bet · G701SoU14 · 1983-12-31 00:00:00 — a. på att det när kommunerna blir ansvariga förgymnasieutbildningen åt de rörelsehindrade ungdomarna finns risk för att vuxnarörelsehindrade och vuxna med andra funkfionsnedsättningar glöms bort. För attgöra det möjligt för dem att efterfråga utbildning utöver den SoU1983/84:14 36 obligatoriska skolan borde enligt motionären styrelsen förvårdartjänst ha möjlighet att bistå med vårdartjänst och omvårdnad. Dethandlar, framhåller motionären, orn ett mycket litet antal elever . Omstyrelsen för vårdartjänst inte får ansvaret är det stor risk aft de "ramlarmellan stolarna". Utskottet behandlade vid 1978/ettmotionsyrkande med begäran om en utredning av frågan om vidgning av uppgifternaför styrelsen för vårdartjänst (SOU 1978/79:13). beslutade i enlighetmed utskottefs hemställan, nämligen att hos regeringen hemställa att motionenskulle överlämnas till omsorgskommiffén (S 1977:12) (rskr29). Kommittén sombehandlade motionen föreslog emellertid i sitt delbetänkande Vissa frågorrörande flerhandikappade (SOU 1980:16) att styrelsen för vårdartjänst skulleupphöra samt att huvudmannaskapet för vårdartjänsten skall gå över tillkommunerna och finansiellt och organisatoriskt hänföras till den socialahemhjälpen. 11981/budgetproposition (prop. 1981/82:100, bil. 8,) förklarade sig dåvarande socialministern, sedan näsfanalla remissinstanser som yttrade sig i denna fråga avstyrkt förslaget, intevara beredd att verka för att förslaget skulle genomföras (s.220). Den av beslutade skolreformen angåendeintegrering av handikappade elever i det allmänna skolväsendet innebär somredogjorts för i det föregående att det kommer att finnas enplaneringsberedning för varje region. Verksamheten kommer i administrativthänseende att ledas av den länsskolnämnd till vilken planeringsberédningen ärknuten. Planeringsberedningens uppgift blir att samordna insatserna inom varjeregion för elever med ohka former av handikapp och aft även i övrigt planera såatt befintliga resurser utnyttjas på bästa sätt. För aft så att säga hålla ihopberedningens arbete kommer det i varje region att finnas en samordnare(handikappkonsulent) med uppgift att ha det samlade ansvaret för verksamheten.Tanken är att konsulenten också skall vara ansvarig för att samarbetet mellanskolan och landstingskommunernas habiliteringspersonaL fungerar. Konsulentenförutsätts ha bred kunskap och stor erfarenhet av vad olika handikapp innebär.På fråga om boendet och det sociala ansvarsfagandet för de rörelsehindradeeleverna uppgav utbildningsministern under den riksdagsdebatt som föregickriksdagsbeslutet att det får förutsättas att man med hjälp av denplaneringsberedning som finns och inom ramen för de överenskommelser som görsmellan kommunerna kommer att klara av den delen. Medel motsvarande vad som anvisats förförsöksverksamheten i kommer enligt riksdagsbeslutet att föras övertill anslag Särskilda åtgärder på skolområdet (dets. k. SÅS-anslaget) och därigenom stå fill förfogande för åtgärder förhandikappade elevers utbildning. Avsikten är att medlen även i fortsättningenskall användas för anordningar som underlättar för elever med handikapp att gåi vanliga skolor. I proposifionen (prop. 1983/84:27) betonades emellertid särskiltatt SÅS-anslaget endast avser kostnader inom undervisningen (s. 18). Iproposifionen anfördes vidare: SoU1983/84:14 37 Avsikten är således inte att fråndetta anslag täcka kostnaderna för elevernas sociala omvårdnad, boende ochhabilitering. För dessa anordningar svarar landstingskommuner och kommuner.Enligt socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaret för aft de somvisfas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Detta gällernaturligtvis även de elever det här rör sig om. Jag är inte beredd att föreslånågon ändring av ansvarsfördelningen inom defta område. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . Riksdagsbeslutet attförsöksverksamheten med särskilda anordningar för utbildning för svårtrörelsehindrade m.fl. i gymnasium skall upphöra bygger bl. a. påförutsättningen aft om annan kommun sörjer för barnefs undervisning fårhemkommunen betala undervisningskostnaderna genom s. k. interkommunalersättning fill den andra kommunen enligt allmänna regler på skolområdet.Utskottet konstaterar att sådana inferkommunala ersättningsregler saknas då detgäller omsorg på det sociala serviceområdet. Den s. k. boendeservicegruppen har i betänkandetBoendeservice för ungdomar med stora funktionsnedsättningar i rörelse och fal(DsS 1983:1) närmare redogjort för bl. a. betydelsen av bra service, servicensinnehåll i boendeservice, tekniska krav på bostaden, förstärkt service förungdomar med svåra funkfionsnedsättningar etc. I betänkandet betonas bl. a.kraven på omsorgsfull planering och service från kommunernas sida när detgäller ungdomars boendeservice. Gruppen föreslår bl. a. att statenshandikappråd (SHR) skall ta initiafiv fill samverkan mellan myndigheter ochhandikapporganisationerna för informationsmaterial om sådan boendeservice.Boendefrågor för dövblinda utreds för övrigt f. n. av . anser sig i sin verksamhet ha fåttalltmer bekräftat aft flerhandikappade är en svårt eftersatt grupp i samhället.Det krävs ofta mycket långt gående lösningar för att deras behov skall kunnafillgodoses. Även om det ofta finns en god vilja bland ansvariga kommuner ochlandsfing anser rådet att stor osäkerhet råder om vilka insatser som behövs. Idetta sammanhang kan även nämnas att ålagts att fullgöra sådanauppgifter som enligt förslag från omsorgskommiffén (SOU 1980:16) skulle utförasav en särskild handikappberedning (jfr prop. 1981/82:100, bil. 8, s. 221-222).Handikapprådet skall därvid bl. a. samla in och sprida informainformation tillfrämst kommuner och landsfing. Rådefs dokumentation och informafion skall bl.a. stimulera fill insatser för att bättre fillgodose flerhandikappades behov.Handikapprådet håller vidare tillsammans med kommunförbunden landsomfattandekonferenser angående flerhandikapp. Utskottet, som inte fidigare haft tillfälle att yttra sigangående den beslutade omfördelningen av det ifrågavarande handikappsfödet,konstaterar att styrelsen för vårdartjänst under sin förhållandevis långaverksamhetstid skaffat sig en ansenlig samlad erfarenhet och kunskapsbas ifråga om svårt handikappade människors studiesituation, dagliga livsföring, 4 1983/84.12 saml. SoU1983/84:14 38 problem och behov. Styrelsen har utvecklat ensamhällstjänst som har varit av grundläggande betydelse för svårt handikappadesutbildningsmöjligheter och som inneburit en omfattande personlig hjälp åt dessaelever. Utskottet, som i allt väsentligt delar den grundsyn som kommer filluttryck i motionerna, vill framhålla att styrelsen för vårdartjänst företräderen unik kunskap om handikappades studieförhållanden. Man måste också ta fillvara den sakkunskap och erfarenhet som vunnits genom försöksverksamheten iSkärholmen när det gäller social omvårdnad, boende och habilitering, så attdenna erfarenhet även kan komma handikappade gymnasieelever fill del. Enligt utskottets mening behövs nu ett klarläggande avstyrelsens framtida roll på handikappområdet. I det sammanhanget bör ävenövervägas lämpliga stimulansåtgärder för uppbyggnaden av den sociala ochmedicinska servicen inom de ohka regionerna. Det är angeläget att de resursersom frigörs genom avveckling av försöksverksamheten i ävenfortsättningsvis reserveras för hjälp till svårt handikappade studerande.Utskottet förutsätter därför att man inom närmare övervägerhur ett sådant stöd kan utformas adminisfrafivt och finansiellt. Utskottet utgår vidare från aft avsikten är att den grupphandikappade elever som fortsättningsvis är hänvisade till den regionvisagymnasieundervisningen kommer att få fillgång fill minst samma servicesfandardsom den eleverna vid gymnasium haft och att planeringen härförsnarast påbörjas i berörda kommuner. Den av boendeservicegruppen föreslagnainriktningen av svårt handikappades boendeservice m. m. kan lämpligen t. v.tjäna fill ledning för huvudmännens arbete. Utskottet vill även erinra om att demedel för utvecklingsprojekt inom social hemhjälp som nämnts i det föregåendebl. a. är avsedda för här avsedda ändamål (prop. 1983/84:9 s. 15). Utskottet, som med hänsyn fill det fattaderiksdagsbeslutet om integrering av handikappade elever i det allmännaskolväsendet inte kan förorda förstärkta resurser till styrelsen förvårdartjänst, tillstyrker budgetpropositionens förslag till medelsanvisning ochavstyrker motion 1983/84:1215. Frågan om utvidgad fillgång fill vårdartjänst till ävenandra studiesituationer än , högskolor och folkhögskolor kanlämpligen behandlas i samband med de överväganden angående styrelsens förvårdartjänst framtida roll som utskottet ovan förutsatt kommer att äga rum.Motionerna 1983/84:1631 och 1983/84:2247 avstyrks därför. m. m. I budgetproposifionen föreslås . under anslaget G 5. Ersättning till för texttelefoner.Från anslaget ersätts feleverket dels för tillhandahållande av texttelefoner åtdöva, gravt hörselskadade, dövblinda och talskadade, dels för förmedlingstjänstför samtal mellan SoU1983/84:14 39 texttelefoner och vanliga, telefoner. Ersättningen betalasbudgetårsvis i efterskott och innefattar ränta på nedlagt kapital. I motion 1983/84:981 av () och BengtLindqvbt (s) hemställs att begär att regeringen verkar för att dövaoch hörselskadade bereds möjlighet att utnyttja sin texttelefon fullt ut dygnetrunt. Motionärerna anför att samtal via fem förmedlingscentraler kan förmedlasmellan texttelefon och vanlig telefon samt att förmedlingscentralerna haröppet kl.,08.00-21.00 samt lördag och helgdag kl. 08.00-18.00.Under dygnets övriga fimmar kan alltså den som är beroende av texttelefon intesjälv få telefonkontakt med andra människor än de som också har en texttelefon.Enligt motionärerna bör därför förmedlingscentralerna utöka sin verksamhet såatt en central hålls öppen dygnet runt. Förmedlingscentralernas öppettider grundar sig på enbehovsanalys gjord av den s. k. texffelefongruppen och redovisad i betänkandetTelefon för döva, förmedling av samtal med texttelefon (Ds S 1980:8).Behovsanalysen utgick från en försöksverksamhet innefattande bl. a. samtalsfrekvensoch samtalens spridning på veckodagar och tider . I regeringens proposition 1980/81:181 om förmedling avsamtal med texttelefon anförde föredragande statsrådet bl. a. följande (s. 6). För egen del anser jag attverksamheten bör byggas upp i takt med efterfrågan och med hänsyn fillpraktiska och finansiella möjligheter. Eftersom bör svara förförmedlingstjänsten kommer den att i viss mån kunna integreras med verkefsövriga verksamhet. Detta ger enligt min mening förutsättningar för att utnyttjaresurserna effekfivt och aft anordna och bygga upp samtalsförmedlingen på ettadekvat sätt. Jag anser att texttelefongruppens behovsanalys i fråga omförmedlingsresurser är en bra utgångspunkt för planering och genomförande avförmedling. Under riksdagsbehandlingen påpekadeutskottet bl. a. att i vissa akuta situationer måste de som har texttelefon gesmöjlighet att nå t. ex. ambulans och brandkår även på fider dåförmedlingstjänsten är stängd (SoU 1980/81:41 s. 5). Förmedlingscentralerna är lokaliserade till , ,och . Dessutom finns en central driftinstans i . Inödsituationer kontaktas 90 000. Där svarar man runt. I budgetproposifionen påpekas att förmedlingstjänstenalltjämt är under uppbyggnad. När det gäller finansieringen bestämdesdimensioneringen av förmedlingstjänsten genom riksdagsbeslutet med utgångspunkti följande ekonomiska ramar i löne- och prisläget . Budgetår Milj. kr. SoU1983/84:14 40 Förmedlingstjänsten beräknades varafullt utbyggd /85 (jfr prop. 1980/81:181 s. 8-9). Enligt vad utskottet inhämtat är förmedlingstjänsten ifråga om öppettider fullt utbyggd enligt de ekonomiska som sålunjdagivits. Det fortsatta utvecklingsarbetet inom är enligt uppgiftinriktat på en totalintegrering med övriga verksamhet. Såvitt i dagkan bedömas torde en sådan tofalintegrering yara möjlig i slutet av 1980-talef. Vid angivna förhållanden avstyrker utskottet motion1983/84:981. Utskottet vill emellerfid understryka angelägenheteti av att defortsatta insatserna inriktas på en totalinfegrering av förmedlingstjänsten iteleverkets övriga verksamhet. Utskottet har inte något att erinra mot medelsanvisningenåviff avser anslaget G 5. Ersättning fill för texttelefoner. Framställning av punktskrift m. m. I budgetproposifionen föreslås 14626 OOQ kr. under anslaget G 7. Kostnader för viss verksamhet för synskadade.Från anslaget får () bidrag fill AktiebolagetSRF-Produkfers (tidigare De blindas förenings försäljningsaktiebolags)depåverksamhet med arbetsmaterial till synskadade hantverkare och försäljningav deras produkter, fill verksamheten med ledarhundar, fill utgivning avtidskrifter för synskadade samt fill individinriktad verksamhet förflerhandikappade synskadade. Vidare utges bidrag till Föreningen FSDB) för tidningsutgivning för dövblinda. I motion 1983/84:2105 av m,fl. (vpk) föreslåsatt hos regeringen hemställer om förslag syftande till att samhälletstår för merkostnaderna vid framställning av punktskrift och inläst material (yrkande1) samt att hos regeringen hemställer om initiativ för mer omfattandeutgivning av dagstidningar på punktskrift (yrkande 2). Motionärerna anför bl.a. att de synskadade är en eftersatt grupp när det gäller tillgång fillinformation och att ett av de största hindren för framställning av punktskriftär de höga produktionskostnaderna. Ett sätt aft komma till rätta med detta ärenligt motiqnärerna att samhället går in och bekostar merkostnaderna förproduktion av punktskrift resp. inläst material. Motionärerna framhåller vidareatt de synskadacje så långt det över huvud taget är möjligt bör ges rätt tillsamma information som de seende och att eft kraftigt vidgat utbud av trycktmaterial på punktskrift måste bli resultatet. Utskottet vill särskilt betona att såväl () som Föreningen () gör en angelägeninsats genom sin produktion av ersättningstidskriffer för synskadade. Det är avvikt att dessa insatser även fortsättningsvis skall kunna utvecklas och gesallt möjligt samhälleligt stöd. Utskottet noterar därför med tillfredsställelseatt organisationernas äskanden i aktuellt hänseende tillgodosetts i propositionen. SoU1983/84:14 41 är ett viktigthjälpmeilel för informafion till synskadade. Samhället bör därför på olika sättstimulera framställningen av bl. a. informationsmaterial i punktskrift.Ekonomiskt stöd ges f.n. bl. a. till talboks- och punktskriftsbibliotéket. Ävenom dét är förhållandevis få synskadade som med behållning kan ta del av löpandeinformation på punktskrift - ett skäl fill aft en betydande del av stödet gårtill faltidningar och falböcker - vill utskottet framhålla den stora betydelsepunktskriften ändå har för dem som kan ta del av den. Utskottet kan emellerfidinte tillstyrka ett så vittgående förslag som framförs i motion 1983/84:2105(yrkande 1). Detta avstyrks således. Utskottet vill vidare erinra om - förutoih denförsöksverksamhet som pågår i regi med framställning avriksdagstrycket i punktskrift -den försöksverksamhet som pågår i medatt med hjälp av mikrodaforteknik framställa i punktskrift.Projektet sker i samarbete med bl. a. SRF. Avläsningen hos mottagaren(prenumeranten) sker på en punkfskriftsterminal kopplad till ett elektronisktskivminne. Utskottet konstaterar vidare att det numera även finns möjlighet attfå del av dagstidningar genom s. k. radiofaltidningar som kan tas ut genomsyntetiskt tal. har med anledning härav uttalat att det medhänsyn fill de synskadades berättigade krav på att få del av innehållet idagspressen är positivt att synskadade kan få tillgång på detta sätt fill i detnärmaste samma tidning som seende (KU 1982/83:34, rskr 333). Genomradiotalfidningsverk-samheten har möjlighet öppnats att pröva ny ocheffektivare teknik för överföring av en fidnings innehåll till synskadade.Beträffande frågan om talfidningssfödet får utskottet även hänvisa tillkonstitutionsutskottets betänkande KU 1982/83:26. Utskottet avstyrker niedhänvisning till det anförda även yrkande 2 i motionen. Utskottet har inte något att erinra mot medelsanvisningensåvitt avser anslag G 7. Kostnader för viss verksamhet för synskadade. Utskottet fillstyrker denmedelsanvisning som föreslås i budgetproposifionen såvitt avser övriga underavsnitten G och K upptagna anslag (G 1, G 6, G 8-G 10 samt K 1 och K 2). 1. beträffandeden öppna åldringsvården attriksdagen avslår mofion 1983/84:2076 yrkande 1, 2. beträffande förslag till åtgärderinom äldreomsorgen att avslår motion 1983/84:2237 yrkande 1, 3. beträffande kartläggning av äldreinvandrares behov aft avslår mofion 1983/84:2532 yrkande 2, SoU1983/84:14 42 4. beträffande särskUda åtgärder för äldreinvandrare attriksdagen avslår mofion 1983/84:785 och motion 1983/84:2076 yrkande 3, 5. beträffande en satnhälleUg totalsynpå handikappfrågor att avslår motion 1983/84:982, 6. beträffande fortsatta åtgärder påhandikappområdet aft avslår motion 1983/84:2512, 7. beträffande utredning om småhandikappgruppers förhållanden att avslår mofion 1983/84:983, 8. beträffande vissa åtgärder förallergiker m.fl. attriksdagen avslår motion 1983/84:1617 och mofion 1983/84:2470, 9. beträffandehjälpmedelsförsörjningen i förskolan att avslår motion 1983/84:783, 10.beträffande bidrag till färdtjänst attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:2239 yrkande 1 till Bidrag till färdtjänst för. /85 anvisar ett förslagsanslag av ,, l\. att avslår mofion 1983/84:1639 yrkande 1, \2.beträffande interkommunal färdtjänst att avslår mofion 1983/84:1620, Yi. beträffandefärdtjänstens integrering med kollektivtrafiken aftriksdagen avslår motion 1983/84:1223. 14. beträffande översyn avförhållandena inom social hemtjänst och färdtjänst attriksdagen avslår mofion 1983/84:1639 yrkande 2, 15. beträffandebidrag till särskolan attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1983/84:2239 yrkande 2 till Bidrag till driften av särskolor m. m. /85 anvisar ett förslagsanslag av , 16. beträffande vbs försöksverksamhetinom omsorgsverksamheten att avslår motion 1983/84:1213, 17. beträffande kostnader för vissutbildning ay handikappade attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1983/84:1215 fill Kostnader för viss utbildning av handikappade för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av , 18. beträffande vårdartjänst igymnasieskolan att avslår motion 1983/84:2247, 19. beträffande utvidgning avvårdartjänsten att avslår motion 1983/84:1631, 20. beträffande televerketsförmedlingstjänst att avslår motion 1983/84:981, SoU1983/84:14 43 21. att till Ersättning tillteleverket för texttelefoner för /85 anvisar ett förslagsanslagav , 22. beträffande framställning avpunktskrift in. attriksdagen avslår motion 1983/84:2105 yrkande 1, 23. beträffandedagstidningar i punktskrift attriksdagen avslår motion 1983/84:2105 yrkande 2, 24. att till Kostnader förviss verksamhet för synskadade för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 25. aft till Bidrag tillsocial hemhjälp för /85 anvisar ett förslagsanslag av , 26. aft till Ersättning tillpostverket för befordran av blindskriftsförsändelser för budgetåret J9S4/85anvisar eft förslagsanslag av ,, 27. att fill Statenshundskola för /85 anvisar ett förslagsanslag av , 28. aft till Statenshandikappråd för /85 anvisar eft förslagsanslag av , 29. aft tiW Bidrag tillhandikapporganisationer för /85 anvisar ett reservationsanslagav , 30. att fill Bidrag tillvärldshälsoorganisationen saml internationellt socialpolitiskt samarbete m. m.för /85 anvisar eft förslagsanslag av , 31. att till Vissainternationella kongresser i för /85 anvisar ettreservationsanslag av . Närvarande: (), (),(), (), (), (),(). (), (), (), (), (), (), (vpk) och (). SoU1983/84:14 44 Förslag till åtgärder inom äldreomsorgen (mom. 2 ihemställan) 1. av , , (samtliga m) som anser deb att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 10 som börjar med "Motionerna får" och slutar med"1983/84:2237 yrkande 1" bort ha följande lydelse: Utskottet anser emellerfid aft regeringen redan nu börvidta åtgärder i syfte att intenfioner rörande äldreomsorgenfullföljs. Detta bör med anledning av motion 1983/84:2237 (yrkande 1)ge regeringen till känna. Utskottetavstyrker motion 1983/84:2076 (yrkande 1). dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa: 2. beträffande förslag tillåtgärder inom äldreomsorgen att med anledning av mofion 1983/84:2237yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utredning om små handikappgruppers förhållanden (mom. 7 ihemställan) 2. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 21 som börjar med "Utskottet är" och slutar med"det anförda" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en utredning om små handikappgruppersförhållanden bör tillsättas, varvid berörda handikapporganisationer bör gesmöjlighet till deltagande i utredningsarbetet. Utredningsarbetet bör särskiltbeakta nödvändigheten av aft höja kunskapsnivån om de små handikappgruppernasförhållanden hos olika myndigheter, att uppnå en likvärdig behandling hos olikamyndigheter och i olika delar av landet samt att studera och föreslå åtgärdermed anledning av förekomsten av diskriminerande och inhumana bestämmelser ochpraxis. Det bör vidare utarbetas förslag till allmänna rekommendafioner förbehandling och rehabilitering och för att förbättra de olika gruppernas socialaoch ekonomiska situation. Förslag fill ekonomiskt stöd till de småhandikapporganisationerna i syfte att trygga deras arbete bör även framläggas.De handikappgrupper som avses är i första hand blödarsjuka, ileo-, colo- ochurostomiopererade, laryngektomerade, kronisk njursvikt, cystisk fibros,epilepsi och celiaki (glutenintolerans). Det anförda bör med anledning av motion1983/84:983 (yrkandena 1 och 2) som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa: 7. beträffande utredning om småhandikappgruppers förhållanden att med anledning av motion1983/84:983 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. SoU1983/84:14 45 Bidrag till färdtjänst (mom. 10 i hemställan) 3. av , , (samtliga m) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 27 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"avstyrker motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening nödvändigt att med hänsynfill det statsfinansiella läget minska statsbidragen fill kommunerna. Detankommer på kommuner och landsfing att göra den omfördelning mellan olikaverksamhetsområden som blir nödvändig vid nolltillväxt på ett socialt acceptabeltsätt. Eftersom färdtjänsten nu är en etablerad verksamhet bör detstimulansbidrag som utgått kunna slopas. Valet står mellan att göranedskärningar nu och i ordnade former eller att det sker dramatiskt i eftstatsfinansiellt krisläge. Med hänsyn härtill bör statsbidraget till färdtjänsthalveras under /85 för att sedan helt upphöra. Utskottet ansersåledes att . bör anvisas under anslaget G 2. dels att utskottet under mom. 10bort hemsfälla: IQ. beträffande bidrag till färdtjänst attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall fill motion1983/84:2239 yrkande 1 till Bidrag till färdtjänst för /85anvisar eft förslagsanslag av . Begränsningsregeln (mom. 11 i hemställan) 4. av (vpk) som anser deb att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 27 med "Som redogjorts" och slutar på s.28med "Mofionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse; Utskottet konstaterar att begränsningsregeln begränsarökningstakten för färdtjänsten. Begränsningen är av den arten att någonegentlig utvidgning av de kategorier som får färdtjänst är möjlig.Detta är enligt utskottets mening en rent ekonomisk avvägning som inte harnågon egentlig relevans för behovet av färdtjänst. Statsbidragsbestämmelsernabör därför återställas till vad som gällde . Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 11bort hemsfälla: 11. beträffande begränsningsregeln