller allvarliga verkningar, Miljöförändringsteknik avser varjeteknik syftande till alt genom avsiktlig manipulering av naturliga processer förändrajordens dynamik, sammansättning eller struktur, inkl, dess biota, litosfär,hydrosfär och atmosfär eller yttre rymden. Användandet avmiljöförändringsteknik i fientligt syfte skulle kunna medföra allvarliga ochoförulsägbara effekter för den mänskliga miljön. Konventionen är eltbetydelsefullt internationellt inslrumenl för alt förhindra potentielltförödande stridsmetoder i framliden. Regeringen anser del vara elt svensktintresse att som part i konventionen kunna delta i granskningskonferenser rörandekonventionen, dess tillämpning och efterlevnad, Konventionslexlen i engelsk originalversion ochöversättning till svenska är fogad till proposilionen som bilaga 1, Metoder för alt aktivt förändra miljön i militärt syftehar funnits länge, t. ex. bränder och översvämningar. Möjligheterna attutnyttja miljöförändringsteknik för militära ändamål har emellertid hittillsvaril begränsade. Mer avancerade möjligheter att utnyttja miljön militärt växerdock fram i takt med alt de vetenskapliga kunskaperna ökar inom en rad områden. Några av de områden som ger särskilda möjligheter tillmilitärt eller annat fientligt utnyttjande av miljöförändringsteknik avsermanipulering av väderleks- och klimatförhållanden. Försök har gjorts att påkonstgjord väg framkalla regn i syfte an stänga av kommunikaiionsleder ochförorsaka översvämningar. Andra former uv tänkbar miljömanipulering är framkallandeav snö, hagel, stormar, orkaner och tyfoner. .Miijöförändringsleknik som avser att lösgöra sådanalatenta naturkrafter som jordbävningar och vulkaner skulle också kunna tänkasbli utnyttjade för militära eller andra fientliga ändamål. Åven atmosfäriska förhållanden kan kanske genom aktivmanipulering uioditieras för att tjäna militära eller andra fientliga syften.Bland sådana metoder kan nämnas teknik som syftar till all skada ozonlagret föratt 1 1983/84. UU1983/84:16 2 därigenom utsätta en fiende för höga doser av ultraviolettstrålning. Mera näraliggande miljöförändringsmeloder för militäreller annan fientlig användning skulle vara tillgripandet av avlövnings- ochavbarrningslek-niker. Användningen av växtgifter under fick ensådan omfattning att den kunde betecknas som miljöförändring för militär ellerannan fientlig användning. Initiativet till en konvention om förbud mot militär ellerannan fientlig användning av miljöförändringsteknik togs avSovjetunionen som då begärde an frågan skulle las upp på FN:sgeneralförsamlings dagordning. Generalförsamlingen anlog enresolution (3264/XXlX) i vilken det förklarades önskvärt all genom eninternationell konvention uppnå förbud mot miljö- och klimatpåverkan förmilitära eller andra fientliga ändamål, Nedrustningskommiltén i Geneveuppmanades i resolutionen att söka nå överenskommelse om en text till en sådankonvention. Inom ramen för bilaterala nedrustningsförhandlingar mellanFörenta staterna och uppnåddes enighet om ett gemensamtutkast till konvenlionsiexi. överlämnade dessa båda statertvå identiska konventionsulkust lill nedruslningskommitlén, där de blev föremålför förhandlingar under sommarsessionen 1976, Frågorna om konventionens omfattning samt omklagomålsförfarandet vid brott mot densamma utgjorde de största problemen vidbehandlingen i nedrustningskommittén, Enligl del ursprungliga förslaget tillartikel V skulle klagomål om brott mot konventionen framföras till FN:ssäkerhetsråd, var framför allt kritiskt mot den utformningen. Frånsvensk sida framhölls att detta var otillfredsställande med tanke påsäkerhetsrådets sammansättning och de permanenta medlemmarnas vetorätt. Medslöd av uppnådde en kompromiss beträffande utformningenav artikel V, Denna innebar att en avtalspart förutom att vända sig direkt tillsäkerhetsrådet kan ta upp sitt ärende i en rådgivande kommitté bestående avexperter från samtliga anslutna stater, 1 del omarbetade konventionsulkastetgavs rådgivande kommittén uppgiften atl samla in fakta för bedömningen avfrågan om konventionsbrott. Det ankom dock slutligen på säkerhetsrådet att taställning till om konventionsbrott kunde anses föreligga. Trots att enighet inle kunde uppnås i nedruslningskommitlénöverlämnades del omarbetade konventionsulkastet lill det irellioförsia mötetmed . Denna antog en resolution(31/72) varigenom konventionen överlämnades lill alla stater för övervägande,undertecknande och ratifikation. Konventionen öppnades för undertecknande ochratifikation , varvid den undertecknades av 33 stater, däriblandde nordiska länderna med undanlag av , har avstått från ati ansluta sig till konventionenför att härigenom markera sina invändningar mot dess utformning, framför alltvad beträffar klagomålsförfarandet. UU1983/84:16 3 Konventionen trädde i kraft och har f,n, 42 parter. Konventionen förbjuder miljöförändringsmeloder, som i storskala främsl skulle kunna bli akluella på myckel lång sikt. Därför är del avsärskill intresse atl konventionen är avsedd att gälla . Konventionen lider av vissa brister, har vid ellflertal tillfällen pekat på dessa. Konventionens artikel I är formulerad sä att den enligtregeringens mening kan ge upphov till tolkningsproblem. Endast militär ellerannan fientlig användning av miljöförändringsteknik som har vidsträckta, långvarigaeller allvarliga verkningar är förbjuden. Miljöförändring i mindre skalaförbjuds däremot inte. Förbudet gäller vidare endast fientlig, men inteoavsiktlig, användning av sådan teknik. Ett avsiktskriterium har såledesinförts, vilket torde försvåra granskningen av konventionens efterlevnad. Regeringen anser vidare att de föreskrifter som skallsäkerställa förbudets efterlevnad kan kritiseras, I konventionens artikel Vföreskrivs, alt klagomål om brott mot konventionen skall anföras hos FN:ssäkerhetsråd. Delta är otillfredsställande, då det i praktiken kan komma atlinnebära alt de permanenta medlemmarnas vetorätt inverkar på möjligheten attkontrollera konventionens efterlevnad. Det innebär vidare att länder som ännuinte anslutit sig till konventionen (f, n, och ) har vetorätt närdel gäller dess tillämpning. Föreskrifterna i artikel V om den rådgivandeexpertkommitténs uppgifter innebär emellertid att konventionensklagomålsprocedur enligt regeringens mening har fått en något mer tillfredsställandeutformning än vad som är fallet i andra liknande konventioner till vilkaSverige anslutit sig, exempelvis konvention om förbud mot utveckling,framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapensamt om deras förstöring. Enligt konventionen om förbud mot användning avmiijöförändringsleknik skall nämligen den enligt konventionen etableraderådgivande expertkommittén inlämna en rapport till FN:s generalsekreterare, ivilken även en uttömmande redovisning av alla de synpunkter och uppgifter somframförts till kommittén under arbetets gång skall ingå. Rapporten skalldistribueras till samtliga konventionsparter utan begränsningar iförfoganderätten över . Kommitténs rapport fär därmed anses ha högtpolitiskt värde, Trols de beiänkligheter somtidigare anförts rörande vissa delar av konventionen finns det enliglregeringens åsikt starka skäl som lalar för en svensk anslutning tillkonventionen. Bl, a, torde det vara ett svenskl intresse att som part ikonventionen kunna delta i granskningskonferenser Och i dessa sammanhang ha enmöjlighet att påverka arbelel på rustningsbegränsningar. Utvecklingen av miljöförändringsteknik befinner sigfortfarande i ett begynnelsestadium. Nya betydelsefulla rön inom delta områdekommer med all sannolikhet att göras som redan befintliga metoder föralt förändra miljön kan komma alt förilnas, Utsikien av att denna typ äv teknik kan bli föremål för militär eller annan fientliganvändning ler sig särskill oroväckande eflersom miljökrigföring riskerar altmedföra oförutsägbara allvarliga konsekvenser för den mänskliga miljön. Effekterna av sådan krigföring kommer inle att kunnabegränsas lill militära mål utan kommer i stor utsträckning även all drabbacivila och civil egendom. Sådana effekter kan självfallet också drabbanärbelägna icke-krigförande slaler. Denna typ av krigföring skulle också kunnafå katastrofala följder för biologiskt liv och ekologiska system i berördaområden. Mot denna bakgrund vill regeringen understryka vikten avinternationella åtaganden i form av en konvention mot användning avmiljökrigföringsleknik. En av huvudpunkterna i utrikespolitik är atlverka för rusl-ningsbegränsningar och för en allmän och fullständignedrustning, spelar en inle oväsentlig roll i det internationellanedruslningsarbetet och har härvid bl. a, aktivt medverkat i tillkomsten avkonventionen. röstade för den FN-resolution genom vilkengeneralförsamlingen uttryckte sin förhoppning om bredaste möjliga anslulning. Vid en första granskningskonferens skall enöversyn göras av hur konventionen har fungerat. Förutsättningen för dellagandei översynskonferensen är anslulning till konventionen. Genom atl nu anslutasig till konventionen får en möjlighet att delta i granskningen av dessefterievnad samt atl aktivt verka för en förstärkning av konventionen. Genom den utformning som konventionens artikel 1 fåttinnebär anslulning lill konventionen inle all svensk krigsplanläggning behövermodifieras eller att genom en anslutning avsäger sig någol vapen ellerpå annal sätt försvagar rikels försvar. Konventionen ulgör inte något hinderför forskning och utveckling av sådan miijöförändringsleknik. som avserfredliga ändamål, Elt godtagande av förbudet mot miljökrigföring föranlederinte någon förändring av svensk lagstiftning. Konventionen får dock anses varaav sådan vikl alt bör godkänna den. I motion 1983/84:2749 hemställerSture m, fl, (c) att ger regeringen till känna vad i motionenanförts, I motionen uttalas att den föreliggande konventionen ärett ofullbordat verk. Den ger inte de garantier för efterlevnad sommotionärerna skulle önska för att den skall bli ett effektivt skydd mot attanvända miljöförändringsteknik som vapen. Motionärerna konstaterar emellertid an de delarregeringens bedömning att det nu är nödvändigt atl undertecknarkonventionen för att kunna delta i granskningskonferensen. Motionärerna anser vidare bl, a, att i ökadutsträckning bör ta upp miljöaspekterna i nedrustningsarbetet för anytterligare stärka kravet på skydd för miljön. Utskottet konstaterar attmotionärerna inte motsätter sig att föreliggande konvention godkänns för svenskdel, 1 konventionens artikel I stadgas att varjefördragsslutande stat förbinder sig att avstå från militär eller annan fientliganvändning av miljöförändringsteknik som har vidsträckta, långvariga ellerallvarliga verkningar såsom medel att åstadkomma förstörelse eller skada förannan avtalsslutande stat, 1 artikel II sägs vidare att med uttrycket "miljöförändringsteknik",såsom det används i artikel I, avses varje teknik syftande till att genomavsiktlig manipulering av naturliga processer förändra jordens dynamik,sammansättning eller struktur, inkl, dess biota, litosfär, hydrosfär ochatmosfär, eller yttre rymden. Utskottetutgår ifrån att synpunkter, som framförs i motionen, beaktas av regeringen bl.a. vid granskningskonferensen. Motion 2749 får därmed anses besvarad. l.attriksdagen förklarar motion 1983/84:2749 besvarad med vad utskottetanfört, 2. att godkänner konventionen om förbud motmilitär eller varje annan fientlig användning av miljöförändringsteknik. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (c), StureEricson (s), (), Axel (), (),(), (), (vpk), (), () och ().