bet · G701FiU40 · 1983-12-31 00:00:00 — omde allmiinna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen m. m. 1983/84:150 bil. I proposition 1983/84:150(kompletteringspropositionen) har regeringen i bilaga 1 Reviderad finansplan() 1. godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordats i propositionen, 2. godkänna de allmänna riktlinjerför budgetregleringen som förordals i propositionen, 3. godkänna beräkning avstatsbudgetens inkomster för /85 enligt vid propositionen fogadspecifikation, 4. godkänna i propositionenframlagd beräkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för budgetåret1984/85, 5. godkänna i propositionenframlagd beräkning av förändringarna i dispositionen av röriiga krediter /85, 6. godkänna i propositionenframlagd beräkning av beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för budgetåret1984/85, 7. med ändring av förslag iproposition 1983/84: 100 bilaga 17 fill Räntor pä statsskulden m.m. /85 anvisa ett förslagsanslag av , 8. till Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. för /85 under sjunde huvudtiteln utöver iproposition 1983/84:133 begärda medel anvisa ytteriigare , 9. bemyndiga regeringen att /85, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter ienlighet med vad som förordals i propositionen intill ett sammanlagt belopp av2500000000 kr., delsföreslagit atl anta vid propositionen fogade förslag fill 10. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 11. lag om ändring ilagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt, 12. lag om ändring i lagen(1977:1071) om basenhet, 13. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 14. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 15. lag om ändring i taxeringslagen(1956; 623), 16. lag om ändring i lagen(1960:63) om föriustavdrag, dels berett tillfälle alt ta del av vadsom anförts i propositionen om 17. kommunsektorn, 18. utnyttjande avfinansfullmakten, 19. statliga kreditgarantier. I 1983/84. FiU1983/84:40 2 Vid bilaga I Reviderad finansplan har fogals som Bilagal.l Reviderad nationalbudgel 1984, Bilaga 1.2Långtidsbudget för perioden /85-1988/89, Bilaga 1.3 Riksrevisionsverkels revideradeinkomstberäkning för /85, Bilaga 1.4 beräkning avbudgelulfallet för /84, Bilaga 1.5 Specifikation av statsbudgetens inkomster /85, Bilaga 1.6 Specifikation av anslagsförändringar iförhållande fill budgetpropositionen för budgetårel 1984/85, Bilaga 1.7 Förändringar i förslagel lill statsbudget /84 sedan budgetpropositionen. Propositionen har hänvisats enligl följande: bilaga I Reviderad finansplan fillfinansutskottet med undanlag av momenten 10-16 som har hänvisats lillskalteulskottel, bilaga 2 Förbättrat stöd tillbarnfamiljerna, m.m. till socialutskottet med undantag av momenten 2 och 4 somhar hänvisats till socialförsäkringsutskottei, bilaga 3 Sysselsättningsskapandeåtgärder inom verksamhetsområde, m.m. tillutbildningsutskottet med undanlag av avsnitt E som har hänvisats tillsocialförsäkringsutskoltet, bilaga 4 Sysselsättningsskapandeåtgärder inom verksamhetsområde, m.m. tillarbetsmarknadsutskotlel med undantag av punkt D 1 som har hänvisats fillsocialförsäkringsutskoltet, bilaga 5 Sysselsättningsskapandeåtgärder inom verksamhetsområde, m.m. tillbostadsulskotlet, bilaga 6 Sysselsättningsskapandeåtgärder inom industridepartementets verksamhetsområde tillarbetsmarknadsutskottet, bilaga 7 Sysselsättningsskapandeåtgärder inom verksamhetsområde lill kultumlskotlel. Finansulskottet kommer atl behandla i vad avser hemslällan under 3 i sitt betänkande omberäkning av inkomsler på statsbudgeten för /85, m.m. (FiU1983/84:48), i vad avser hemställan under 7 i sitt belänkande om anslaglill räntor på statsskulden, m.m. (FiU 1983/84:46), FiU 1983/84:40 3 i vad avser hemställan under 4-6 och 19 i sittbetänkande om särskilda frågor rörande statsbudgetens utgifter för budgetåret1984/85 (FiU 1983/84:47), ivad avser hemställan under 8 och 17 i sitt betänkande om kommunalekonomiskafrågor inför är 1985, m. m. (FiU 1983/84; 39). Medanledning av propositionen har följande motioner väckts: 1983/84:2931av () och (), 1983/84:2932 av (), 1983/84:2933 av m.fl. (m), 1983/84:2934 av . (c), 1983/84:2935 av m. fi. (s), 1983/84; 2936 avSören Lekberg m. fl. (s), 1983/84:2937av tredje vice talman () och (), 1983/84:2938 av UlfAdelsohn m.fl. (m), 1983/84:2939 av m. fl. (m), 1983/84:2940 avPer m. fl. (m), 1983/84:2941 av m. fl. (c), 1983/84:2942 avRolf m.fl. (m), 1983/84:2943 av (), 1983/84:2944 avLars m. fl. (vpk), 1983/84:2945 av m. fl. (vpk),1983/84:2946 av (), 1983/84:2947 av m. fl. (m,c, fp), 1983/84:2948 av (), 1983/84:2949 av m. fl.(m), . 1983/84:2950 av m. fl. (m), 1983/84:2951 av . (m), 1983/84:2952 av m.fl. (m), 1983/84:2953 av KenthSkårvik (fp), 1983/84:2954 av m. fl. (m), 1983/84:2955 avKersfin (), 1983/84:2956 av m. fl. (fp),1983/84:2957 av m. fl. (vpk). Motionernahar hänvisats enligt följande: tillskatteutskottet motionerna 2938, 2941 yrkande 11, 2951, 2956 yrkandena 5-9 och2957 yrkandena 9-10, tillsocialförsäkringsutskottet motionerna 2940 yrkande 5, 2941 yrkandena 10 och18, 2950 och 2956 yrkandena 12, 15 (delvis) och 28, tillsocialutskottet motionema 2931, 2932, 2937, 2941 yrkandena 12-14, 2949,2956yrkandena 10, 11, 13,14, 15 (delvis) och 16 och 2957 yrkande 4, till kulturutskottetmotionerna , 2946 och 2956 yrkande 30, FiU 1983/84:40 4 tillulbildningsulskollet motionerna 2934, 2940 yrkandena I -4, 2945 och 2956yrkandena 26, 27 och 29, fill jordbruksutskottet molion 2956 yrkande 17, lillarbetsmarknadsutskollet motionerna 2935, 2941 yrkandena 3-9, 2947, 2954, 2956yrkandena 18-22 och 2957 yrkandena 5-8, fill bostadsutskottet2936, 2941 yrkandena 15-17, 2942, 2943, 2944, 2948, 2952, 2955 och 2956 yrkandena 23-25, i övrigi till finansutskottet. I detta sammanhang behandlar utskottet den underallmänna motionsliden väckta molionen: 1983/84:1080 av m. fl. (fp) om villkoren för bankernas kreditgivning,m. m., i vad avser yrkande I. I delta belänkande behandlar utskollel proposition150 bilaga I, vari regeringen (finansdepartemenlet) - efter föredragning avstatsrådet - 1. godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordats i propositionen, 2. godkänna de allmänna riktlinjerför budgetregleringen som förordats i proposilionen, 9.bemyndiga regeringen alt för budgetårel 1984/85, om arbetsmarknadsläget kräverdet, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordats i propositionenintill etl sammanlagt belopp av , dels har berett tillfälle att ta del avvad som anförls i propositionen om 18. utnyttjande avfinansfullmaklen. Motionsyrkanden I delta sammanhang behandlarutskottet följande motionsyrkanden: beträffandede allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken 2933av m.fl. (m) vari hemställs 1.atl godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somföresläs i motionen. FiU1983/84:40 5 2941 av m.fi. (c) vari hemställs I. att godkänner de allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2956 av m. fl. (fp) vari hemställs I. att godkänner de riktlinjer för denekonomiska politiken som redovisas i molionen, 2957 av m. fl. (vpk) vari hemställs I, att beslutar att godkänna de allmännarikllinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, belräffande villkoren för bankernas kreditgivning 1080 av m. (fp) vari - med hänvisning till motiveringen i motion 1983/84: 1079 -hemställs I. alt som sin mening ger regeringen fill kännavad i mofionen anförts om större frihet för bankerna i fråga om t.ex.räntesättning och amorteringstider. beträffande upphävande av lagstiftningen om kollektivalöntagarfonder 2933 av m.fl. (m) vari hemställs 3. att beslutar upphäva följande lagstiftning omde kollektiva lönlagarfonderna: lag omändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, lag omändring i kommunalskaltelagen (1928: 370), lag om ändringi lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, lag omändring i uppbördslagen (1953:272), lag omändring i taxeringslagen (1956: 623), lag omändring i skatlebrotlslagen (1971:69), lag med reglemente för allmänna pensionsfonden, ochbeslutar anta de reglementen som gällde före lönlagarfondsbeslulet, lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lag omändring i aktiebolagslagen (1975: 1385), lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatser föruttag av avgift till försäkring för tilläggspension, 2956 av m. fl. (fp) vari hemställs 3.att beslutar upphäva följande lagstiftning om löntagarfonder lag omändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, lag omändring i kommunalskaltelagen (1928: 370), FiU 1983/84:40 6 lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lag om ändring iuppbördslagen (1953:272), lag om ändring itaxeringslagen (1956:623), lag om ändring iskattebrottslagen (1971:69), lagmed reglemenle för allmänna pensionsfonden, och beslutar anta det reglementesom gällde före löntagarfondsbeslutet, lag om ändring i lagen(1962: 381) om allmän försäkring, lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385), lagom ändring i lagen (1979:648) om procentsatser för uttag av avgift under åren1980-1984 till försäkring för tilläggspension, beträffandede allmänna riktlinjerna för budgetregleringen 2933av m.fl. (m) vari hemställs 2.atl godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somföreslås i motionen, 2941av m.fl. (c) vari hemställs 2.atl godkänner de allmänna rikllinjer för budgetregleringen somförordas i motionen, 2956 avJan-Erik m.fl. (fp) vari hemställs 2.atl godkänner de riktlinjer för budgetregleringen som redovisas imotionen, 2957 avLars m.fl. (vpk) vari hemställs 2.alt beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för budgetpolitikensom förordas i motionen. I propositionen framhålls att den svenska ekonominsåterhämtning fortsätter med oförminskad styrka. I den reviderade finansplanenredovisas etl antal nya uppgifter, som bestyrker att den inleddapolitiken gett produktion och sysselsättning en kraftig stimulans, samtidigtsom obalanserna på viktiga områden påtagligt minskat. Medhänsyn till den höga prioritet som regeringen tillmäter sysselsättningsmåletoch det nödvändiga i att dämpa inflationstakten för att nå detta mål, liggermålet att reducera inflationen till nivån kvar. Likaså är det ellmål för regeringen att under loppet av 1985 ytteriigare nedbringainflationslakten till nivån . FiU1983/84:40 7 Finanspolitiken har redangivits en klart restriktiv inriktning. Den totala konlraktivaefterfrågeeffekten från den offentliga sektorn på ekonomin beräknas till drygt2% av BNP. avtecknar sig, mot bakgrund av fattade beslut, en fortsattkontraktiv effekt, som emellertid blir mindre än och huvudsakligen hänförsig till inkomslautomatiken. Även penningpolitiken är inriktadpå att stabilisera konjunkturutvecklingen och motverka en infiationsdrivandelikvidisering av ekonomin. Kreditexpansionen till allmänhelen begränsas ochden ökande statsskulden placeras huvudsakligen utanför banksystemet.Likviditetstillväxten i ekonomin blir betydligt lägre 1984 än 1983 och denärmast föregående åren. De löneavtal som slutits gör del svårt att nå nedlill den mälsatla infialionstakten. föreligger en allvariig risk attkostnadsutvecklingen avviker än mer frän den takt som är förenlig med deluppsatta infiationsmälet. Därför är det nödvändigt att vidtaäigärder i syfte all begränsa kostnadstrycket och löneglidningen. Följandesärskilda åtgärder har därför redan vidtagits eller föreslås nu för . Ett allmäntprisslopp införs. Genom delta prispolitiska ingripande i kombination med övrigaåtgärder återskapas möjligheterna att under loppet av 1984 pressa nedinfialionstakten till den målsatia nivån. Prisstoppet medför också att deunderliggande kostnadsökningarna kan hällas tillbaka, bl. a. genom en störreåterhållsamhet i fråga om löneglidning. För att stödjainfiationsbekämpningen på del fördelningspoliliska planet införs stopp förhöjningar av utdelningarna på aktier 1985. I syfte attsterilisera den omfattande likviditeten i ekonomin bör en särskildlikviditetsdeposition införas. Likviditetsindragningarna bör gälla lillutgången av är 1986 med möjlighet för regeringen att medge återbetalning avbeloppen tidigare. Depositionerna beräknas uppgå lill ca . För attmotverka riskerna för ett ökat inflationstryck inom skogssektorn bör enytteriigare, särskild likvidiletsindragning ske frän den , baseradpä exportvärdet av skogsprodukter. Bakgrunden fill denna åtgärd är den snabbainternationella prisuppgång som ägt rum på skogsindustrins produkter.Exportdeposilionerna inom skogsindustrin beräknas uppgå lill I å I 1/2 miljardkronor. Konfokortskrediternatill hushällen begränsas. Regeringen har i detta syfte tagit upp överläggningarmed kontokortsföretagen. Vid sidan av dessa åtgärder är det enligt föredragandensmening angeläget att arbetsmarknadens parter genom förnyade överiäggningaretablerar sådana förutsättningar för löne- och inkomstutvecklingen under 1985att de uppsatta målen för den ekonomiska politiken, och då främst sysselsättningsmålet,kan uppfyllas. Alla parter måste nu göra en förnyad ansträngning för att göradet möjligt för att undvika den massarbetslöshet FiU1983/84:40 8 som etablerats i en rad länder under det senastedecenniet. I proposilionen understryks att stora sociala och ekonomiska värdenslår pä spel om det skulle visa sig omöjligt att åstadkomma den nödvändigauppslutningen kring kampen mot inflationen. De arbetsmarknadspotitiska insatsersom föreslås är främst inriktade mot att underlätta konjunkturuppgången ochförbättra industriföretagens möjligheler att fylla sitt behov av utbildadarbetskraft. Förslagenkan sammanfattas på följande sätt. Anslagen för arbetsmarknadsutbildning vidgas så attytteriigare 15000 personer kan genomgå utbildning under nästa budgetår. För att bekämpa arbetslösheten inom byggsektorn tidigareläggsen rad statliga byggprojekt. Totalt sett presenteras förslag som beräknas ökabyggvolymen med sammanlagt till en kostnad för staten om1,. För att underlätta rörligheter pä arbetsmarknaden höjs bl.a. fiyttningsbi-dragen. AMS program för förbättrad arbetsmarknadsservice börgenomföras snabbt. startas regeringens planeradeutbildningssatsning i dalateknik för lågulbildade. För att finna former förden fortsatta satsningen startas ett särskilt pilotprojekt för 5000 anslällda. Sammanlagt beräknas kostnaderna för desysselsättningspolitiska åtgärder som föreslås till ca 2,6 miljarderkronor. Vad gäWer fördelningspolitikenanförs i propositionen att den viktigaste fördelningspolitiska insats som kangöras är alt driva en ekonomisk politik som gör det möjligt att upprätthållafull sysselsättning och stabila priser. Regeringen har tidigare tagit en radinitiativ för alt mer rättvist fördela de ekonomiska bördor som är oundvikligaom krispolitiken skall bli framgångsrik. I propositionen presenteras dämtöver åtgärder för attkraftigt förslärka stödet fill barnfamiljema. Barnbidraget höjs 1985 med 1 500kr. per barn och år samt studiebidraget med . till 400 kr.per månad. Kostnaderna för dessaförbättringar beräknas fill 2900 milj. kr. Vidare förbättras bostadsstödet genom en höjning av denövre hyres-gränsen och inkomstgränserna i bostadsbidragssyslemet. Garanlinivåni föräldraförsäkringen höjs från 37 lill . Den totala kostnaden för de familjepolitiska åtgärdernauppgår till 3 300 milj. kr. I propositionen omkommunalekonomiska frågor (1983/84:133) föreslogs attskatteuljämningsbidragen m.m. inte längre skulle räknas upp i samma takt somtidigare. Därvid förutsattes att merpar- FiU 1983/84:40 9 tenav de medel som frigörs skulle användas för att stimulera sysselsättningen ikommunsektorn. De nya insatser som görs på familjepolitikensoch arbetsmarknadspolitikens områden innebär betydande finansiella lättnaderför kommunerna. För att mildra effekten av den likviditetsindragning som skeräven för kommunsektorn föreslås att ramen för extra skatteutjämningsbidrag vidgasfrån 110 milj. kr. fill 200 milj. kr. Motdenna bakgmnd finner föredraganden att det inte är aktuellt, som fömtskickadesi proposition 1983/84:133, att i särskild ordning tillföra kommunsektornytterligare medel. Den ekonomiska återhämtningen har skapat utrymmeför all föra en restriktiv budgetpolitik utan att den skapar arbetslöshet.Eftersom uppgången i sig förstärker budgetens inkomstsida och minskar trycketpå utgiftssidan har detta lett till att statens budgetunderskott detla ochnästa budgetår minskar påtagligt. Förbudgetåret 1983184 sjunker underskottet från 86,6 miljarder /83 fill 77,7miljarder kronor. Förbudgetåret 1984185 beräknas underskottet sjunka med ytterligare drygt 10miljarder kronor till . Det är lägreän beräkningarna i årets budgetproposition. Detta förklaras främst av ensnabbare tillväxt i skatteunderlaget än enligt tidigare antaganden. Samtidigthar statsskuldräntorna räknats ned påtagligt, bl. a. som en följd av lägreräntenivå, mindre ökning av statsskulden och sänkt dollarkurs. Ihär redovisade beräkningar har förslagen pä familjepolilikens område och inomarbetsmarknadspolitiken beaktats. Iproposilionen framhålls all det ännu är för tidigt att dra bestämdabudgetpolitiska slutsatser för den framförliggande perioden. De nuvarandeberäkningarna /85 motiverar inte omedelbara budgetpolitiska åtgärder.Det måste dock konstateras att om den fortsatta utvecklingen skulle leda tillatt pris- och löneutvecklingen även ligger på en långsiktigt alltförhög nivå, skärps kraven på finanspolitiken väsentligt. Kraftfullabudgetpolitiska åtgärder blir i en sädan situation oundvikliga. Hittillstillämpade riktlinjer för budgetpolitiken kommer under alla förhållanden attbehöva gälla även för /86. Det innebär bl. a. att utrymme försärskilt angelägna reformer måsle skapas genom omprioriteringar i form avneddragning av annan verksamhet. FiU1983/84:40 10 I motion 2933 (m) framhålls attförstärkningen av den internationella konjunkturen är huvudförklaringen tillatt det nu ser ut att gå bättre även för . Den svenskakonjunkturförbättringen är dock i nästan alla väsentliga avseenden svagare änunder de två senaste uppgångarna. Förbättringen vilar dessulom på en mycketbräcklig gmnd. Devalveringen har inle utnyttjats för att angripa den alltförsnabba lönekostnadsutvecklingen, den stela lönestrukturen och de sloraproblemen i den offentliga sektorn. Ännu är det dock inte för sent att genomsnabba beslut om utgiftsnedskärningar göra en del av de vinster enkonjunkturuppgång för med sig bestående. Regeringens proposition innehålleremellertid inte några förslag i denna riktning. Regeringen lanserade efter regimskiftet begreppet"den tredje vägen". Med detta avsågs en politik som skulle kombineraläg inflation med läg arbetslöshet. Det skulle vara bådeoch men blev i ställefvarkeneller. var inflationen både i och iOECD-länderna . Därefter har inflationen fallit till iOECD-länderna. I däremoi har inflationen stigit till . som arbetslösheten sjunker i ökarden i . Den totala arbetslösheten uppgår nu lill drygt 350000 personeri , vilket är av arbetskraften. Regeringens ekonomiska politik har enligt motionärernakännetecknats av en serie undanmanövrer. Den inledde med att välja denlättillgängliga devalveringsvägen framför en intern anpassning. Man fortsattemed att hoppas på att LO och SAF skulle klara inflationsbekämpningen. Avsaknadenav regeringsinsatser mot infiationen medförde att prisstegringen fortsatte attligga pä dubbla omvärldens. När regeringen till slut insett atl det inte gåratt prata ner infiationen väljer den återigen att skjuta problemen framför sig,denna gäng i form av ett panikpaket bestående av pris-, hyres-ochutdelningsslopp m. m. All historisk erfarenhet såväl som vetenskaplig expertishar visat atl sådana åtgärder är verkningslösa. Det finns ingen rationell ekonomisk-politisk motiveringför panikpake-tel. Åtgärderna angriper endast symptomen och inte orsakerna tillpris-och kostnadsslegringarna. Paketet strider dessutom mot näringslivets berättigadeönskan om fasta spelregler. I molionen understryks att moderata samlingspartietmotsätter sig statlig inblandning i avtalsrörelsen. Parterna måste ha fullfrihet att förhandla, men de skall ocksä ta ansvar för konsekvenserna. Pä såvis kan alltför snabba löneökningar motverkas. Bakom den tillfälliga förbättringen av budgetunderskottetdöljer sig en ekonomisk utveckling som kommer att göra läget än mer besvärligtom . Löneökningarna har blivit högre än väntal, vilket ger störrestatsinkomster. De extraordinära budgetförstärkningarna skrivs upp till FiU 1983/84:40 11 hela14,4 miljarder nästa budgetår. Regeringen hoppas dessutom på sänkt dollarkursoch att den inträffade nedgången i räntenivån skall bli beslående trots alt deaktuella tendenserna går åt motsatt håll. Denavgörande svagheten i regeringens budgetpolitik är avsaknaden avutgiftsnedskärningar. Att gä in i en kommande konjunkturnedgång med etlunderliggande underskolt på är utomordentligtfarligt. I en konjunkturnedgång ökar underskottet automafiskt. Därför är det såvikligl alt sparandet sker . Därigenom kan räntenivån pressas ned så att fierinvesteringar blir lönsamma. Därmed tryggas exportframgångar och sysselsättningäven efter högkonjunkturen. Slutsatsen av regeringens egen långtidsbudget äratt det krävs ett långsiktigt och konsekvent besparingsarbete som genast måstepåbörjas. Föratl lösa både de kortsiktiga stabiliseringsproblemen och de långsikligastmklurfrägorna är för del första en kraftig bantning av utgifterna i stal ochkommun nödvändig. För det andra krävs en sänkning främst av inkomstskatter,arbetsgivaravgifter och företagsskatter. För det tredje måste löntagarfondernaavskaffas. För det fjärde behövs en genomgripande omstrukturering av denoffenfiiga sektorn. Det krävs privatisering, konkurrens, avgiftsfinansieringoch avreglering för att frigöra tjänsteproduktionen och därmed Iryggasysselsättningen. Motionärernaframhåller att moderata samlingspartiet står fasl vid att tidigare föreslagnabesparings- och skattesänkningsförslag skall genomföras. Det innebärbesparingar pä 23,7 respektive pä budgei- respektivekalenderår. Tillsammans med angivna skallesänknings-förslag innebär detta etlunderliggande budgetunderskott som ligger ca under del avregeringen föreslagna. Inflationsbekämpningenbör ha tre huvudinslag. Vikfigasl är en upp-slramning av finanspolitiken. Detär vidcue nödvändigt med en politik som innebär att arbetsmarknadens partersjälva skall ta sitt ansvar för både löne- och sysselsättningsutvecklingen.Därtill vill mofionärerna bekämpa inflationen genom skattesänkningar. Föratl klara sysselsättningen måste, enligt motionärema, den ekonomiskapolitiken stimulera utvecklandet av enskilda företag i alla sektorer. Menindustrisysselsättningen kommer inle att öka i tillräcklig omfattning för allklara arbetsmarknadsproblemen under 1980-talel. Privata tjänstesektorn måstedärför expandera. Den offentliga sektorns monopol, regleringar, skattetryckm.m. hindrar delar av den privala tjänstesektorn från atl växa. Enomstrukturering av den offentliga sektorn som skapar ökat utrymme förskattesänkningar och privata initiativ är nödvändig. I motion 2941 (c) påpekas att inflationstaktensutveckling under loppet av 1983 är anmärkningsvärd. Efter en viss minskningunder perioden januari lill mars, då devalveringseffekten avtog, ökadeinflationen sakta FiU1983/84:40 12 för atl stanna kring9-procentsnivän. Någon säker tendens till minskad inflation har ännu inte syntstill. I årets avtalsrörelse lät regeringen den offentligasektorn gä före och det på högre lönekostnadsnivä än det tak regeringensjälv angivit . Dessutom innehöll avtalen just sådanaföljsamhets- och löneglidningsklausuler, som regeringen hårt fördömt bl. a. i1983 års reviderade finansplan. Efter denna inledning var det knappastförvånansvärt att resten av avtalsrörelsen utvecklade sig till rena huggsexan.En ungefärlig prognos för kostnadsökningen i industrin pekar numot . Regeringens motdrag när den insåg att hela dess ekonomiskastralegi höll på atl kapsejsa var atl införa pris- och hyresstopp. otalvetenskapliga studier över hela världen har visat att prisstopp är enmeningslös åtgärd som inte kan hindra infiationen, utan enbart tjänar till attvilseleda allmänheten.