bet · G701SkU47 · 1983-12-31 00:00:00 — I proposition 1983/84:40 bilaga 7redovisade jordbruksministern sin avsikt att senare föreslå regeringen attförelägga förslag om lagbestämmelser om en särskild miljöavgift påbekämpningsmedel och handelsgödsel fr. o. m. den 1 juli 1984.Jordbruksutskottet har vid behandlingen av propositionen och de på grund avdenna väckta motionerna 1983/84:93, 100 och 103 anslutit sig till tanken på ensådan lagstiftning (JoU 1983/84:15, rskr 93). I den nu aktuella propositionen 1983/84:176 läggs framförslag om lagstiftning rörande särskilda avgifter på handelsgödsel resp.bekämpningsmedel. Syftet med förslaget är alt uppnå en från hälso- ochmiljösynpunkt nödvändig minskad användning av sådana medel. SkU1983/84:47 13 Med hänsyn till att avgifternassyfte är att av hälso- och miljöskäl minska användningen av medlen i fråga, börenligt propositionen den kostnad som avgifterna medför för förbrukarna inte fäutgöra skäl för någon kompensation genom höjda konsumentpriser på livsmedel.Någon återföring till jordbruksprisregleringen eller återbetalning avavgiftsintäkterna bör inte heller ske. Avgifternaavses tas ut fr. o. m. . Avgiften för gödselmedel föreslås beräknad på grundval avgödselmedlets innehåll av kväve och fosfor och fördelas i proportion till prisernapå de enkla gödselmedlen. Avgiften bör utgå med per kg kväve och 60 öreper kg fosfor i gödselmedlet. Undantag görs bl. a. för förpackningar med enbruttovikt som ej överstiger K) kg. Avgiften på bekämpningsmedel skall enligtförslaget uppgå till . per kg verksam beståndsdel. Avgiftsskyldiga blir i princip de som yrkesmässigttillverkar resp. importerar gödsel- och bekämpningsmedel. föreslås bli uppbördsmyndighet förhandelsgödsela\-giften. Beträffande bekämpningsmedel bör riksskatteverketenligt propositionen bli uppbördsmyndighet. Lagförslagen har utformats efter det mönster som gäller påpunktskatte-och prisregleringsområdet. I två motioner, 2894 av KnutWachtmeister m. fl. (m) och 2896 av m. fl. (m) yrkas avslag påpropositionen i dess helhet. Som motivering anförs i båda motionerna att detföreslagna avgiftsuttaget har karaktären av en ny skatt på jordbruket.Lönsamheten i jordbruket är inte sådan att ytterligareskattebördor kan bärasutan negativa konsekvenser. 1 motion 2896 påpekas dessutom alt dejordbruksföretag s..m ej har egen stallgödsel eller otillräcklig sådan är meraberoende av ha.idelsgödsel och härmed belastas hårdare genom den föreslagnaavgiften. Detta är enligt motionärerna från rättvisesynpunkt ej acceptabelt.Beträffande avgiften på bekämpningsmedel anförs bl. a. att denna kan leda tillatt mindre farliga preparat slås ut och att användarna går över till farligare,dvs. mera koncentrerade preparat. Enligt motion 2893 av m, fl, (c) börförslaget om en avgift pä handelsgödsel avvisas. I stället bör man bl. a.koncentrera resurserna till att kartlägga konsekvenser och effekter av t. ex.en minskad användning av kemiska medel i jordbruket. Motionärerna säger sigdäremot kunna acceptera den föreslagna bekämpningsmedelsavgifien, underförutsättning att avgiftsmedlen används för att finansiera forskning omalternativa brukningsmetoder. Jordbruket måste vidare ges kompensation föravgiften. Även i motion 2895 av m. fl. (vpk) framförsönskemål om att avgiftsmedlen används för åtgärder som främjar en minskadanvändning av kemiska medel i jordbruket. En del av dessa pengar skulleexempelvis kunna gå till en garantifond för jordbrukare som önskar övergå tillalternativa SkU1983/84:47 14 odlingsformer men som tvekar om det ekonomiskarisktagandet. I fråga om bekämpningsmedelsavgifien anför motionärerna att dennakan komma att styra förbrukningen mot preparat med hög effektivitet ochgiftverkan, eftersom avgiften är relaterad lill viklen av verksam beståndsdel.Med hänvisning bl. a. till de överväganden som gjorts av utredningen omanvändning av kemiska medel i jord- och skogsbruket föreslår motionärerna attregeringen undersöker möjligheterna till en avgiflssättning i relation lillmedlets faroklass. Den fortsatta utvecklingen på området bör av regeringenföljas med uppmärksamhet, och erforderliga åtgärder bör vidtas. 1 motion 2897 av och (bådafp) framhålls alt de föreslagna avgifterna framslår mindre som ettmiljöpolitiskt styrmedel än som ett sätt alt förstärka statskassan. Ett sådantsynsätt anser sig motionärerna inte kunna biträda. Man påpekar vidare attundantaget från avgiftsskyldigheten för mindre förpackningar innebär altflertalet hobbyträdgårdsodlare inte skulle beröras. Delta är inte förenligtmed det uppgivna syftet att begränsa användningen av miljöpåverkande medel.Enligt motionen bör vidare inkomsterna från de föreslagna avgifterna användasför miljöförbättrande åtgärder. Förutom att minska miljöskadorna bör avsiktenvara att förbättra rådgivnings- och tillsynsinsatserna om medlensskadeverkningar saml förstärka forskningen i dessa frågor. I den frislående motionen 2342 av m. fl. (c)har föreslagits ett riksdagsutlalande av innebörd att regeringen borde avslåfrån planerna på alt införa en avgift på handelsgödsel. Från skogsindustrins () sida har anförts bl. a. altkostnaderna för skogsgödsling med nuvarande och tillkommande avgifter blir såhöga att skogsbruket måste ompröva sin gödslingspolitik. Detta kommer att fånegativa konsekvenser för produktion och sysselsättning, särskilt i norraSverige, där lönsamheten är svag. De ökande luftföroreningarna och försurningenkan komma att nödvändiggöra s. k. vilalitelsgödsling, som kompenserar förlusteroch obalanser förorsakade av nämnda miljöproblem. Åtgärder för att motverkanegativa miljöeffekter skulle därmed drabbas bl. a. av en miljöavgift. Denföreslagna avgiften kommer vidare all försvåra övergången till alternativa ickeförsurande gödselmedel såsom urea och kalkammonsalpeler. Med hänvisning härtillhar anhållit att utskottet dels omprövar tidigare utlåtande omhandelsgödselavgiften så att förbrukarna inom skogsbruket befrias från dennaavgift eller erhåller restitution, dels uttalar att den nu föreslagna avgiftenej skall utgå på icke försurande gödselmedel. Utskottet får för sin del anföraföljande. Enligt uppgifter från statens jordbruksnämnd förbrukades /83 1 542 milj. kg handelsgödsel. Delta innebär en ökning jämfört med föregående gödslingssäsong och med jämfört med säsongen1980/81. Om jämförelsen utsträcks till att gälla en något längre tidsperiod kandock SkU1983/84:47 15 noteras att förbrukningen under gödslingssäsongen 1976/77var högre än under /83. Sammanfattningsvis kan det konstaterasatt förbrukningen stadigt sjönk men att den fr. o.m. säsongen 1981/82 åter börjat öka. Vad beträffar förbrukningen av gödselmedel i näringarutanför jord- och skogsbruket har för /83 beräknats att denyrkesmässiga trädgårdsodlingen svarar för 25 000-30 000 ton, hemlrädgårdar(privata hushåll) för ca och offentliga grönområden för ca 31 000lon. Av försäljningen till hemträdgårdar har uppskattats alt ca 2 000 tonförsålts i förpackningar under . Uttryckt i rena växtnäringsämnen förbrukades budgetåret1982/83 249,3 milj. kg kväve, 50,1 milj. kg fosfor och 95.6 milj. kg kalium.Jordbrukets kostnader för handelsgödsel har beräknats till 1 880 milj. kr.,varav ca 110 milj. kr. utgörs av den handelsgödselavgift som utgår fr. o. m.den 1 juli 1982. Nyssnämnda avgift uttas enligt 7 § 1) lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrukets område i dess lydelse fr.o.m. (SFS1982:557). Avgiften, som bestäms av statens jordbruksnämnd, motsvarar f. n. ca12 % av försäljningsvärdet. Intäkterna för den förbrukning som sker ijordbruket används inom jordbruksprisregleringen och kommer därmed jordbruketsom kollektiv till godo. Återbäring av avgiftsmedel i övrigt sker till näringarsom ligger utanför jordbruksprisregleringen (se JoU 1981/82:42). 1 fråga omskogsbrukets gödselmedelsavgifter gäller f, n, alt dessa återförs tillStiftelsen för forskning och utveckling på detskogliga området. Enligt vad utskottet erfarit har domänverket i enframställning lill regeringen yrkat att reglerna om återbäring av nuvarandehandelsgödselavgift ändras så att restitution ges till storförbrukarna iskogsbruket. Av jordbruksnämndens statistik framgår vidare attförsäljningen av bekämpningsmedel till jordbruket omfattade 4 910ton, uttryckt i verksam substans. Jordbrukets användning har, enligt sammakälla, ökat. Alt ange denna ökning i siffror är dock förenatmed vissa svårigheter, beroende bl. a. på att de olika preparaten som används innehållerväsentligt olika koncentration av verksamma substanser. I betänkandet SOU 1983:11 av utredningen om användning avkemiska medel i jord- och skogsbruket har lämnats vissa uppgifter omanvändningen inom olika områden av ogräsbekämpningsmedel (s. 81f.). Siffrorna bygger på försäljningsstatislik och inrymmer vissa osäkerhetsmoment.Av den totala förbrukningen om verksam substans beräknas jordbmketsvara för , skogsbmket för , frukt- och trädgårdsodling (i första handkommersiell) för 1,, industrin för 1,och hushållen (hemlrädgårdar) för 4,. Av det anförda framgår att användningen av såvälgödselmedel som bekämpningsmedel ökat . Som i propositionenanförts har man kunnat konstatera negativa miljöeffekter avkemikalieanvändningen på SkU1983/84:47 16 Användningen av handelsgödsel harbidragittill övergödning av vattenområden och även till försurningen av mark ochvatten. Den omfattande användningen av bekämpningsmedel innebär risker frånhälso-och miljösynpunkt. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning attdet från hälso- och miljösynpunkt är angeläget all användningen av såvälbekämpningsmedel som handelsgödsel minskas. För all uppnå detta syfte börsärskilda miljöavgifter las ut på dessa produkter. Från de synpunkter utskottethar att företräda tillstyrker utskottet således de framlagda lagförslagen ochansluter sig även lill propositionens uttalanden i fråga om kompensation resp,återbäring lill berörda näringar. Utskottet finner ej anledning att föreslånågot uttalande om avgiftsmedlens användning med den innebörd som anges i någraav följdmotionerna. Samtliga motioner föreslås således avstyrkta. Ej heller föranleder synpunkterna från skogsindustrinssamarbetsutskott m. fl. något annat ställningslagande från utskottels sida. Ifråga om restitution av nu gällande handelsgödselavgift prövas f.n., somutskottet ovan redovisat, en framställning från domänverket iregeringskansliet. Närvarande: (), (), GunnarOlsson (s), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), LennartBrunander (c) och (). , , ochBo Arvidson (aUa m) anför: Vi anser i första hand attutskottet, på bl. a. de skäl som anförts i motionerna 2894 och 2896, hade bortavstyrka föreliggande lagförslag. Det huvudsakliga argumentet för ettavstyrkande är att de föreslagna avgifterna har karaktären av en ny skatt påjordbruket, vars lönsamhet ej är sådan all det kan påläggas ytterligareskattebördor. De invändningar som framförts från skogsindustrins sidaunderstryker ytterligare vår ståndpunkt. Om motionernas avslagsyrkande ejvinner majoritet vill vi i andra hand ansluta oss till förslaget att riksdagengör elt uttalande om användningen av influtna avgiftsmedel i huvudsakligöverensstämmelse med de avvikande meningarna nr 2 och 3 nedan. SkU1983/84:47 j7 och (båda c) anför: Vi anser alt utskottet hade borttillstyrka förslaget i motion 2893 om avslag på propositionen, såvitt avserhandelsgödselavgiften. Som motionärerna anfört är det ej försvarligt att nu ökakostnaderna för jordbruket, särskilt som priserna på handelsgödsel ökatkraftigt . Den föreslagna avgiften kan inte, på sätt som gjortsi propositionen, motiveras av miljöskäl utan är att betrakta som en ytterligarebeskattning av jordbruket. Del är mot den bakgrunden orimligt att näringen ejskulle få kompensation för de ökade kostnaderna, om förslaget bifalles. Skulle trots allt besluta om införande avhandelsgödselavgifter borde de influtna medlen användas till forskning ochförbättring av miljön. Och bör speciellt beaktas arbetsmiljön för dem somhanterar preparaten. Att avgift inte skall tas ut på förpackningar mindre än förefaller ologiskt om syftet är att av hälso- och miljöskäl minskaanvändningen av ifrågavarande medel. 1 fråga om avgiften på bekämpningsmedelanser vi att utskottet, med tillstyrkande av motionen även i denna del, hadebort förorda ett riksdagsutlalande av innebörd att dessa avgiftsmedel böranvändas för att finansiera forskning om alternativa brukningsmetoder och attjordbruket måste ges kompensation för avgiftshöjningen. () anför: Enligt min mening hade utskottetbort ansluta sig till synpunkterna i motion 2897. Inkomsterna från deföreslagna avgifterna bör således användas för miljöförbättrande åtgärder.Avsikten bör vara att åstadkomma en minskning av miljöskadorna, en förbättringav rådgivnings- och tillsynsinsatserna angående medlens användning samt enförstärkning av forskningen rörande åtgärder för minskad kemikalieanvändning.Ett riksdagsuttalande med denna innebörd borde ha förordats iutskottsyttrandel. (vpk) anför: Enligt min mening borde utskottet,med tillstyrkande av motion 2895, ha förordat att avgiftsmedlen i storutsträckning måste användas för åtgärder -bl. a. forskning och rådgivning - somfrämjar en minskning av användandet av handelsgödsel och andra kemiska medel ijordbruket. Som i motionen anförts kan vidare en del av dessa medel t. ex.användas i en garantifond för jordbrukare som önskar övergå till alternativodling men tvekar inför det ekonomiska risktagandel. Den föreslagna bekämpningsmedelsavgifien kan, sommotionärerna anfört, styra förbrukningen mot allt giftigare och merakoncentrerade preparat. Jag anser därför att utskottet bort föreslå att riksdagenuppdrar åt regeringen att undersöka möjligheterna till en ändring iavgiftssystemet så att avgiften i stället relateras till resp. medelsfaroklass.