bet · G701TU11 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt dessa uttalanden finns det i allmänhet inte något utrymmeför flera beställningscentraler inom samma trafikområde. En effektivtrafikplanering - hette det vidare i propositionen - hksom de storainvesteringar som krävs för moderna, kanske datoriserade, beställningscentralertorde omöjliggöra alltför små enheter. Uttalandet lämnades utan erinran frånriksdagens sida (/80:27, rskr 1979/80:403). erinrade kommunikationsministern riksdagen- i ett svar på en fråga föranledd av ett hos regeringen anhängiggjortbesvärsärende - om det återgivna uttalandet. Därvid framhöll han också attundantag, efter prövning från fall till fall, bör kunna medges frånhuvudregeln. Utskottet, som delar den sålunda uttryckta uppfattningen,vill vidare framhålla att det genomsnittliga kapacitetsutnyttjandet inomtaxinäringen enligt vad utskottet erfarit inte är högre än . Samhället -som finansierar en mycket stor del av taxis verksamhet - har följaktligen ettintresse av att de samordningsvinster som beställningscentralerna innebär inteminskas genom att centralerna splittras i alltför små enheter. Vidare vill utskottet erinra om att taxi utgör en del avden kollektiva trafiken. Detta innebär bl. a. att samhället uppställer krav påatt taxibilar i rimlig omfattning skall finnas tillgängliga för allmänhetendygnet runt. För att undvika en situation där några trafikföretag upprätthålleren olönsam samhällsservice medan andra kör endast med högefterfrågan har taxinäringen reglerats på ungefär samma sätt som annankollektivtrafik. Utskottet förutsätter att länsstyrelserna vid sintillstånds- och behovsprövning gör den erforderliga avvägningen mellan kravenpå en så snabb och billig taxiservice som möjligt och önskvärdheten av attundvika en fördyrande överkapacitet. Genom vad utskottet sålunda anfört synes syftet medsamtliga de motionsyrkanden som är i fråga vara i huvudsak tillgodosett. Debör därför - på ett undantag när - kunna lämnas utan åtgärd. Undantaget utgörsav yrkandet i motion 1982/83:2160 (m) att hos regeringen begärförslag till en lagstiftning som öppnar möjligheter för konkurrens inomtaxitrafiken. Detta yrkande avstyrks. Bestämmelser om begränsning avfordonsförares arbetstid m. m. finns i kungörelsen (1972:602) om arbetstid vidvägtransport, m. m. (ATK) och i förordningen (1975:883) om arbetsförhållandenvid vissa internationella vägtransporter (AETR). Bestämmelserna syftar främsttill att öka trafiksäkerheten genom att förhindra att förare för fordon när deär uttröttade. Bestämmelsernai ATK och AETR är olika både fill sin principiella TU1983/84:11 20 uppläggning och i fråga om detaljutformningen. Främstskiljer sig ATK-bestämmelserna från vad som gäller enligt AETR genom att ATKreglerar förares arbetstid och inte - som AETR - förares körtid. Föredraganden framhåller att överträdelser av gällandebestämmelser om bilarbetstid medför en försämring av trafiksäkerheten samtidigtsom konkurrensförhållandena inom transportnäringen snedvrids. De förslag sombilar-betstidsutredningen lade fram i sitt betänkande Bilarbetstid (SOU 1977:2)om arbets- och vilotider skulle - fortsätter föredraganden - innebäraförbättringar både från trafiksäkerhets- och konkurrenssynpunkt. Det avutredningen föreslagna kontrollsystemet har emellertid starkt ifrågasatts. Ävenlagstiftningens tillämpningsområde har varit föremål för diskussion. Vidare harframförts att ett genomförande av förslagen om arbets- och vilotid skulle ledatill väsentliga merkostnader. Någon färdig lösning på problemen föreliggeremellertid inte f. n., framhålls det, varför förnyade överväganden erfordras.Riksrevisionsverket kommer sålunda att kartlägga de kostnads-mässigakonsekvenserna för såväl staten som transportföretagen av förändringar ilagstiftningen om arbetstid vid vägtransport i huvudsak i linje medbilarbetstidsutredningens förslag. I motion 1983/84:265 (c) erinras omatt bilarbetstidsutredningens betänkande utsattes för en hård remisskritik.Motionärerna framhåller att ett genomförande av utredningens förslag skullemedföra stora kontrollproblem och kostnadsökningar för branschen som kanberäknas till ca 500 milj. kr. De svenska bilarbetstidsreglerna bör enligtmotionärerna anpassas till AETR, där det är körtiden som räknas. Någonytterligare utredning skulle därmed inte behövas. I motion 1983/84:267 (m) framhålls att eventuella nyasvenska bilarbets-tidsregler bör följa utvecklingen i våra grannländer och hosvåra viktigaste konkurrenter i . Utskottet har för sin del ingenerinran mot att fullgör det av föredraganden angivnautredningsuppdraget. Härav följer att de motionsyrkanden som är i frågaavstyrks. I motion 1983/84:269 (vpk)framhålls att bilarbetstidsutredningens förslag nu måste aktualiseras. Så sker genom utredningsuppdrag.Motionsyrkandet kan sålunda lämnas litan åtgärd. I motion 1983/84:266 (s) betonasdet angelägna i att regeringen presenterar ett samlat förslag tilllösning av bilarbetstidsproblemen. En begränsning av arbetstidens spridning bör- framhåller motionärerna - i ett ansträngt kostnadsläge ges förtur framför enökning av dygnsvilan . Vidare förordas bl. a. enskärpning av nuvarande skyldighet att bevara färdskrivardiagram. TU1983/84:11 21 Utskottet förutsätter att de avmotionärerna aktualiserade frågorna kommer att uppmärksammas i samband med detfortsatta arbetet rörande bilarbetstidsfrågor. Motionen synes därför kunnalämnas utan åtgärd. I motion 1982/83:2160 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagstiftning som möjliggör ökadkonkurrens inom den kollektiva linjetrafiken. Motionsyrkandet ger utskottet anledning erinra om att denkollektiva linjetrafiken - enligt lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollekfiv persontrafik - är en angelägenhet som länshuvudmännen har detpolitiska och ekonomiska ansvaret för. Länshuvudmän finns numera i samtliga 24län. Varje länshuvudmän kan i princip ordna den kollektiva persontrafiken såatt inslag av konkurrens i varierande grad förekommer. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionsyrkandet. I motion 1982/83:2161 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till restriktivare regler förskattesubvenfionering av offentliga bolag inom trafikområdet. Länshuvudmännens ansvar för den kollektiva linjetrafikenmedför att denna i varierande grad subvenfioneras via kommunalskatten ellerlands-fingsskatten. Visst statligt stöd utgår dock för trafiken. Enligt vadutskottet erfarit uppgick detta stöd fill 227 milj. kr. Kommunernas ochlandstingens kostnader under uppgick till ca ,medan biljettintäkterna gav ca . Då skattesubventioneringen av den kollektiva linjetrafikensålunda i huvudsak är en eller landstingskommunal angelägenhet börmotionen lämnas utan åtgärd. I motion 1982/83:1974 (s) behandlasen fråga som regleras i 2 kap. 12 § yrkestrafiklagen. Bestämmelsen innebär bl.a. att den som bedriver linjetrafik på viss sträcka skall ha förtursrätt tillatt bedriva ytterligare trafik, dvs. öka kapaciteten, på samma sträcka. Motionärerna framhåller att ensamrätten att trafikera visssträcka tillkom för att skydda trafikföretagen från överetablering. Företagenvar tidigare -heter det vidare i motionen - beroende av inkomsterna fråntrafiken på den aktuella sträckan. har de avtal med länshuvudmännen somgaranterar ersättning för alla kostnader. Ensam- eller förtursrätten tilltrafik för ett företag på en viss sträcka förhindrar - menar mofionärerna -länshuvudmännen att anlita ett annat företags eventuella lediga kapacitet församma sträcka. Länshuvudmannareformen har enligt motionärerna medfört attyrkestrafiklagen i ifrågavarande del framstår som föråldrad. Lagstiftningen bördärför ses över så att länshuvudmännen i ökad utsträckning får övertafillståndsgivningen. TU1983/84:11 22 En översyn av ifrågavarandespörsmål pågår- enligt vad utskottet erfarit -inom kommunikationsdepartementet.I avvaktan på resultatet härav synes motionsyrkandet kunna lämnas utan åtgärd. I motion 1982/83:1974 (s) begärsvidare att kollektivtrafikberedningen bedriver försöksverksamhet medtransfertrafik och lokal turisttrafik i . Av motionen framgår attdet inte är turisttrafik i yrkestrafiklagens mening (jfr s. 6) som avses. Enligt vad utskottet erfarit är kollektivtrafikberedningeni färd med att förbereda ett genomförande av en försöksverksamhet av den artsom begärs i motionen i . Motionen kan sålunda även i nu berörddel lämnas utan åtgärd. Tiden fram fill den i lagförslagetangivna tidpunkten för ikraftträdandet -- synes utskottetalltför knapp. Ikraftträdandet bör därför bestämmas till . Propositionen i övriga här ej berörda delar har ej givitutskottet anledning fill erinran eller särskilt uttalande. Utskottettillstyrker sålunda att antar här ej behandlade delar avlagförslaget. 1. beträffande avveckling av nuvarandereglering av yrkestrafiken att avslår motion 1983/84:268 (fp) yrkande1, 2. beträffande tillstånd förturisttrafik attriksdagen avslår mofion 1982/83:776 (m), 3. beträffande översyn av den yrkesmässiga iastbilstrafiken och planmässig styrning inom landtrafiksektorn attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1944 (vpk) och 1983/ 84:269 (vpk) yrkande5, 4. beträffande behovsprövning för beställningstrafik för gods transporter attriksdagen avslår motion 1983/84:269 (vpk) yrkande 1, 5. beträffandeutformningen av sanktioner attriksdagen avslår motion 1983/84:269 (vpk) yrkande 4, 6. beträffandeöverlåtelse av trafiktillstånd attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:265 (c) yrkande 1, 1983/84:267 (m)yrkande 1 i denna del och 1983/84:268 (fp) yrkande 2 i denna del antar 2 kap.21 § i det i propositionen framlagda förslaget fill lag om ändring iyrkestrafiklagen (1979:559), TU1983/84:11 23 7. beträffande transportköparansvar att a. medanledning av proposifionen i denna del och motion 1983/84:265 (c) yrkande 3 antar 4 kap. 2 § i det under moment 6 nämnda lagförslaget med följande såsom utskottets förslag beteck nade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag 2§ Har beställningstrafik för gods- Harbeställningstrafik för gods- transportereller för persontranspor- transporter eller beställningstrafik ter med tyngre fordon drivits utan för persontransporter med tyngre tillstånd, döms den som för egen fordon drivits utan tillstånd, döms eller annans räkning har slutit avtal den som för egen eller annans räk- med trafikutövaren om transportens ning har slutit avtal med trafikutöva- utförande till böter, ren om transportens utförande fill 1. om han kände till att det fannshinder mot att transporten fick utföras eller 2. om han inte visar att han på detsätt som skäligen kan begäras av honom har undersökt om det förelåg någothinder mot att transporten fick utföras. Vad som föreskrivs i första stycket i fråga ompersontransporter med tyngre fordon gäller endast den som yrkesmässigt sluteravtal om sådana transporter. b. lämnar motion 1983/84:268 (fp) yrkande 5utan åtgärd, 8. beträffandeåterkallelse av trafiktillstånd attriksdagen med avslag på mofionerna 1983/84:267 (m) yrkande 1 i denna del och1983/84:268 (fp) yrkande 2 i denna del antar 3 kap. 1 § i det under moment 6nämnda lagförslaget, 9. beträffandetillståndsmyndigheternas kungörelseannonsering att avslår motion 1983/84:265 (c) yrkande 4, 10. beträffande buss- ochbiluthyrning att a. lämnarmotion 1982/83:1933 (s) utan åtgärd, b. lämnarmofion 1983/84:268 (fp) yrkande 4 utan åtgärd, c. avslårmotion 1982/83:1966 (m), 11. beträffande utbildningav blivande tillståndshavare att a. avslårmotion 1983/84:268 (fp) yrkande 3, b. avslårmotion 1983/84:267 (m) yrkande 2 i denna del, 12. beträffandebeställningscentraler för taxi att a. avslårmotion 1983/84:265 (c) yrkande 2, b. lämnarmotion 1982/83:769 (fp, c) utan åtgärd. TU1983/84:11 24 13. beträffande konkurrensinom taxinäringen att a. lämnarmotionerna 1982/83:1411 (m, c, fp), 1982/83:1927 (m) i denna del, 1982/83:1930 (m) och 1983/84:267 (m) yrkande 2 i denna del utan åtgärd, b. avslårmofion 1982/83:2160 (m) i denna del, 14. beträffande bilarbetstid att a. avslårmotionerna 1983/84:265 (c) yrkande 5 och 1983/84:267 (m) yrkande 2 i denna del, b. lämnarmotion 1983/84:269 (vpk) yrkande 3 utan åtgärd, c. lämnarmotion 1983/84:266 (s) utan åtgärd, 15. beträffande ökad konkurrens inomden kollektiva linjetrafiken att avslår motion 1982/83:2160 (m) idenna del, 16. beträffande skattesubventioneringenav den kollektiva linjetrafiken att lämnar motion 1982/83:2161 (m)utan åtgärd, 17. beträffande ensamrätten atttrafikera viss sträcka attriksdagen lämnar motion 1982/83:1974 (s) yrkande 2 utan åtgärd, 18. beträffandelokal turisttrafik i attriksdagen lämnar motion 1982/83:1974 (s) yrkande 4 utan åtgärd, 19. att antar detunder moment 6 nämnda lagförslaget i den mån det inte omfattas av utskottets hemställan ovan med den ändringen att ikraftträdandet senareläggs till . Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), PerStenmarck (m), (), (), (), SvenHenricsson (vpk), (), (), () ochMargareta (). Översyn av den yrkesmässiga Iastbilstrafiken ochplanmässig styrning inom landtraFiksektorn (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Vad först" och slutar med "ifråga." bort ha följande lydelse: Det samhällsekonomiska synsätt som enligt 1979 årsriksdagsbeslut skall prägla trafikpolitiken innebär enligt utskottets meningatt samhället har att ta ansvaret för att den yrkesmässiga lastbilstrafikenbedrivs inom ramen för en samhällsekonomiskt acceptabel struktur. Inom en sådanstruktur, som förutsätter en planmässig styrning, kompletterar de olika trafikmedlenvarandra på ett rationellt sätt. Härigenom elimineras den samhällsekonomisktskadliga överetableringen samt den osunda konkurrens och de olika slag avregelöverträdelser som f. n. i alltför hög grad kännetecknar yrkestrafiken.Den närmare utformningen av strukturen bör åstadkommas genom sådan utredningoch översyn samt därpå följande lagstiftning som begärs i motionerna1982/83:1944 (vpk) och 1983/84:269 (vpk). Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet detre motionsyrkanden som är i fråga. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande översyn av denyrkesmässiga lastbilstrafiken och planmässig styrning inom landtrafiksektorn attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:1944 (vpk) och 1983/84:269 (vpk)yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Behovsprövning förbeställningstrafik för godstransporter (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"del avstyrks." bort ha följande lydelse: Det samhällsekonomiska synsätt som enligt 1979 årsriksdagsbeslut skall prägla trafikpolitiken medför enligt utskottets mening attbehovet av beställningstrafik för godstransporter bör prövas frånsamhällsekonomisk synpunkt. Endast genom en sådan prövning kan nuvarandeöveretablering inom åkeribranschen och därmed förknippade problem effektivtmotarbetas. Utskottet tillstyrker sålundaifrågavarande yrkande i motion 1983/84:269 (vpk). Vad utskottet nu har anfört bör av gesregeringen till känna. TU1983/84:11 26 dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffandebehovsprövning för beställningstrafik för godstrans porter attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:269 (vpk) yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Utformningen av sanktioner (mom.5) (vpk) anser dels att det stycke av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar med "Det av" och slutar med "delavstyrks." bort ha följande lydelse: Som föredraganden framhåller medför brott mot bl. a.vägtrafik-, yrkestrafik- och fordonslagstiftningen onödiga kostnader församhällsekonomin. Med hänsyn till det samhällsekonomiska synsätt som enligt1979 års riksdagsbeslut skall prägla trafikpolitiken är det enligt utskottetsmening angeläget att samhället kan tillgripa effektiva sanktioner för attförebygga brott av ifrågavarande art. De i motion 1983/84:269 (vpk) föreslagnasankfionsformerna synes väl ägnade att tillgodose detta krav. Utskottet tillstyrker sålunda motionsyrkandet om attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till skärpta påföljder för olagayrkesmässig trafik. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffandeutformningen av sanktioner attriksdagen med bifall till motion 1983/84:269 (vpk) yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Överlåtelse av trafiktillstånd (mom. 6) (), (), Per Stenmarck (m), (), (), () ochGöran Riegnell (m) anser dels att det stycke av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"motsvarande delar." bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 1983/84:265 (c) uttaladeuppfattningen att lagförslaget i nu ifrågavarande del innebär en alltför snävavgränsning, som framför allt i glesbygd i många fall skulle medföraoacceptabla konsekvenser. Handeln med tillstånd - som synes huvudsakligenförekomma i större tätorter - bör givetvis motarbetas. Så bör dock enligtutskottets mening ej ske genom den reglering som regeringen föreslår. Enliberalare tillståndsgivning än f. n. från länsstyrelsernas sida vidnyetableringar inom större tätorter skulle inte bara bidra till att minska denosunda handeln med tillstånd utan TU1983/84:11 27 även befrämja en för taxinäringen och dess kunder sundkonkurrens. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetregeringens förslag i den del som är i fråga och tillstyrkermotionsyrkandena i motsvarande delar. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande överlåtelse av trafiktillstånd attriksdagen med avslag på det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i yrkestrafiklagen (1979:559) såvitt det avser 2 kap. 21 § samt medbifall till motionerna 1983/84:265 (c) yrkande 1, 1983/84:267 (m) yrkande 1 idenna del och 1983/84:268 (fp) yrkande 2 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Återkallelse av trafiktillstånd (mom. 8) (), Per Stenmarck(m), (), () och () anser dels att det stycke av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"motsvarande delar." bort ha följande lydelse: Regeringens förslag till ändring av 3 kap. 1 §yrkestrafiklagen innebär att missförhållanden inte endast i den yrkesmässigatrafiken utan även "i övrigt vid driften av trafikrörelsen" skallutgöra grund för återkallelse av trafiktillstånd. Som skäl för denna nyaåterkallelsegrund anges att nu tillämpade principer-som bl. a. innebär atttrafiktillstånd återkallas även om brott inte kan läggas vederbörande till last- bör komma till klarare uttryck än f. n. i själva lagtexten. Enligt utskottets mening bör sådana principer intetillämpas utan återkallelse av trafiktillstånd endast kunna komma i fråga vidöverträdelser av det slag som anges i 6 kap. 1 § första stycketyrkestrafikförordningen eller då tillståndshavaren eljest har dömts till ansvarför brottslig gärning. Härav följer att utskottet inte kan godta den avregeringen föreslagna nya återkallelsegrunden. Utskottets ställningstagandeinnebär vidare att 6 kap. 1 § andra stycket yrkestrafikförordningen börupphävas. Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten avatt man i största möjliga utsträckning söker undvika sådan "lagstiftninggenom motiv" som propositionen i nu ifrågavarande del innebär. En återkallelse av ett trafiktillstånd kan ha storekonomisk betydelse för den enskilde. Lagen bör därför ge klart besked om vadsom utgör grund för beslut om återkallelse, så att tillståndshavarna vet vad dehar att rätta sig efter. "Missförhållanden i övrigt vid driften avtrafikrörelsen" ger dock inget sådant besked, utan överlämnar åttillståndsmyndigheten att vid en "samlad bedömning"pröva arten av missförhållanden och om dessa är så allvarliga att de börmedföra återkallelse eller varning. Till ledning för denna prövning görföredraganden ett allmänt hållet uttalande enligt vilket missförhållandenföreligger om tillståndshavaren "kan antas" sakna "vilja ellerförmåga att rätt sköta rörelsens förpliktelser gentemot det allmänna." Starkabetänkligheter från rättssäkerhetssynpunkt inger även det av föredragandenangivna exemplet på fall där beslut om återkallelse bör få omedelbar verkan.Exemplet i fråga är "klara fall av ekonomisk brottslighet". Iavvaktan på resultat i form av lagstiftning av det arbete som kommissionen motekonomisk brottslighet bedriver har termen "ekonomisk brottslighet"enligt utskottets mening inte någon sådan laglig innebörd som kan läggas tillgrund för rättstillämpning. Föredragandens uttalanden i denna del synes f. ö.lämna fältet fritt för gissningar huruvida förmögenhetsbrott i vedertagenmening - t. ex. en stöld av däck eller drivmedel - skall anses utgöra sådant"ekonomiskt brott" som kan medföra att beslut om återkallelse fåromedelbar verkan. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet regeringens förslag tilländring av 3 kap. 1 § yrkestrafiklagen och tillstyrker de motionsyrkanden somnu är i fråga i motsvarande delar. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffande återkallelse av trafiktillstånd att riksdagenmed avslag på det i propositionen framlagda förslaget fill lag om ändring iyrkestrafiklagen (1979:559) såvitt det avser 3 kap. 1 § samt med bifall tillmotionerna 1983/84:267 (m) yrkande 1 i denna del och 1983/84:268 (fp) yrkande 2i denna del som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet häromanfört, 6.Beställningscentraler för taxi (mom. 12 a) (), (), PerStenmarck (m), (), (), () och GöranRiegnell (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 18som börjar med "Det samhällsekonomiska" och slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: 1980års lagstiftning om anslutning till beställningscentraler har enligt utskottetsmening visat sig vara behäftad med allvarliga brister. Detta framgår klart avatt bestämmelserna har givit upphov till inte mindre än tre olikatillämpningsproblem. Detförsta problemet - som behandlas i den motion som är i fråga -gällerspörsmålet om undantag från skyldigheten att fillhöra en beställningscentral. Det andra problemet - somutskottet behandlar nedan med anledning av TU1983/84:11 29 motion 1982/83:769 (fp, c) - gäller den i propositionenpåtalade konflikten mellan skyldigheten att tillhöra en beställningscentral ochdet förhållandet att någon skyldighet att tillhöra en taxiförening i allmänhetinte föreligger. Det tredje problemet - som utskottet behandlar nedan - är huruvida skyldigheten att tillhöraen beställningscentral utgör hinder för tillståndshavaren att ansluta sig filltvå eller flera beställningscentraler. För att råda bot på det förstnämnda problemet - och därmedde svårigheter som lagstiftningen visat sig innebära för taxiservicen iglesbygd -fordras, som framhålls i motion 1983/84:265 (c), en generösdispensgivning. Utskottet delar även den i nämnda motion uttalade uppfattningenatt det vore olyckligt om regeringen för att - som det heter i propositionen -"trygga genomförandet av reform" ytterligare skärper tvångetför taxiägarna att ansluta sig till gemensamma beställningscentraler. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetifrågavarande yrkande i motion 1983/84:265 (c). Vad utskottetnu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 12 a bort ha följande lydelse: 12. beträffande beställningscentraler för taxi att < a. medbifall till mofion 1983/84:265 (c) yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört, Konkurrens inom taxinäringen (mom. 13) (), (), Per Stenmarck (m), (), (), () ochGöran Riegnell (m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"yrkande avstyrks." bort ha följande lydelse: Enligt vad utskottet erfarit har dock någotsådant undantag från huvudregeln ej medgivits.