bet · G701JoU4 · 1983-12-31 00:00:00 — I motion 1982/83:247 av . (m) yrkas att anhåller att regeringen vidtar sådana åtgärderatt reproduktionen av lax och havsöring i våra svenska vattendrag underlättasoch att tillståndsgivningen för fasta fångstredskap tillämpas synnerligenrestriktivt. I motion 1982/83:394 av BarbroNilsson i (m) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande förkortad fredningssäsong förlaxfisket i . I motion 1982/83:479 av JensEriksson och (båda m) yrkas att beslutar att avgifterenligt 2 kap. 10 § vattenlagen fördelas på forskning och påfiskevårdande åtgärder i de outbyggda älvarna. I motion 1982/83:993 av KerstinEkman m. fl. (fp, m) yrkas att hos regeringen begär en översyn avlämplig finansieringsform för samordning mellan fiskerinäringens och marinensgemensamma behov av fartyg. I motion 1982/83:1439 av ArneAndersson i m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av fiskevårdsområdesbildning vid och i defem . I motion 1982/83:1448 av JensEriksson m. fl. (m, c, fp) yrkas att hos regeringen begär sådanlagändring att trålfisket anses avslutat när trålbord eller tyngder ärupphissade i trålgalgen. I motion 1982/83:1450 av LarsErnestam (fp) och () yrkas att hos regeringen begär attfiskeristyrelsen får ta fram en ny rapport med förslag hur storrödingsbeståndeti skall kunna räddas och förbättras. I motion 1982/83:1453 av PärGranstedt m. fl. (c) yrkas att beslutar att återkalla sin hemställantill regeringen om förslag om frisläppande för allmänheten avhandredskapsfiske utanför ostkusten, längs och Blekinge sydkustsamt i de . I motion 1982/83:1987 av PaulJansson m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av fastare riktlinjer för de olikaintressen som utnyttjar . 1 1983/84.16 saml. JoU1983/84:4 2 I motion 1982/83:1988 av JohnJohnsson m. fl. (s) yrkas att hos regeringen begär en översyn och skärpningav straffen för olaga fiske i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1982/83:2000 av OlaUllsten m. n. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingav vattenbruket. I betänkandet behandlar utskottetett antal motioner om fiske, vilka väckts under allmänna motionstiden i januari1983. i har i skrivelse lämnatsynpunkter på olaga trålfiske vid länets kuster (med anledning av motion1982/83:1988). är enligt den nyafiskeriförordningen (1982:126) ansvarig myndighet för skyddet avvandringsfisken - såväl i älvar och sjöar som i havet. Enligt förordningen fårtillstånd att sätta ut fasta redskap i allmänt vatten för fångst av bl. a. laxoch öring som regel endast beviljas fiskare för vilkas försörjning fisket är avväsentlig betydelse. har antagit ett handlingsprogram förbeståndsvårdande åtgärder för lax och öring i och bl. a. utfärdatvissa bestämmelser om begränsning av fisket i och utanför de icke utbyggdaNorrlandsälvarna. begärde en snar utredning avfrågan om hur vårt land bäst skall utnyttja den naturtillgång vi har i dennaturligt reproducerande laxen (JoU 1982/83:7). I samband därmed framhöllutskottet att närmare en tredjedel av den lax av svensk härkomst som fångas iÖstersjon anses vara naturligt reproducerad i de icke utbyggda Norrlandsälvarna.Reproduktionsläget i flertalet naturligt reproducerande vattendrag var såallvarligt att stora områden i stort sett var helt tomma på lax. mening borde åtgärder vidtas för att hindra att åtskilliga laxbeståndutrotas. Icke minst skulle ett utvecklat fritidsfiske efter lax i de svenskaälvarna kunna få ekonomisk och social betydelse såväl regionalt som lokalt.Utskottet fann därför att frågan om hur vårt land bäst skall utnyttja dennaturtillgång vi har i den naturiigt reproducerande laxen borde utredas.I samband med en sådan utredning borde en kartläggning ske av det nuvarandelaxfisket för att belysa vilka internationella insatser från Östersjö-staternassida som kommer att erfordras. Även konsekvenserna för yrkesfisket bordebelysas. Enligt utskottets uppfattning var det naturligt att berördaintressenter gavs möjlighet att delta i utredningsarbetet. Med anledning avriksdagsbeslutet har jordbruksministern uppdragit åt chefen för fiskeristyrelsenatt utreda frågan och redovisa sina bedömningar . JoU 1983/84:4 3 Den vikande tillgången på lax iNorrlandsälvarna behandlas i motion 1982/83:247 (m). Enligt motionärerna harfiskodlingen i våra älvar svårt att få tillgång till avelsfisk för reproduktionav yngel som enligt vattendom skall utplanteras i vattendragen. Fisket med defasta och mycket effektiva fångstredskap, s. k. finnfällor, som satts ut iälvmynningarna bedrivs enligt vad motionärerna erfarit i storutsträckning a\ personer som fiskar på sin fritid och som erhållit dispens avlänsstyrelsen. I och underkastas motsvarande redskap ensynnerligen restriktiv till-ståndsgivning. Motsvarande borde enligtmotionärernas mening ske i . Enligt motion 1982/83:479 (m) är det främstreproduktionen av den lekvandrande laxen i de outbyggda älvarna som är i fara.För att åtminstone på kort sikt säkra de naturligt reproducerande laxstammarnaför framtiden bör staten enligt motionärerna inköpa lekmogen lax och släppa denovanför befintliga redskap. Medel härför bör tas av de medel som inflyter frånfiskeavgifter enligt 2 kap. 10 § vattenlagen. Imotion 1982/83:394 (m)f()reslåsförkortad fredningssäsong för laxfisket i . Motionären hävdar attgällande förlängda laxfiskeförbud i , fram till ,enligt fiskeribiologer i stort sett saknar betydelse som skydd förlaxbeståndet. För fiskarena medför förlängningen att höstfisket förskjuts stormig, kall och mörk årstid, anför motionärerna. Utskottet får med anledning av motionerna erinra om attden nedgång a\ laxreproduktionen som gjort sig märkbar under senare äråtskilliga gånger varit föremål för åtgärder. Som inledningsvisanförts har ansvaret för skyddet och vården av vandringsfisken i sin helhetöverförts på som också vidtagit vissa åtgärder. En särskildutredning pågår om den naturligt reproducerande laxen. Enligt vad utskotteterfarit kommer de i motion 1982/83:247 påtalade problemen att uppmärksammas idessa sammanhang. Motionen synes med hänsyn härtill icke påkalla någonriksdagens ytterligare åtgärd. När det gäller de i motion 1982/83:479 diskuteradefiskeavgiftsmedlen enligt 2 kap. 10 § vattenlagen får utskottet anföraföljande. Dessa medel utnyttjades tidigare för både fiskevårdsåtgärder och förforskning. Enligt riksdagsbeslut skall medlen i fortsättningen i sinhelhet tillföras FoU-verksamhetpåfisketsområde(prop. 1980/81:153, JoU1980/81:29, rskr 1980/81:374). avslogs en motion om återgång tilltidigare praxis vid fördelningen av medlen. Utskottet konstaterade isammanhanget att ett bifall till motionen skulle innebära en minskning avanslaget till forskning och undersökningar. Tillskottet till fiskevårdandeåtgärder skulle f. ö. icke förslå till mer än en del av erforderliga medel förfiskutsättning. Den nya vattenlagen (1983:291) som träder i kraft den 1januari 1984 innehåller i 10 kap. 6 § regler om allmänna fiskeavgifter som istort sett motsvarar bestämmelserna i 2:10. Avgifterna kommer enligtövergångsbestämmelserna att räknas upp väsentligt och indexregleras (prop.1981/ 82:130, JoU 1982/83:30). Utskottet finner dock icke anledning att frångådet Rättelse: S. 14, i hemställan raderna 1 och 2 Står: 9Rättat till: 10 JoU1983/84:4 4 beslut fattat om medlens användning. Det problem som tas upp i motion 1982/83:394, nämligenfredning av Östersjölaxen, har under en följd av år varit föremål förförhandlingar inom en särskild för där samtligastrandstater är företrädda. De svenska älvarna svarar för den ojämförligtstörsta reproduktionen av lax och öring i . har under enföljd av år sökt få till stånd överenskommelser om begränsning av yrkesfisketefter lax i havet och i skärgården med hänsyn till den överfiskning avbeståndet som äger rum. har dessa ansträngningar varit fögaframgångsrika. Dock har enighet nåtts inomkommissionen att rekommendera strandstaterna att förlänga fredningstiden förlaxen . I enlighet härmed har laxfisket förbjuditsunder tiden den 15 juni-den 15 september i den svenska fiskezonen och iterritorialhavet utanför fyramilsgränsen. Utskottet kan för sin del instämmamed motionären om att det icke är lyckligt om höstfisket förskjuts till enstormig, kall och mörk årstid. Så länge en överenskommelse om begränsning avfisket icke kan åstadkommas synes dock den förlängda fredningstiden böraaccepteras. Motionen avstyrks sålunda. Medelåldern bland fartygen inom densvenska fiskeflottan är hög och förnyelse bör komma till stånd i en näraframtid, framhålls det i motion 1982/83:993 (fp, m). med hänvisning tillfiskeristyrelsens fiskefartygsutredning. Enligt motionärerna bör samhälletgenom aktiva åtgärder medverka till att den erforderliga förnyelsen kommer tillstånd. Detta kan ske genom att ett generellt statligt finansieringsstöd lämnasfiskare som beställer nybyggnation vid svenska varv. Vid nyanskaffningen böräven marinens behov av hjälpfartyg i minröjningsorganisationen i krig beaktas.Regeringen bör enligt motionen därför finna en lämplig finansieringsform föratt samordna fiskerinäringens och marinens fartygsbehov. I två motioner behandlas sanktioner mot olaga trålfiske.Ett avgjort mål i högsta domstolen tas upp i motion 1982/83:1448(m, c, fp). Medlemmarna i ett trållag dömdes då för olaga trålfiske för attderas fartyg under bärgningen av en fångst drivit innanför den gräns där det ärförbjudet att bedriva trålfiske. Domslutet innebär att trålfiske i rättsligmening skall anses avslutat först då trålen i dess helhet tagits ombord. Enligtmotionärerna utgör domen ett fiskerättsligt prejudikat med orealistiska ochopraktiska konsekvenser. Enligt allmänt språkbruk bland sådana fiskare sombedriver trålfiske är detta slags fiske avslutat när trålen slutat verka somfångstredskap, dvs. när tyngderna eller trålborden hissats upp i trålgalgarna,framhåller motionärerna och begär lagändring. Enligt motion 1982/83:1988 hardet blivit alltmer vanligt med olaga fiske i och i södra . Detolaga trålfisket ställer till stor skada både för fiskens lek- och yngelplatser JoU1983/84:4 5 och för yrkesfiskarena inom berört område. Enligtmotionärerna lönar sig detta olaga fiske för trålfiskarena även om det beivras,då böterna är låga. Utskottetvill med anledning av motionerna framhålla följande. har vid olika tillfällen haft anledning att taställning till motionsyrkanden om statligt stöd till fiskeflottans förnyelsemed hänsyn tagen till marinens behov av hjälpminsvepare. Då saken senast varuppe redovisade utskottet att i samråd med chefenför marinen lämnat bidrag till projektering av ett 65-fots provfiskefartyg iglasfiberarmerad plast (JoU 1982/83:7). Denna fråga har enligt vad utskotteterfarit ännu icke funnit sin lösning. Frågan om finansiering av fiskefartygbyggda vid svenska varv har varit föremål för en interpellationsdebatti . Därvid erinrade statsrådet om att kreditgaranti ochräntestöd enligt förordningen (1980:561) om statligt stöd till varvsföretagendast får avse fartyg med en bruttodräktighet om minst 300 registerton men attregeringen under vissa förutsättningar beviljat undantag. Stöd kan sålundalämnas för bl. a. fiskefartyg. Dock gäller en nedre storleksgräns om 100registerton, i enlighet med internationella överenskommelser. (Ett fiskefartygmed en bruttodräktighet om 100 registerton beräknas ha en längd av 24 m eller75-80 fot.) Som framgår av det anförda är de frågor som rests i motion1982/83:993 föremål för överväganden i vederbörande instanser. Utskottet villäven erinra om att stöd till fiskerinäringen, bl. a. för förnyelse avfiskeflottan, utgår av budgetmedel. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionen är enligt utskottets mening icke påkallad. Frågan om hur trålfiske skallbedrivas intill fiskegränsen har behandlats i ett mål avdömt av högstadomstolen (NJA 1982:88). HD anslöt sig därvid till bedömningatt trålfiske i rättslig mening skall anses fortgå från det att trålen lagts utoch till dess att den i sin helhet åter tagits ombord. Om såledesfartyget/fartygen under bärgningen drivit in över den gräns innanför vilkentrålfiske är förbjudet, innan fiskaren har fisken i säker besittning, har dennegjort sig skyldig till olaga fiske. Styrelsen har i en inlaga i rättegångenunderstrukit att fiskegränsen fastställts i fiskets långsiktiga intresse, föratt bevara fiskbestånden. För att underlätta tillsynen av fisket var detangeläget att lägga fast den anförda regeln. Enligt utskottets mening är det framför allt angeläget attfasta regler gäller för fisket nära trålfiskegränsen. Genom det aktuelladomslutet har den tidigare osäkerheten om hur gällande regler skall tolkas,undanröjts. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 1982/83:1448. För brott mot olaga fiske utdöms iSverige vanligen, såsom påpekas i motion 1982/83:1988, relativt milda straff.Fiskeristyrelsen anmälde till riksåklagaren att olovligt fiske frånutländska fiskefartyg och olaga trålfiske ökat i oroande omfattning undersenare år. Det ökade ansvar fått för skyddet och vården avfiskbeståndet 1978 utvidgade svenska fiskezonen kräver enligtstyrelsen att allt sådant fiske som bedrivs JoU1983/84:4 6 från utländska fartyg måste hindras och beivras. För sindel har vid tillståndsgivningen för utländska fiskefartyg isvensk fiskezon infört en regel att licens icke beviljas fartyg som blivit settfiskande olovligt i den svenska zonen . De svenska straffsanktionerna för olaga fiske skiljer sig- icke minst vad gäller tillämpningen - från motsvarande regler i övriganordiska länder. I exempelvis utdöms ojämförligt strängare straff församma förseelse. Regeringen har föreslagit harmonisering av dessasanktionsbestämmelser i den nordiska kretsen men icke vunnit gehör.Lagstiftningsåtgärder förbereds nu i . I en inomjordbruksdepartementet upprättad promemoria föreslås skärpta sanktioner vidbrott mot fiskelagstiftningen (Ds Jo 1983:16). Ändringsförslagen syftar till enallmänt bättre efterlevnad av lagstiftningen och till en anpassning till deandra nordiska ländernas lagstiftning. Utskottet vill i sammanhanget betona att det ligger ifiskets långsiktiga intresse att fiskbeståndet säkras. Reglerna om fisket i densvenska fiskezonen är utfärdade i detta syfte. 1 den situation somuppstått,efter införandet av fiskezonen är det angeläget att sådana åtgärdervidtas som leder till att fiskereglerna respekteras. Det är därförtillfredsställande att regeringen nu ser över sanktionssystemet för att skapabättre garantier för att bestämmelserna efterlevs. Syftet med motion1982/83:1988 borde därigenom väsentligen vara tillgodosett. Motionen påkallarsåledes ingen ytterligare åtgärd. Handredskapsfisket längs m. fl. begärde i december 1982förslag från regeringen om frisläppande för allmänheten av handredskapsfisketutanför , längs Gotlands kuster och samt i destora sjöarna (JoU 1982/83:7, rskr 1982/83:66). I samband härmed anfördeutskottet bl. a. att de nämnda vattnen i stor utsträckning ligger i anslutningtill de stora befolkningskoncentrationerna i vårt land och att de skulle kunnaanvändas av ett stort antal fiskande om de görs tillgängliga. Allmännarekreationspolitiska motiv talade sålunda för ett frisläppande avhandredskapsfisket. Utskottet framhöll vidare att svårigheterna på många hållär stora att bedriva en aktiv fiskevård och att åstadkomma fiskeupplåtelser mednuvarande uppsplittring av ägandeförhållandena. Möjligheterna att satsa på enutvecklad fiskevård skulle underlättas genom frisläppande avhandredskapsfisket, anförde utskottet. Riksdagsbeslutet kritiseras i två motioner. Enligt denmoderata kommittémotionen 1982/83:1439 är den enskilda äganderätten endrivkraft för social trygghet och ekonomiskt framåtskridande. Riksdagsbeslutetom fritt handredskapsfiske har skapat oro genom att urholka äganderättensinnehåll, anser motionärerna. Dessutom kommer statskassan enligt deras meningatt åsamkas en kostnad i storleksordningen utan JoU1983/84:4 7 att nämnvärda fördelar för fritidsfisket vinns. Regeringenbör därför, om den över huvud skall effektuera beställningen, inte föreläggariksdagen det begärda förslaget förrän . I motion 1982/83:1453 (c)ifrågasätts om riksdagsbeslutet ens kan anses gynnsamt för fritidsfiskarena.Enligt motionen kan bildandet av fiskevårdsområden befaras avstanna som enföljd av beslut . bör därför återkalla sinhemställan till regeringen om fritt handredskapsfiske i berörda områden. Utskottet får med anledning av motionerna framhålla att demotiv som anfördes till förmån för frisläppande avhandredskapsfisket vid de kuststräckor där detta inte redan är fritt, samt i destora insjöarna, fortfarande äger full giltighet. Från fritidsfiskarenassynpunkt är reformen angelägen medan den enligt utskottets bedömning är avunderordnad betydelse för yrkesfisket. Som utskottet anförde då fråganbehandlades , skulle möjligheterna att satsa på en utveckladfiskevård underlättas genom frisläppande av handredskapsfisket i de berördavattnen. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1982/83:1439, såvitt nu äri fråga (yrkande 1), och motion 1982/83:1453. Den militära verksamheten på Den militära verksamheten påVättern och dess inflytande på storrödingsbeståndet samt på vattenmiljön iövrigt är föremål för yrkanden i två motioner. I motion 1982/83:1450 (fp)framhålls att storrödingsfångsterna minskat betydligt trots attvattnet numera är rent sedan avloppsreningsverk byggts och trots att årligfiskutsättning sker. Försvarets skjutövningar utgör ett problem.Fiskeristyrelsen bör få i uppdrag att ta fram en ny rapport med förslag hurstorrödingsbeståndet skall kunna räddas och förbättras. Enligt motion1982/83:1987 (s) kan militära skjutövningar över vattenområde negativtpåverka såväl fisket som det rörliga friluftslivet och kommunernasfärskvattensförsörjning. Motionärerna finner det oacceptabelt att oreparablaskador på vattenmiljö riskeras i fredstid på grund av militärverksamhet. Viss osäkerhet tycks enligt motionen råda om vilka begränsningarsom måste gälla för den militära verksamheten med hänsyn till bl. a. fisket ochviktiga miljöintressen. Regeringen bör därför vidta åtgärder som klarläggerdessa förhållanden, anför motionärerna. Utskottet får med anledning av motionerna framhållaföljande. I bedrivs en omfattande militär verksamhet genomskjutning, raketskjutning, sprängning och torpedprovning. Flera avförsvarsmaktens fredsförband är lokaliserade till området. bedriver provningsverksamhet där. Försvarsministern har i ettinterpellationssvar medgivit att verksamheten är ett vissthinder för fisket i sjön och att den även för med sig vissa andra miljömässigaproblem. Han har framhållit att verksamheten är nödvändig för vårtförsvars utveckling och att JoU1983/84:4 8 den inte utan orimliga kostnader skulle kunna flyttas tillandra områden. Den militära verksamheten är förlagd till allmänt vatten.Fiskare som lider intrång i sin yrkesutövning till följd av skjutningarna kanerhålla ersättning enligt en särskild kungörelse (1961:811, ändrad 1983:597).Ersättningsberät-tigad är fiskare med yrkesfiskelicens. Frågan om skjutningarna har negativ inverkan på Vätternsstorrödingsbe-stånd har länge varit föremål för debatt. godkände år1964 ett förslag om särskilda prövotidsåtgärder för att närmare undersöka ivilken omfattning den militära verksamheten medför skador på rödingsbeståndet.En sådan undersökning genomfördes av . Någon säkerhetom påverkan erhölls inte genom undersökningen men denna fick till följd attviss fiskutsättning sedermera, , har finansierats medmedel från försvarshuvudtiteln. En viktig faktor bakom den nedgång som konstaterats avrödingsbeståndet kan enligt () varaöverfiskning. På förslag av nämnden är därför vissa regler för begränsning avfisket på allmänt vatten i sjön under införande. Fiskeförhållandena i Vätternär även föremål för fiskekommitténs uppmärksamhet (Jo 1981:06). Med hänsyn tillde åtgärder som sålunda vidtagits och till att frågan om fisket i ärunder prövning finner utskottet icke att någon ytterligare utredning av detslag som föreslås i motion 1982/83:1450 påkallas. Motionen avstyrks således. Militärbefälhavaren för det västra militärområdet ärsammanhållande för all skjutverksamhet i . Från försvarets sida prövarman enligt försvarsministern fortlöpande möjligheterna att samordna denmilitära verksamheten i syfte att koncentrera den till begränsade tidsperioder.Enligt regeringsbeslut får skjutning inte ske på lekgrund utan samråd medfiskeriintendenten. En särskild samordningsgrupp svarar för samordningen mellanolika militära och civila myndigheters ansvarsområden i sjön. a. förberedsinom gruppen en reviderad riskområdeskarta över de militära verksamhetsområdenai . Sedan åtskillig tid finns en kommitté för Vätternsvattenvård som består av representanter för berörda myndigheter ochintressenter i sjön. Kommittén har föranstaltat om bottenprovtagningar inom detmest frekventa skjutningsområdet för att få en klarare uppfattning än vadhittills varit möjligt om miljöeffekterna av skjutningarna. Kommittén har ocksåsökt få fram en redovisning av den totala mängden utskjutet material - metalleroch annat skrot - för att få kunskap om belastningen på sjön. Inom ramen förnaturvårdsverkets program för övervakning av miljökvaliteten - PMK -övervakasförändringar i den allmänna miljögiftsbelastningen i sjön. Utskottet får för sin del erinra om att militära företagicke är undantagna från miljöskyddslagens bestämmelser. Lagens tillämplighet ärsålunda i princip inte beroende av om en miljöstörande verksamhet är civileller militär. Någon prövning enligt miljöskyddslagens regler har emellertidicke krävts för de militära företagen i . Av vad som anförts i det JoU1983/84:4 9 föregående framgår att full klarhet knappast kan ansesråda om de eventuella skador på sjömiljön som militärens övningar orsakar.Utskottet ansluter sig till den bedömning som görs i motion 1982/83:1987, attmilitären naturligtvis måste få möjlighet att övningsskjuta i rimlig omfattningmen att detta måste ske med stort hänsynstagande till andra intressen och tillett rimligt skydd för natur och miljö. Enligt utskottets uppfattning är detvidare angeläget att regler fastställs för den militära verksamhetenstillåtlighet inom rimliga gränser med hänsyn till de olika civila intressenaför sjöns utnyttjande och till sjömiljön. Det torde närmast vara regeringenssak att pröva i vilken form ett regelsystem i förevarande avseende bör gälla.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen bör som sinmening ge regeringen till känna. I partimotion1982/83:2000 framhålls, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att vattenbruk börunderlättas. Detta kan ge sysselsättning och mer "egen fisk" förkonsumtion och således minska importberoendet vad gäller fisk. Enligt motionenbör den rapport för som lämnats av styrgruppen förvattenbruk kunna ge vägledning för hur vattenbruket kan stimuleras. Utskottet får med anledning av motionen erinra om attforskningsrådsnämndens naturresursdelegation och delegationen för samordningav havsresursverksamheten tillsatte en styrgrupp för vattenbruk.Styrgruppen överlämnade en slutrapport kallad Vattenbruk förSverige till regeringen. Slutrapporten jämte delrapporter har remissbehandlatsoch bereds f. n. i . Med hänvisning till att frågan inom korttorde komma under prövning påkallar förslaget i motionen enligt utskottetsmening icke någon ytterligare åtgärd. 1. beträffandereproduktionen av lax attriksdagen avslår motion 1982/83:247, 2. beträffandeanvändning av fiskeavgiftsmedlen att avslår motion 1982/83:479, 3. beträffandefredningssäsongen för laxen att avslår motion 1982/83:394, 4. beträffandefinansieringen av fiskefartyg att avslår motion 1982/83:993, attriksdagen avslår motion 1982/83:1448, JoU1983/84:4 10 6. beträffande straffen för olaga fiske attriksdagen lämnar motion 1982/83:1988 utan ytterligare åtgärd, 7. beträffandefritt handredskapsfiske