bet · G701JoU34 · 1983-12-31 00:00:00 — I motion 1983/84:2594 av och (båda fp) yrkas att måtte besluta att anslå 1 milj. kr. /85 till finansiera verksamheten vid enheten förradiologisk onkologi. Motionärerna anför att regeringen enligt uttalandenfrån jordbruksministern i årets budgetproposition inte längre ämnar beräknamedel för enheten för radiologisk onkologi vid underanslaget H 18 Strålskyddsforskning. Verksamheten vid nämnda enhet har hittillsdelvis finansierats genom avgifter från kärnkraftsproducenterna. Förslaget framfördesså sent att och inte haft möjlighet att ivederbörlig ordning bereda frågan om den resursförändring som detta medför föruniversitetet. Detta innebär att om inte erforderligt belopp kan ställas tillenhetens förfogande på annat sätt måste verksamheten skäras ned i motsvarandegrad fr.o.m. /85. Detta skulle resultera i en halvering avforskningsgruppen jämte bortfall av alla materiella resurser (fill djurhållningm. Enhetenför radiologisk onkologi sysslar med uppkomsten av tumörer. Risken för tumörerär grundläggande för våra skyddsnormer, såväl när det gäller strålning som fören rad kemiska ämnen. Detta beror på att tumörer ofta visat sig kunna uppstå imänniskan efter lägre doser resp. koncentrationer än vad som fordras för attåstadkomma andra, mer akuta skador. För att kunna värdera en strålrisk fordraskännedom om hur andra faktorer som miljöpåverkan, levnadssätt, kostvanor etc.kan inverka på strålningens tumörframkallande förmåga. Sådan kunskap ärnaturligtvis speciellt viktig vid bedömningar av de mycket låga stråldosernasverkan. Verksamheten vid enheten har därför i hög grad koncentrerats på studierhur framför allt åldern (fosterrisker), kön, hormonbalans, ärftlighet ochimmunförsvar kan påverka tumöruppkomsten i djur efter bestrålningar.Cancerkommittén har i en skrivelse fill jordbruksministern framhållitbetydelsen av att vi i vårt land kan bibehålla en sakkunskap och experimentellerfarenhet inom ett område som är nödvändigt för prövning av strålningens ochcancerogena substansers tumörframkallande verkan. Än större betydelse synesdet dock enligt 1Riksdagen 1983/84. JoU 1983/84:34 2 mofionenvara att vi i vårt land kan bibehålla en biologisk-medicinsk sakkunskap inomstrålskyddsområdet. i saknar sådan expertis, ochenheten för radiologisk onkologi synes vara den enda institutionen iNorden som studerar strålningens cancerframkallande effekt i däggdjur.Enhetens sakkunskap har därför också i stor utsträckning tagits i anspråkinternationellt. Motionärernafinner det angeläget att åtgärder vidtas för att enhetens verksamhet skallkunna fortgå i nuvarande omfattning. bör därför ställa sådanaresurser till förfogande för eller strålskyddsinstitutetsom möjliggör detta. Inför /86 måste därför regeringen återkommatill med ett nytt förslag till enhetens fortsatta finansiering. Uppvaktningar,skrivelser m. m. Till utskottet har inkommit skrivelser från bl. a.Stockholms universitet och angående värdet av denfortsatta verksamheten vid ifrågavarande forskningsenhet. Representanter förnämnda universitet och för har inför utskottetlämnat upplysningar angående den forskning som bedrivs vid enheten och om vissaorganisatoriska och finansieUa frågor, m. m. En skrivelse till chefen förjordbruksdepartementet från cancerkommittén har tillställts utskottet förkännedom. är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om skydd mot joniserande och icke joniserandestrålning. Enligt förordningen (1976:481) med instrukfion förstrålskyddsinsfitutet åligger det institutet särskilt att skaffa sig noggrannkännedom om de risker som är förenade med strålning och med uppmärksamhet följautvecklingen inom de biologiska strålningsverkningarnas och strålningsfysikensområden. I fråga om forskning och utveckling föreskrivs bl. a. att institutetskall ha ett centralt samordnande ansvar för målinriktad strålskyddsforskningoch bedriva målinriktat forsknings- och utvecklingsarbete inomstrålskyddsområdet. Institutets verksamhet och strålskyddsforskning medanknytning till kärnkraftsproduktion m.m. finansieras huvudsakligen via anslagpå huvudtitel. () har bedrivits radiobiologisk forskningsedan år 1953. Fram fill slutet av bedrevs forskningen vid FOA:sradiobiologiska insfitution i Ursvik, . Forskningen var inriktad påhöga doser av joniserande strålning och akuta effekter. I samband medomlokaliseringen av FOA till togs en ny radiobiologisk institutioni bruk därstädes. Forskningen vid denna institution koncentrerades på högadoser och akuta effekter. Vid omlokaliseringen kvarblev en JoV 1983/84:34 3 forskargruppi Ursvik, som fortsätter arbetet med strålningens sena effekter, dvs.effekterna av låga doser. Till den 1 juU 1981 finansierades verksamheten viddenna enhet (enheten för radiologisk onkologi) med särskilda medel överförsvarshuvudfiteln. En tiUsatt utredning om radiobiologisk forskningföreslog i särskild ordning att fr. o. m. den 1juli 1981 skulle bU huvudman för enheten. Detta förslag Uksom utredningensöverväganden i övrigt har redovisats i betänkandet Ds U 1981:6 Radiobiologiskforskning. Ifråga om angelägenheten av den forskning som bedrivs vid enheten anfördeutredningen bl. a. följande: Strålningens effekter i biologiskt material är ivissa fall välkända, i andra är kunskapsbristen stor. Det sistnämnda gäller bl.a. strålningens sena effekter (cancereffekter). Trots ett omfattandeforskningsarbete världen över går meningarna isär i fundamentala frågor somexempelvis rörande betydelsen av olika biologiska och andra faktorer för densena strålskadans uppkomst Och UtveckUng. Hit kan också räknas den s. k.lågdosproblematiken som är en sammanfattande benämning på flera olösta problemsom rör sambandet mellan låg stråldos och biologisk effekt, ett svåråtkomligtområde, vars bearbetning är beroende av den experimentella forskningensframsteg. Genomsin inriktning pä de sena effekterna fyller Ursviksenheten en viktigvetenskaplig uppgift. Det är den enda forskningsgmppen i landet och torde varaden enda i som studerar hela utvecklingen från induktion till tumör iett komplett biologiskt system, nämligen däggdjursorganismen. Frånvetenskaplig synpunkt är forskningen om de sena effekterna sålunda ett viktigtområde som även fortsättningsvis bör stödjas. Det bör dock betonas attcancerinduktionens och cancerutvecklingens problem är en synnerligenkomplicerad uppgift som sysselsätter många vetenskapliga discipliner världenöver. Ursviksenhetens vetenskapliga värde ligger inte minst i denkompetenshållande funkfionen särskilt för strålskyddet. Sedan utredningens förslag framlagts träffadessedermera inom vissa överenskommelser angående den fortsattaverksamheten fr. o. m. /82. a. att skulle erhålla det programmässigaansvaret samt genom avgiftsmedel från kärnkraftsindustrin bidra tillverksamhetens finansiering. I förordningen (1976:247) om vissa avgifter tillstatens strålskyddsinstitut har regeringen fastställt avgiftsbelopp förfinansiering av strålskyddsforskning med anknytning tillkärnkraftsproduktionen (förordningen ändrad senast 1983:726). Ienlighet med nyssnämnda överenskommelse lät strålskyddsinstitutet utvärderaverksamheten vid enheten för att få underlag till ett förslag om en meralångsiktig lösning av finansieringsfrågan. Utvärderingen genomfördes under år1983 av en arbetsgrupp med internationella experter. Med utgångspunkt iarbetsgruppens rapport föreslog strålskyddsinstitutet i sin anslagsframställningför /85 att enheten fr.o.m. nämnda budgetår såväl program- sombudgetmässigt överförs till . I enlighet med dettaförslag har institutet inte räknat med några JoU 1983/84:34 4 kostnaderför enheten under /85, vilket innebär en reduktion med 1,23milj. av de medel för strålskyddsforskning som tillförs av de företag somavgiftsbeläggs enligt nyssnämnda förordning. Strålskyddsinsfitutetsförslag har anmälts i årets budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 11 s.122) under anslaget H 18 Strålskyddsforskning och ej föranlett någon erinranfrån regeringens sida. Jordbmksministern har i detta sammanhang anfört att hani enlighet med insfitutets förslag ämnar föreslå regeringen att justera deavgifter som tas ut av kärnkraftsproduktionen för ifrågavarande ändamål. Dettainnebär enligt jordbruksministern att medel i fortsättningen inte beräknasunder detta anslag för den enhet för radiologisk onkologi som finns vidStockholms universitet. Utskottet behandlar i detta betänkande en motion avBörje och (båda fp) om enheten för radiologisk onkologivid . Motionen väcktes som följdmotion till proposition1983/84:107 om forskning, vilken behandlas i utskottets betänkande 1983/ 84:30.Utskottet har ansett det lämpligt att behandla den nu aktuella mofionen isärskild ordning. Imotionen framhålls sammanfattningsvis att verksamheten vid enheten i fråga ärav stort värde för strålskyddsarbetet och den radiobiologiska forskningen samtutgör en viktig resurs både materiellt och kunskapsmässigt. I avvaktan på enpermanent lösning av frågan om det programmässiga och finansiella ansvaret förenheten måste enligt motionen medel anvisas som säkrar en fortsatt verksamhet,i första hand för ytterligare ett budgetår. Somnärmare framgår av den föregående redogörelsen bildades av en forskningsgrupp som bröts ut ur försvarets forskningsanstalts(FOA) dåvarande i samband med att anstalten år1979 omlokaliserades till . Frågan om det finansiella och programmässigaansvaret för enheten har därefter diskuterats i olika sammanhang, utan attnågon slutgiltig lösning kommit tiU stånd. Syftetmed den pågående forskningen vid enheten är att skapa säkrare underlag förradiologiska riskbedömningar för människan och att skapa och bibehållavetenskaplig kompetens inom området. ForskningengäUer strålframkallande tumörer och bygger bl. a. på de resultat som uppnåttsvid FOA. Det är däggdjursorganismens förmåga att i viss utsträckning motverkatumörbildningen som står i centmm för forskningen. Immunförsvaret och deendokrina systemen spelar här en väsentlig roll. Ålder och ärftlighet är andrafaktorer som studeras. De påverkar i hög grad sambanden mellan stråldos ochverkan. Somett nytt och kompletterande led i forskningen studeras fagocyternas roll. Deutgörs av en grupp celler som rör sig fritt i lymfa och blod och som kan oskadliggörafrämmande partiklar, särskilt bakterier. JoU 1983/84:34 5 spelaroll även i försvaret mot tumörbildning. Enligtvad utskottet erfarit har enheten bl. a. utfört uppdragsforskning för Sverigeslantbruksuniversitet angående effekterna för lantbrukets djurhållning m. m.vid en eventuell reaktorolycka. F.n. finansieras en viss del av verksamheten genom särskilda avgiftsmedel som tasut av kärnkraftsindustrin enligt förordningen (1976:247) om vissa avgifter tillstatens strålskyddsinstitut. EnUgt en anmälan i årets budgetproposition (prop.1983/84:100 bil. 11 s. 122) under anslaget H 18 Strålskyddsforskning avserregeringen inte längre att beräkna medel under detta anslag för enhetens verksamhet.I enlighet med strålskyddsinstitutets anslagsframställning skulle ansvaret förverksamheten såväl program- som budgetmässigt överföras på Stockholmsuniversitet fr. o. m. /85. Institutets förslag grundas på enutvärdering av verksamheten som utförts och som bl. a. utmynnar iolika förslag till förändringar av verksamheten. hardock intagit den ståndpunkten att man inte haft möjlighet att väga in de häravföranledda resursbehoven i sin anslagsframställning. Därmed skulle en del avverksamheten behöva läggas ned fr.o.m. om ifrågavarande medel(ca 1,2 milj. ej kan anskaffas på annat sätt. Utskottetvill för sin del framhålla att ansvarsområde i hithörande frågor iförsta hand bör omfatta mera övergripande bedömningar på detforskningspolitiska området. Någon närmare värdering av den i ärendetaktuaUserade forskningens kvalitet eller angelägenhetsgraden av densamma varkenbör eller kan göras inom ramen för utskottets beredning. Det förtjänar dockframhållas att de myndigheter och organisationer som varit i kontakt medutskottet har redovisat en i princip positiv inställning till enhetensverksamhet. Den radiobiologiska utredningens bedömning (se ovan s. 3) att forskningenom de sena effektema är ett viktigt område som även fortsättningsvis börstödjas synes inte vara föremål för delade meningar. Däremot har frånstrålskyddsinstitutets sida framförts vissa förslag om en utveckling elleromprövning av verksamheten. Utskottet har för sin del inte funnit anledningtill erinran mot tanken att enheten, såsom strålskyddsinstitutet funnitlämpligt, inordnas under , bl. a. med hänsyn till attverksamheten främst kan karaktäriseras som gmndforskning. Det är dock enligtutskottets mening viktigt att berörda huvudmän ges erforderligt rådmm attplanera för den fortsatta verksamheten på något och inte tvingasatt nu kalkylera med en partiell nedläggning av verksamheten, vars konsekvenserför strålskyddsverksamheten m. m. ej f. n. synes kunna överblickas. Utskottetanser att strålskyddsinstitutet och tillsammans bör kunna finnamöjligheter att finansiera verksamheten under ytterligare någon tid,förslagsvis ett budgetår, i avvaktan på resultatet av de fortsattaövervägandena. I fråga om finansieringen under en sådan övergångstid villutskottet endast peka på möjligheten till fortsatt avgiftsfinansiering viakärnkraftsindustrin, vilket ej skulle utgöra någon JoU 1983/84:34 6 Det kan i sammanhanget också nämnas att strålskyddsinstitutet,enligt uppgifter som lämnats inför utskottet, har vissa reservationsmedeltillgängliga under anslaget till strålskyddsforskning. Utskottetföreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetovan anfört med anledning av motion 2594. att med anledning av motion 1983/84:2594som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande:Einar (), (), i (), OveKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), Wivi-AnneRadesjö (s), (), () och (vpk).