bet · G701UU15 · 1983-12-31 00:00:00 — på anslagsposter inom anslaget C 1 framgår avtabellen på s. 10, Sverigesdeltagande i den sjunde påfyllnaden av internationella utvecklingsfondensresurser () och i ett specialarrangemang för I budgetpropositionen har regeringen för budgetåret1984/85 beräknat bidraget till internationella utvecklingsfonden med sammabidrag som utgår under innevarande budgeiår, dvs, . Härutöver hari proposilionen föreslagits alt ytleriigare medel för reserveras underanslagsposten Övriga multilaterala bidrag. När budgelproposilionen framladespågick internationella förhandlingar om bidragen lill för de närmaste åren.Dessa förhandlingar har i stort setl avslutats. Förhandlingarnaom den sjunde påfyllnaden av , som inleddes , avslutades ijanuari 1984. IDA-ledningen hade föreslagit att bidragsmålet för treårsperioden1984/85-1986/87 skulle vara . Denna nivå skulle istort sett ha inneburit all realvärdet av IDA:s resurser skulle ha kunnatbibehållas på den sjätte påfyllnadens nivå. USAintog från förhandlingarnas början en myckel återhållsam attityd och markeradeatt endast avsåg bidra med och högst jämförtmed av i 6, Detta skulle med i övrigt oförändradbidragsfördelning mellan givarländerna innebära , stortanlal givariänder var från början beredda alt stödja en påfyllnad om 16miljarder dollar men ändrade sig under förhandlingarnas gång lill bl, a, i syfte alt förmå alt godta detta som en rimlig kompromiss,position påverkades emellertid inle och Irols samtliga övrigagivarländers stöd för en påfyllnad om , blev slutresultateten sjunde påfyllnad om endast . Härtill kommer alt av delnämnda påfyll-nadsbeloppet t, v, är ofördelal. UU 1983/84:15 41 Denna nivå ansågs både av IDA-ledningen ochflertalet givarländer som helt otillräcklig med hänsyn till de fattigare u-ländernasbehov av IDA-resurser och kommer enligl IDA-ledningen att orsaka allvarligaproblem. Somredovisades i budgetpropositionen framhöll under förhandlingarna atlden svenska andelen i 6, som var , inte kunde upprätthållas i 7, Sverigesandel i förhållande till BNI är högre än de flesta andra givarländers och enviss minskning av den svenska andelen var därför enligt svensk mening befogad. har som framgår av del föregående nåtts om bidrag till fonden förden närmaste treårsperioden genom den sjunde påfyllnaden. Regeringen har medförbehåll för godkännande ulfäst ett svenskt bidrag på 1 617 milj,kr, för perioden /851986/87, I överensstämmelse med IDA-reglerna förbetalning av medel till avses utbetalningen av bidraget göras med likastora belopp under budgeiåren 1984/85-1987/88, Den första utbetalningen skallverkställas under / 85. Medel härför har begärts ibudgetpropositionen under anslaget C 1, Bidrag till internationella biståndsprogram.Som en följd av att det svenska bidraget betalas ut bören reserv i storleksordningen 200-300 milj, kr, byggas upp alt hållas iberedskap för / 88, då en åttonde påfyllnad kan förväntas trädai kraft. Därigenom kan en kraftig anslagshöjning vid övergången undvikas. Ikraftträdandekan inte ske förrän notifierat om sin avsikt att bidra, dvs. tidigastden då del amerikanska budgetåret börjar. För att ge IDAmöjlighet alt utfästa nya krediter redan från , då IDA6-resurserna har uttömts, kan övriga givarländer lämna s, k,förhandsutfästelser, Isyfte alt förbättra IDA:s resurssituation överenskoms också vid del avslutandeIDA 7-mötet att ansträngningarna skulle fortsätta att mobilisera ytleriigareresurser lill , IDA-ledningen fick därförmandal all utreda förutsättningen för ell specialarrangemang för atl utöka denfastställda påfyllnadsnivån för perioden /85-1986/87 med sikte på etttotalt resursbelopp på . Då emellertid inle kan förutsesmedverka bortfaller varför ökningen maximalt torde uppgå till 2,25miljarder dollar. Arrangemanget avses vara av multilateral karaktär och baseraspå etl brett deltagande av givarländerna. Diskussionerna om ettspecialarrangemang skall avslutas före den , Sverigeuttryckte under förhandlingarna slöd för etl specialarrangemang med deltagandeav övriga givariänder inkl, de slora bidragsgivarna. markerades andel som godtog i den sjunde påfyllnaden sannolikt inle skullekunna upprätthållas i ett sådant tilläggsarrangemang, Sverigebör enligl proposition 1983/84:154 kunna lämna ell extra bidrag lill förpåfyllnadsperioden /85-1986/87 med högst 700 milj, kr, fördelat påbudgeiåren 1984/85-1987/88, Beloppet bör fördelas dels på UU1983/84:15 42 grundöverenskommelsen, dels på det eventuellaspecialarrangemanget eller annan form för tilläggsbidrag. Under ovan angivnaförutsättningar skulle andel uppgå lill ca 2,, bör också i likhet med etl anlal andrabidragsgivande länder vara berett atl lämna en förhandsulfäslelse rörande delsvenska bidraget. Stora delar av befinner sigf, n, i en ytterst svår ekonomisk och försörjningsmässig kris. En varaktiglösning av krisen förutsätter all åtgärder vidtas för atl ökalivsmedelsproduktionen, underhälla och återställa ländernas industriellaproduktionskapacitet och bygga ul deras infrastruktur. Likaså måsle demänskliga resurserna las till vara genom insatser på hälsovårds- ochutbildningsområdena. Afrikanska utvecklingsfonden prioriterar dessa sektorer.Fonden, vars fjärde påfyllnad är förestående, förtjänar elt forlsalt starktstöd från svensk sida, sådanl slöd ulgör ell naluriigt led i den svenskaAfrikapoliliken, Som redovisals i budgetpropositionen har förhandlingarnaom den fjärde påfyllnaden av fonden inletts. Målsättningen är alt bevararealvärdet av fondens resurser för fortsatt utlåning. Delta kommer atl ställastora krav på medverkan. Den svenska andelen, som f, n, uppgår lill5,, är hög. Del bör undvikas alt andelen sjunker i en omfattning som skulleväcka uppmärksamhet och kunde påverka andra länders vilja atl tillskjuta medel.I avvaktan pä all påfyllnadsförhandlingarna slulförs bör 30 milj, kr, avsättasför medverkan i den kommmande påfyllnaden, harunder senare år fåll se sina resurser stagnera på ell säll som får allvarligaåterverkningar på bislåndsgiv-ningen och som kan äventyra UNDP:s roll iFN-syslemel. bidragsandel har sjunkit kraftigt sedan några årtillbaka. Regeringen föreslår alt UNDP ges ell engångsbidrag om 20 milj. kr.att användas för UNDP:s verksamhet i de minsl utvecklade länderna. Bidragetskall ses som elt extrabidrag som inte prejudicerar kommandebidragsandel. allmänna bidrag tillUNICEF har inte ökat i takt med kostnadsutvecklingen för organisationen.Regeringen anser all ell engångsbidrag om 20 milj. kr. bör lämnas lill UNICEFför atl stärka dess kapacitet att bekämpa harnadödlighel och undernäring iu-länderna. Bidraget skall ses som etl extrabidrag som inte prejudicerarSveriges kommande bidragsandel. Regeringen erinrar om all den i budgelproposilionen underanslagspos-len Övriga multilaterala bidrag beräknat sammanlagt 26 milj, kr, förextra- UU 1983/84:15 43 bidraglill UNDP och . De bidrag som föreslagits i det föregående bör lämnasutöver de i budgetpropositionen beräknade extrabidragen. Regeringen föreslår i tilläggspropositionen1983/84:154 att i vad avser multilateralt utvecklingssamarbete 1, godkännautföslelsen att skall bidra till den sjunde påfyllna den av IDA:s resurser med , för påfyllnadsperioden / 85 -1986/87 med utbetalning i lika stora belopp under budgetåren 1984/85 - 1987/88, dvs, med ,/år, 2, godkänna att därutöverlämnar ett bidrag till med högst , för påfyllnadsperioden1984/85-1986/87 med utbetalning i lika stora belopp budgetåren 1984/85-1987/88,dvs, med högst ,/år, 3, godkänna att lämnar enförhandsulfäslelse om ovan angivna bidrag till , 4, till anslaget C 1,Internationella biståndsprogram för /85 anvisa ettreservationsanslag av , utöver i budgetpropositionen föreslagetanslag, 5, godkänna de riktlinjer och denbidragsfördelning för internationellt utvecklingssamarbete som förordas iproposition 1983/84:154, (medanledning av prop. 1983/84:100) Imotion 1983/84:534 av (), yrkande 3, hemställs 3, altriksdagen godkänner del förslag till medelsfördelning av ytterligare 450 milj,kr, som redovisas i motionen (dvs. till UNDP 30 milj. kr., 40 milj. kr..WFP 30 milj. kr., UNRWA 35 milj. kr., UNHCR 30 milj. kr, och 65 milj, kr,), 1mofion 1983/84:895 av m,fl, (fp) hemställs alt riksdagenhemställer hos regeringen att denna i framlägger förslag ometl internationellt år mot narkotikan, Imolion 1983/84:967 av m,fl, (vpk), yrkande 3, hemställs 3, atlriksdagen hos regeringen hemställer om förslag innebärande all lämnarVärldsbanksgruppen, (medanledning av prop. 1983/84:154) Imotion 1983/84:2775 av m, fl, (m) hemställs 1, attriksdagen bifaller regeringens förslag i proposition 1983/84: 154 punkterna 1, 2 och 3 samt avslår punkt 4. 5 och 6. 2. attriksdagen beslutar atl anslaget lill uppräknas med 20 milj. kr. till 160 milj, kr, att finansieras med oinlecknade reservationsmedel på anslaget C I, UU 1983/84:15 44 Imolion 1983/84: 2776 av m,fl, (vpk), yrkande 3, föreslås 3, attriksdagen beslutar höja bidraget till för nästa budgetår med 20 milj,kr. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ihuvudsak oförändrade bidrag till de multilaterala organen, i enlighel medtidigare gjorda utfästelser. Av tilläggspropositionens påslag föreslås hälfteneller 150 milj, kr, gå till multilateralt biståndssamarbete. Därav är 80 milj,kr, avsedda för IDA:s sjunde påfyllnad och det specialarrangemang i anslutningtill påfyllnaden som närmare beskrivs i proposilionen. Tillägg föresläs ocksåför Afrikanska utvecklingsfonden med 30 milj, kr,, UNDP:s verksamhel i deminsl utvecklade länderna med 20 milj, kr, och med 20 milj, kr, Iyrkande 3 i molion 2776 föreslås en höjning av bidraget lill med 20milj, kr. Motionärerna vill finansiera påslaget till dels genom medelfrån anslagsposten Särskilda program, dels genom att avslå från etl tidigareframfört yrkande om höjning av SIDA:s myndighetsanslag. Yrkandet sammanfallermed förslaget i tilläggspropositionen och får därför anses besvarat. Enhöjning av bidraget lill tillstyrks också i molion 2775. yrkande 2,Motionärerna önskar emellertid all höjningen skall finansieras genom alloinlecknade reservationsmedel från föregående budgetår ulnylljas. Utskottetfinner inle en sädan finansiering motiverad och avstyrker därför yrkande 2 imolion 2775, Imotion 534 yrkas ytterligare bidrag lill Världslivsmedelsprogrammet (WFP) med30 milj, kr,, FN:s hjälpprogram för Palestinaflyklingar (UNRWA) med 35 milj,kr,. FN:s flyktingkommissarie () med .30 milj. kr,, UNDP med 30 milj, kr,,med 40 milj, kr, och med 60 milj, kr, utöver budgetpropositionensförslag. Motionärerna tillstyrker inte den av regeringen föreslagnaavsättningen till Afrikanska utvecklingsfonden, är en stor bidragsgivarelill de iniernalionella organisationerna, låt vara atl våra tidigare högabidragsandelar i senare års budgetsituation inte kunnat upprätthållas. Enligtulskollets mening är det betydelsefullt för bilden av i FN all vårtslöd lill internationell biståndsverksamhet kan förbli väsentligt. Avde extra biståndsmedel regeringen föreslår i proposition 1.54 går hälften tillmultilaterala organ. Därmed ökar den multilaterala andelen av vårt bisiåndnågot. Vid sidan av går påslagen lill de två FN-organ som särskilluppmärksammar de falligasle och mest utsålla gruppernas situation, nämligenUNICEF och UNDP samt till Afrikanska utvecklingsfonden, såsom etl led i delsvenska stödet till denna särskilt drabbade världsdel. UU 1983/84:15 45 Ulskoltet finner den av regeringen föreslagnafördelningen rimlig och avstyrker därför återstående del av yrkande 3 i motion534, Ulskottelförordar att den sjunde påfyllnaden av IDA:s resurser god-känns på det sätt somföreslås i proposition 154 och att regeringen därutöver bemyndigas lämna etlextra bidrag i enlighel med propositionens förslag, Imotion 2775 yrkas bifall lill regeringens förslag atl skall delta isjunde påfyllnaden ogh lämna ell extra bidrag, Ulskoltet föreslår att motioneni detta hänseende anses besvarad. Motionärerna anser emellertid inte all ensärskild reserv om 200-300 milj, kr, behöver byggas upp inför IDA:s åttondepåfyllnad, Eftersom den .sjunde påfyllnaden inkl, extrabidragel enliglmotionärernas mening kan rymmas inom de anslag som föreslås redan ibudgetpropositionen anser motionärerna därmed del extra påslag om 80 milj, kr,som upptas i lilläggspropositionen vara obehövligt, Ulskolieidelar inte denna uppfattning, IDA-påfyllnaden sker , Ienlighet med IDA-reglerna kan emellertid inbelalningspe-rioden utsträckas . varigenom de årliga utbetalningarna blir lägre, avser somframgår av proposilionen uinyllja denna möjlighet. En följd härav blir emellertidall övergången mellan 7 och 8 kan komma alt innebära en kraftig ökningav budgelbelasiningen. Den föreslagna reserven har till syfte all minskabudgetbelastningen när åttonde påfyllnadsperioden inleds, Ulskottelfinner metoden ändamålsenlig, även om den medför alt vissa reservationer kommerall byggas upp under C 1-anslaget , Ulskoltet avstyrkerföljaktligen yrkande 1 i motion 2775 i.ifrågavarande del, Imolion 967, yrkande 3, föreslås all skall lämna Världsbanksgruppen, Riksdagenhar tidigare behandlat liknande motionsyrkanden. Dessa haravslagits med hänvisning till att Väridsbanken och spelar stor roll förfinansieringen av projekt, inte minsl i de sämre ställda . Om stödetför minskar blir i ökande utsträckning hänvisade lillden privata kapitalmarknaden, anfördes det i bl,a, UU 1980/81: 14, Utskottetanser alltjämt att Världsbanksgruppen har en viktig funktion att fylla iutvecklingssamarbetet och avstyrker därför yrkandet om etl svenskt utträde urbanken, 1samband med behandlingen av del multilaterala utvecklingssamarbetet behandlarutskotlet också motion 895 i vilken föreslås all regeringen i FN lägger framförslag om ell iniernalionelli år mot narkotikan. Även ett sådant förslag harutskottet haft anledning uttala sig om tidigare, senasl i UU1982/83: 20, Utskotlet anförde däri all anlalel år och årtionden i FN:s regiunder senare år blivit så stort all det fanns risk för att de förlorar i genomslagskraft.Därtill kom atl del internationella gensvaret UU 1983/84:15 46 förett år av detta slag visat sig vara mycket svagt inom FN:s . Utskottetser ingen anledning att frångå den bedömning som gjorts tidigare och avstyrkerdärför motion 895, 1, atl godkänner deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordas i proposition1983/84: 100, bil, 5, och proposition 1983/84:154, 2, all godkänner degjorda utfästelser som angivits i proposition 1983/84: 100, bil, 5 underavsnittet C 1, Bidrag lill internationella biståndsprogram, 3, alt godkännerutfästelsen att skall bidra till den sjunde påfyllnaden av med I , för påfyllnadsperioden /85-1986/87 medutbetalning i lika stora belopp under budgetåren 1984/85-1987/88, dvs, med404265000 kr,/år, 4, all godkänner attSverige därutöver lämnar ett bidrag till med högst , förpåfyllnadsperioden / 85-1986/87 med utbetalning i lika stora belopp underbudgetåren 1984/85-1987/88, dvs, med högst ,/år, 5, atl godkänner altSverige lämnar en förhandsulfäslelse om ovan angivna bidrag lill , 6, att bemyndigarregeringen all göra de utfästelser och åtaganden som härutöver föreslagils iproposition 1983/84: 100 och proposition 1983/84: 154 i vad avserinternationella biståndsprogram, 7, all förklarar molion1983/84:2776, yrkande 3, besva- res, 14 (m) rad med vad utskottet anfört ombidrag lill , 8, alt avslår motion1983/84:534, yrkande 3, i vad avser res, 13 (fp) bidrag till Afrikanska utvecklingsfonden, , , UNDP, WFP, UNRWA ochUNHCR, 9, all avslår molion 1983/84:2775,yrkande 2, angående res. 14 (m) finansieringen av bidragshöjning till , 10. att förklarar motion1983/84:2775 yrkande I, i vad avser IDA:s sjunde påfyllnad och extrabidrag tillIDA besvarad med vad utskottet anfört, 11. atl avslår molion1983/84:967, yrkande 3, angående res. 15 (vpk) utträde urVäridsbanksgruppen, 12, att avslår motion1983/84:895 angående ett internationellt narkotikaår, 13, all med bifall tillproposition 1983/84:100 och proposi- res, 14 (m) tion 1983/84: 154 och medavslag på molion 1983/84:2775, yrkande 1 i vad avser ökat anslag lillinternationella biståndsprogram, lill Bidrag till iniernalionellabiståndsprogram för /85 anvisar en reservationsanslag av2088000000 kr,. UU1983/84:15 47 4 Utvecklingssamarbete genom SIDA 4.1 Återflöde av biståndsmedel, bundet bistånd, utvärderingm. Proposition 1983/84:100 (s, 51 -52) I förra årets budgetpropositionlämnades en utföriig redovisning av regeringens syn på frågorna om återflöde avbislåndsmedel och bundet bistånd (prop, 1982/83: 100, bil, 5, s, 39-41, UU 20,s, 41-42), Härvid välkomnades de åtgärder som SIDA och andra myndighetervidtagit i syfte att mer effektivt uinyllja den svenska resursbasen ibiståndet, Belräffande del bilaierala utvecklingssamarbetet angavs all deländamålsbestämda biståndet bör öka, i första hand på del obundnaimportslödels bekostnad, och alt det bundna importslödels volym bör ligga kvarpå ungefär samma nivå som . Del underströks alt strävan atl öka andelensvenska varor och tjänster i biståndet aldrig får innebära atl avsteg görs frånbiståndspolitikens grundprinciper eller att biståndets kvalitet på andra sällförsämras, Åierflöde är inte - och får inle heller bli - någotbi-slåndspoliiiskl mål. Regeringen ser ingen anledning alt ändra dessa riktlinjereller all nu aktualisera någon ytterligare bindning av det svenskagåvobiståndet, Regeringen vill även understryka att biståndet i sig alltidkommer att förbli marginellt i de handelspolitiska sammanhangen. Helagåvobiståndet beräknas t, ex, motsvara endasl av den totala svenskaexporten. finner regeringen det naturligt atlkontinuerligt eftersträva elt bredare och mer iniensifierai samarbete iömsesidigt intresse med . Denna strävan kan bl, a, komma lillullryck i en effektivare samordning och en mer långsiktig och målmedveienplanering av bisiånd och kommersiellt samarbete. Som har framgån tidigarekommer särskilda an-strängningar i denna riktning all göras när det gällersamarbetet i södra , (med anledning av prop. 1983/84:100) I motion 1983/84:488 av FilipFridolfsson och (båda m) hemställs atl ullalar sig för all våra biståndsinsatserför i huvudsak skall utgöras av s, k, bundet bisiånd, I motion 1983/84:531 av JensEriksson och (båda m) hemställs I, all hos regeringen anhåller all SIDA får iuppdrag att om möjligt träffa avtal med omsamarbete i bislåndsfrågor som rör fiskeprojekl. UU 1983/84:15 48 2, att hos regeringenanhåller alt SIDA får i uppdrag alt ulreda frågan om användande av fisk vidkatastrofhjälp i del bundna biståndet, 3, atl hos regeringenanhåller att SIDA undersöker möjligheterna att träffa avtal om fiskeprojekt medideella organisationer, I motion 1983/84:966 av Per m,fl, (m),yrkandena 2 och 3, hemställs 2, alt beslutar uttalaatt imporlslödet skall bindas lill upphandling i på sätt som förordasi motionen, 3, atl beslutar uttalaalt SIDA skall vara restriktiv vad beträffar täckande av s, k, lokalakostnader, I motion 1983/84: 1169 av och (båda s) hemställs atlriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av det svenska bistånds- och utvecklingsarbetet, I molion 1983/84:2197 av och (båda m) hemställs allriksdagen begär alt regeringen ger SIDA i uppdrag atl inom ramen för den bundnau-hjälpen upprätta förslag till spannmålsprogram av den typ som framgår avmotionen. Ålerflödet lill av bislåndsmedelbehandlades relativi ulföriigl i förra årets budgetproposition ochbiståndsbelänkande (UU 1982/83:20), Del konstaterades i belänkandel bl, a, attåterflödels storlek är beroende av en rad olika faktorer, varav graden avbindning av biståndet lill uppköp i är en. Ålerflödetav bilaterala bislåndsmedel har beräknats till . Ålerflödet av demultilaterala bidragen är mindre men beräkningarna är osäkra. Somframhålls i inledningen till detta belänkande är ökat återflöde inget mål isig. Del kan icke desto mindre finnas anledning att ytleriigare försöka öka delredan relativt stora ålerflödet, och utskottet ställer sig, liksom tidigare är,positivt lill sådana ansträngningar, men utgångspunkten i allabiståndsförhandlingar måste ändå vara mottagarlandets behov. Utskottet noterari detta sammanhang all del nya u-kreditsystemet, såsom det beskrivs ibudgetpropositionen, givits en mer utpräglal bislåndspolilisk motivering äntidigare. Bindningav biståndet är en melod atl öka ålerflödet, som ibland kan vara förenlig ävenmed mottagarlandels intressen men som enligt utskottets mening bör användasmed försiktighet, I molion 966, yrkande 2, UU 1983/84:15 49 föreslåsatt importstödel praktiskt tagel i sin helhet bör bindas till uppköp i Sverige.Imporlslödet svarar för av det svenska landprogrammera-de biståndet. Detär en hög andel. Såsom ulskoltet tidigare uttalat bör strävan vara att hållaimportstödet på en relativi låg nivå. SIDA delar denna uppfattning. Undersenare år har emellertid flera av våra mottagarländer haft en sådan akut bristpå utländsk valuta atl den befintliga industrins försörjning med insalsvaroroch reservdelar måste skäras ned lill ett minimum, I ett sådant läge med storoutnyttjad industriell kapacitet är ett flexibelt importstöd ofta envärdefullare biståndsform än projeklbislånd. En närmare beskrivning av fråganlämnas i propositionen. Imporlslödet,som planeras och följs upp av SIDA på liknande sätt som andrabiståndsformer, är bundet till inköp i till . Utskottet finnerdelta vara en relativt stor bindning mot bakgrund av importstödets omfatiningoch nuvarande slällning som särskild biståndsform till länder i akut kris.Samtidigt som det kan förefalla naturligt att inom importstödet sträva efterhögt återflöde vill utskottet inte förorda någon ytterligare bindning avimportstödet, särskilt som dess höga andel av det totala bilaterala biståndetendast bör vara tillfällig. Yrkande 2 i motion 966 avstyrks därför. Molion488 föreslår bindning av hela det svenska bilaterala biståndet -undanlagetkatastrofbistånd och frivilliga nationella organisationer. Motivet till dettaförslag synes huvudsakligen vara alt obundet bistånd kräver utländsk upplåning. Enutgångspunkt för svenskt bistånd har från början varit att det så långt möjligtskall vara obundet. Ett tillmötesgående av motionärernas förslag skulleinnebära en väsentlig förändring av de principer som styrt svenskt bistånd ochsannolikt medföra etl sämre bistånd för mottagaren. Motionen avstyrks därför. Äveni motion 1169 framförs förslag om ökad användning av svenska produkter ibiståndet. Motionärernas utgångspunkt är den världsekonomiska krisen,i-ländernas stora outnyttjade industriella kapacitet och lika storaotillfredsställda behov. Ett bisiånd som tar sikte på att utnyttja den svenskaöverkapaciteten på varor, tjänster och kunskap skulle kunna tillföra u-ländernadet som de saknar i form av utrustning och utbildning. Tankegångarna bakommotionen påminner om dem som framfördes i diskussionen om massivaresursöverföringar mellan i- och . Som motionärernasjälva framhåller skulle ett genomförande av motionens förslag emellertidkräva en betydande bindning av det svenska biståndet, inte bara till uppköp iSverige (s. k. enkel bindning) utan sannolikt även till krav på köp från vissabestämda företag och branscher (dubbel bindning). Motion 1169 avstyrks medhänvisning härtill. Lokalkostnadsandeleni ett biståndsprojekt är den del därav som avser uppköp i landet i fråga ochsom således finansieras i lokal valuta. Del kan gälla lokal arbetskraft ellerlokala insatsvaror. 4 1983/84. UU 1983/84:15 50 I ett biståndssamarbete föruisätls del oftast alldel mottagande landet självt slår för en del av finansieringen av eltöverenskommet projeki. En sådan ordning har bl, a, den fördelen attmoltagarparlen känner etl större eget ansvar för projektet, I vissasituationer, såsom exempelvis när del gäller projekt med hög lokalkoslnadsandeleller när del mottagande landet har mycket små egna resurser över huvud taget,är det rimligt att biståndsgivarna pålar sig en större eller mindre andel ävenav de lokala kostnaderna.