bet · G701FiU20 · 1983-12-31 00:00:00 — Denlagsliflning som ulgör en förutsättning för medelstillförseln faller inomskalteutskotlels och socialförsäkringsutskoltets beredningsområden, medanutformningen av förvallningsreglerna - i huvudsak samlade i en formellt sett nylag med reglemente för allmänna pensionsfonden - är ell ämne lörnäringsutskoltet. I sitt yttrande kan näringsutskoltet dock inte begränsa sigtill frågor som gäller medelsanvändningen. Det föreslagna systemet utgör enhelhet. Näringsutskoltet finner del ofrånkomligt atl. om än relativtsummariskt, beröra även inkomstsidan, främst då den avseddavinstdelningsskallen. Uiskollel utgår således från den allmänna motiveringvarmed föredragande statsrådets framställning inleds. Av de 25 motioner som har väckts med anledning avproposilionen utmynnar 21 i enbart ell yrkande om avslag på proposilionen. Tilldem hör pariimotion 1983/84; 213 och 16 motioner i vilka olikaförelrädare för delta parti kritiserar regeringens förslag från regionalautgångspunkter. I pariimotionerna 1983/84; 204 från moderala samlingspartietoch 1983/84:224 från finns utöver avslagsyrkande vissa kompletterandeyrkanden, i båda om vissa andra åtgärder avsedda atl förbäilra tillgången påriskkapital, i den förra också om kritiska uttalanden av om beräknadeeffekter av del system som föreslås i proposilionen, Vänslerpartielkommunislernas pariimotion 1983/84:223 utmynnar i en rad krav på meralångtgående förändringar, baserade på "fonder som ett medel att brytakapitalels maktkoncentration och utveckla demokratin". Näringsutskotlethar inte tagit upp de tre motioner - 1983/84:164 (m), 1983/84: 190 (m) och1983/84; 219 (c, m, fp) - som hell ägnas ät vissa konstitutionella ochrättsliga aspekter på ärendet. I övrigt omfattas alla motionerna, utan att merän undantagsvis åberopas individuellt, av del FiU1983/84:20 129 yttrande som näringsutskoltet här lämnar. Näringsutskoltetförutsätter atl den nämnda gruppen av regionalt inriktade motioner meragrundligt granskas av arbelsmarknadsuiskollel. Näringsutskoliel har deltagit i sammankomster vid vilkarepresentanter för ett antal intresseorganisationer på finansutskottetsinbjudan har framfört synpunkter på regeringens förslag. För egen del harnäringsutskotlet kallat företrädare för dels , delsFöreningen revisorer till utfrågningar i samband med ärendetsbehandling. Från har näringsutskolielmottagit en skrivelse, ställd också lill finansutskottet. Det summariska referatetinledningsvis i detla yttrande vill näringsutskoliel komplellera med följandeöversikl över förslag och motiveringar i proposilionen. En utgångspunkt för regeringen har varit atl den svenskaekonomin befinner sig i kris. En otillfredsställande produktionsutveckling larsig uttryck i underskolt såväl i bytesbalansen som i statsbudgeten. Investeringarnainom näringslivet motsvarar inle vad som krävs för all obalansen skall hävas.Kapacitetsutnyltjandet i näringslivet är lågt, och detta förhållande medverkarlill alt investeringsverksamheten sviktar. Arbetslösheten har ökat, ochinflationen är besvärande. Förutom atl kostnads- och lönsamhetsutvecklingen blirtillfredsställande måsle, hävdas del. ylterligare två förutsättningar uppfyllasom en varaktig industriell tillväxt skall kunna säkerställas. Nödvändiga bördoroch uppoffringar liksom positiva resultat måste fördelas rättvist mellan olikamedborgargrupper. Ett stabilt utbud av riskvilligt investeringskapital måsteåstadkommas, och delta kapital måste lill sin huvuddel ha ell nationelltursprung och placeras långsiktigt i de produktiva och utvecklingsbara delarnaav det svenska näringslivet. Fem motiv för del föreslagna fondsystemet anförs (prop.del A s. 49). Dessa överensstämmer väsentligen med dem som uttryckta ipunktform nämns i presentationen (s. 43) av en rapport. Arbetarrörelsen ochlöntagarfonderna, vilken lades fram vid socialdemokraternas partikongress år1981. Kortfattat angivna är de fem motiven dessa. (1) Löntagarfonderna kan,främst genom vinstdelningen, bidra till att motverka en av höga vinsterföranledd kraftig löneglidning, som i sin tur leder till ökad inflation ochförsämrad tillväxt. (2) Fonderna kan medverka till att minska defördelningspolitiska motsättningarna. (3) Rådande motsättningar mellan kapitaloch arbete kan minskas till följd av atl löntagarna genom fonderna får ettdirekt ansvar för riskkapitalets allokering och användning samt ett ökatinflyiande i förelagen och del i framlida vinster. (4) Fondernas inträde påaktiemarknaden kan motverka alt en höjd eftertVågan på riskkapital 9 1983/84. FiU1983/84:20 130 pressar upp kapilalavkaslningskravel med påföljd attföretagens expansionsförmåga hämmas. (5) Anknytningen lill allmännapensionsfonden innebär en finansiell förstärkning av ATP-systemet till gagnför löntagarnas ekonomiska intressen. Den föreslagna vinstdelningsskalten skall tas ut frånaktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker och ömsesidigaskadeförsäkringsanstalter. För varje företag skall i samband med den årligainkomsttaxeringen fastställas ett underlag för denna beskatlning. Genom ell avdragpå antingen . eller av företagets lönesumma undantas mindre vinsterfrån vinstutdelningen. Reglerna för beräkningen av underlaget innebär bl. a.att hänsyn las lill inflationen. Vinstdelningsskalten - avdragsgill vid nästaårs inkomsttaxering - skall utgöra av underlaget. beräknas vinstdelningsskaltenkomma atl inbringa 1,. ylterligare tillskott avmedel skall erhållas genom att tilläggspensionsavgiften höjs med 0,2procentenheter. Var och en av styrelserna skall få disponera 400 milj. kr.under och skall därefter t.o.m. som årligt tillskotterhålla ett belopp motsvarande 20000 basbelopp enligl lagen (1962:381) omallmän försäkring. Detla medför - basbeloppet är . - all lönlagarfondslyrelsernatillsammans får en placeringskapacitet på 2-2,per år.Överskjutande skatte- och avgiftsmedel skall förvallas av första, andra ochtredje fondstyrelserna. I propositionens rubrik liksom i motiveringen för sittförslag talar regeringen om lönlagarfonder. Delta begrepp förekommer dock inlei lagförslagen. Genom benämningen lönlagarfondstyrelse markeras, som lagrådelhar konstaterat (s. 147), all personer som företräder löniagarintressen ulgören dominerande del av styrelsen. Ordel i fråga är att uppfatta som ensammansättning av "löntagare" och "fondstyrelse". Det som ipraktiken kallas löntagarfond är formellt sett en delfond inom allmännapensionsfonden. Den föreslagna nya lagen med reglemente för allmännapensionsfonden ersätter det nuvarande reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning. De hittillsvarande beslämmelserna har delvisomarbetats, och därtill har lagts bestämmelser om lönlagarfondstyrelserna och derasverksamhet. Dessa nytillkomna bestämmelser har därvid samordnats med dem somgäller den inrättade fjärde fondslyrelsen, vars uppgift äralt förvalta den del av allmänna pensionsfondens medel som har saltsav för riskbärande placeringar, huvudsakligen i aklier. Del belopp som Qärdefondstyrelsen successivt har fåll att disponera ulgör 1 850 milj. kr. Deförvärvade värdepapperstillgångarna hade /83 ett nuvärde avca 3650 milj. kr. För Ijärde fondstyrelsen infördes en bestämmelseatt fyra femtedelar av de förvallade medlens avkaslning skulle överföras lillde övriga fondstyrelsernas förvaltning. Regeringen föreslår nu alt det istället skall FiU1983/84:20 131 uppställas ett krav på real förräntning. Varje årskall, sedan det förvaltade kapitalet har uppräknats med hänsyn lillinflationen, av detta överföras till första, andra och tredjefondstyrelserna med fördelning dem emellan i förhållande till deras tillskotttill fjärde fondstyrelsen. Samma avkastningskrav ställs pålönlagarfondslyrelserna. I deras fall skall den överförda avkastningen dockfördelas lika på de tre fondstyrelserna. Fjärde fondstyrelsen får placera sina medel i aktier i svenskaaktiebolag, med undanlag av banker och försäkringsbolag, och dessutom ibolagens konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning.En ytterligare placeringsmöjlighel föreslås nu tillkomma, nämligen förvärv avutländska aktier, dock högst intill av de förvaltade medlens värde. Dennamöjlighet blir specifik för fjärde fondslyrelsen. Löntagarfondslyrelsernasplaceringar skall ske i aklier i svenska aktiebolag - ulan undanlag av någonkategori - eller i konvertibla skuldebrev etc. utfärdade av sådana bolag.Dessutom skall för löntagarfondstyrelserna öppnas möjligheten atl placera medelsom riskkapital i ekonomiska föreningar. I detla sammanhang kan noteras atl finansministern (s. 53)aviserar ett förslag till om en ordning varigenom en delav fondmedlen i sårskild ordning skulle kanaliseras till småföretagssekiorn.Avsikten är att ett belopp i storleksordningen 100 milj. kr. skulle avsättastill en särskild fond, knuten till . På olika sätt- t. ex. via investmentbolag eller i form av villkorslån och royaltylån -skulledessa medel därefter komma småföretag lill godo. Medelsramen skulle senarekunna vidgas. Av aktierna i ett börsbolag får fjärde fondstyrelsenförvärva högst så många atl den uppnår av röstetalet för bolagets aklier.En liknande begränsningsregel föreslås för lönlagarfondslyrelserna. Andelen avröstetalet i ett bolag får för en sädan styrelse inle uppgå till 8 %.Motiveringen är att allmänna pensionsfondens samlade andel av röstetalet i ettbolag skall undersliga , eftersom fondstyrelserna i annat fall skulle få"ett aktieinnehav som är så stort all de kan tvingas ta på sig ettföretagaran-svar". För atl kunna hålla en tillfredsställandebetalningsberedskap och för att kunna förvalta fondmedlen ändamålsenligt fårfjärde fondslyrelsen göra placeringar - i princip av kortfristig natur - hosriksbanken, annan bank eller postgirot. Denna regel föreslås nu bli ändrad såatl fondstyrelsen får sälla in pengar även hos sparbanker och föreningsbanker.Dessutom skall vissa slags kortfristiga papper - statsskuldväxlar,skattkammarväxlar. bankcerlifikat och förslagscerlifikat - kunna utnyttjas somplacerings-objekt. Samma regler föreslås gälla för lönlagarfondslyrelserna. Vad som ger underlag för benämningen löntagarfbndstyrelseär i första hand styrelsens sammansättning. sägs det ipropositionen, ses som ett organ för alt bevaka löntagarnas intressen av ensund ekono- FiU1983/84:20 132 misk utveckling, full sysselsättning och ett ökatinflytande genom med-ägande i förelagen. En majoritet av ledamöterna skalldärför ha förankring på löntagarsidan. 1 lagförslaget har denna princip omsattsi bestämmelsen att av nio styrelseledamöter minst fem och av fyra suppleanterminst två skall "företräda löniagarintressen". Styrelseledamöternautses av regeringen. Något författningsreglerat förslagsförfarande, såsom förde övriga fondstyrelsernas del, har inte ansetts erforderligt. Del uttalas ipropositionen att det är värdefullt om det i styrelserna också ingår personermed erfarenhet från näringsliv och kapitalmarknad men att någon regel härominle bör uppställas. Krav på svenskt medborgarskap skall inle gälla förlöntagarfondslyrelsernas ledamöter. En annan regel säger att vid utseendet av ledamöter ochsuppleanter skall tillses att lönlagarfondslyrelserna får en regionalanknytning. Denna skall komma lill uttryck i rekryteringen. Däremot innebär deninle, framhålls det, att styrelsens placeringar skall vara begränsade tilleller särskilt inriktade på aktier i företag inom en viss region. En indelningmed en region i norra , tvä i samt en i västra och en isödra skisseras. Någon formell eller strikt geografisk avgränsning avde fem regionerna är inte nödvändig, anser regeringen. En ytterligare omständighet som ger underlag förbeteckningen löntagarfondstyrelse är att det införs regler enligl vilkalönlagarfondstyrelserna blir skyldiga alt på begäran av lokala fackligaorganisationer i viss utsträckning överlåta åt dem alt ulöva rösträtt föraktier som fondslyrelsen innehar. Del gäller då organisation ellerorganisationer vid ifrågavarande bolag eller dotterbolag till delta.Rösträttsöverlåielsen skall omfatta hälften av innehavda aktiers röstetal.Särskilda regler finns för det fallet atl mer än en organisation gör anspråk påatl få överta rösträtt för vissa aktier. Överlåtelsen görs isänder. Det nu angivna systemel är en vidareutveckling av del som gäller förfjärde fondstyrelsens del. Enligt en specialbe-slämmelse - 9 kap. 2 § - iaktiebolagslagen (1975; 1385) får fjärde fondstyrelsen, när den innehar aklieri visst aktiebolag, besluta om bemyndigande för ett eller flera ombud, somföreslagits av facklig organisation med medlemmar anställda hos bolaget, attutöva rösträtt för aklierna vid bolagsstämma. Denna bestämmelse iaktiebolagslagen föreslås f. ö. nu bli anpassad till situationen med fleraaklieförvallande styrelser i allmänna pensionsfonden. Innan näringsutskotlet i delföljande redovisar sitt ställningslagande i ärendet lämnar utskottet här enkortfattad redogörelse för argumentationen i de motioner som behandlas. Partimotionerna 1983/84:204 (m), 1983/84:213 (c) och1983/84:224 (fp) uppläs till sina huvuddelar av en kritisk genomgång avregeringens - i det FiU1983/84:20 133 föregående refererade motiv för del förslag som harlagts fram. (I)Uppfattningen allförslagets genomförande skulle bidra lill alt dämpa löneutvecklingen och blitill stöd för en solidarisk lönepolitik betecknas som orealistisk. Det finns,betonas det, inga vetenskapliga belägg för all extra vinstskatler skulle hållatillbaka vare sig löneglidning - snarare skulle motsatsen bli fallet - ellercentrala lönekrav. (2) Motionärerna frånkänner vidare löntagarfondssystemetdess uppgivna fördelningspoliliska effekt. Andelen aklier i hushållens samladeförmögenhet är ringa, framhåller de. Om löntagarfondstyrelser börjar köpaaktier av enskilda aktieägare leder delta till en ökad koncentration avaktieägandet i stället för den spridning som vore önskvärd. (3) När del gällerlöntagarinflytandet hävdas att de fackliga organisationerna får en dubbelroll isin bevakning av å ena sidan lokala önskemål om sysselsätlning ochanslällningstrygghel, å andra sidan del avkastningskrav som måste styralöntagarfondslyrelsernas placeringar. Molionärerna ser också en fara i alt enavsevärd makt kommer all koncentreras hos fackliga och politiska ledare ulanerforderlig förankring i breda medlemsgrupper. Genom löntagarfondstyrelsernakan, hävdar de vidare, en rad stora förelag komma under fackligdominans; särskilt gäller detla om styrelserna agerar gemensamt. (4) Någonbrist på riskkapital som behöver läckas existerar inte, menar motionärerna. Detillbakavisar påståendet atl det skulle finnas lönsamma industriprojekt somomöjliggörs av all investeringsmedel saknas. Införandet av en vinstdelningsskatlskulle emellertid medföra att ekonomiska resurser dras bort från de lönsammaföretagen och skulle därigenom få en negaliv effekt påinvesteringsbenägenheten. (5) Löntagarfondslyrelsernas tillskott till pensionsutbetalningarnaskulle bli ringa - mindre än I % av de totala utbetalningarna . Därtillkommer, framhålls det, alt pensionernas sloriek inle är beroende avavkastningen från allmänna pensionsfonden. Genom en negaliv verkan på delsvenska näringslivet i stort kan löntagarfondssy-stemel emellertid på längresikt undergräva pensionsbetalningsförmågan, anför motionärerna. I en av partimotionerna, 1983/84; 204 (m), ägnas ocksåuppmärksamhet ål ell av dess upphovsmän noterat sjätte motiv förlöntagarfonder, nämligen att fondernas existens skulle motverka spekulation.Härvid avvisas tanken atl löntagarfonderna skulle påverka den s. k.Iransaktionsekono-min. Även de måste, säger motionärerna, köpa och sälja aktiermed största möjliga vinst för atl kunna uppnå den realavkastning som krävs. Förslaget om kollektiva löntagarfonder står inle iöverensstämmelse med de grundläggande förutsättningarna för en effektivmarknadsekonomi, uttalas det sammanfattningsvis i denna motion. Tvärtom skulledel resultera i en utveckling som leder bort från marknadsekonomin. Ägandetoch kapitalförvaltningen i svenskt näringsliv skulle radikalt kollekliviserasoch omstruktureras. Viljan och förmågan till investeringar, risktagande ochnyetableringar skulle minska hos både små och stora företag. FiU1983/84:20 134 sus lorde åsyftas när molionärerna yrkar att somsin mening skall ge regeringen lill känna vad de har anfört omlöntagarfondernas effekter på näringslivels utveckling. I övrigt pläderas i samma motion för olika åtgärder somkan främja ell spritt, personligt, frivilligt ägande av bl. a. aktier. Fleramotionsyrkanden som närmast rör beskattningen anknyter lill della resonemang. Även i centerpartiels pariimotion 1983/84; 213 kompletteraskritiken mot löntagarfondsförslaget - dock ulan något särskilt yrkande - medförslag om andra åtgärder. a. nämns förbättrade förutsättningar för kooperativtägande, införande av företagsanknuten individuell vinstdelning och inrättandeav privata investeringskontor. avslutar sin pariimotion 1983/84:224 med ettförslag lill maklspridning. Åtgärder för all främja ett spritt aktieägande,uppmuntran av vinstandelssyslem, skydd för småspararna på börsen, stimulans försparandel och slopande av den graderade rösträtten när del gäller nya aklierhör lill komponenterna i del program som läggs fram i motionen. Förutom densista punkten gäller de yrkanden som framställs olika ändringar iskallelagstiftningen. I motion 1983/84:218 av m. fl. (m. c. fp)avstyrks regeringens förslag på grundval av ett resonemang om väntade negativaverkningar på småföretagen om löntagarfondsförslagel genomförs. Genomlönlagarfondslyrelserna kommer, säger motionärerna, delar av makten i de störreföretagen att koncentreras lill företrädare för de fackliga organisationerna.Detta hotar atl allvarligt rubba de mindre företagens möjligheter atlkonkurrera, anförs det, och hotar att avsevärt försvåra nyetableringen avsmåföretag. Dessa farhågor är grundade på motionärernas uppfattning atl maninom stora delar av den fackliga rörelsen hyser en negativ inställning tillfri företagsamhet. Krav på etableringskontroll och blockad mot enmansföretagsom vägrar alt teckna kollektivavtal nämns som belägg för detta. De inledningsvis nämnda regionaltinriktade motionerna från centerpar-lihåll - 1983/84; 189. 191, 205-212,215-217 och 220-222 - utmynnar alla i yrkande om avslag på propositionen.Motiveringen är av växlande omfattning. I många fall redovisas ett särskilt förändamålet framtaget siffermaterial. Argumentationen är samstämmig. Genomvinslandelsskat-len och höjningen av tilläggspensionsavgiften fråntas deberörda regionerna medel som skulle kunna användas för produktivainvesteringar. Näringslivets struktur i dessa län gör det osannolikt attmotsvarande medel skulle komma tillbaka gennom satsningar frånlöntagarfondslyrelsernas sida. Kommunernas skalleunderlag minskar också.Resultatet blir en ökad centralisering av företag och resurser till nackdel förde regioner som molionärerna representerar. FiU1983/84:20 135 I kommunisternaspartimotion 1983/84:223 sägs inledningsvis att arbetarrörelsen borde verka förett fondsystem som kan vara ett redskap för en samhällelig förändring, vägleddav jämlikhetens och demokratins idéer. Den hittillsvarande diskussionen omlönlagarfonder har, konstateras det, lett lill en viss idéförskjulning inomsocialdemokratin. Den kapitalistiska maktkoncentrationen ifrågasätts nu på ettannal sätt . finner motionärerna emellertid attsocialdemokraterna har ändrat sitt ursprungliga fondförslag på sådant sätl alldel inte längre skall framstå som lika utmanande för borgeriigheten. Tanken attlöntagarfonder skall tjäna till att hålla tillbaka löneutvecklingen och därmedmotverka inflationen avvisas bestämt av motionärerna, som menar atl regeringenger uttryck för en felaktig och borgerlig syn på inflationen. Regeringenkritiseras också för att ha övergivit uppfattningen att fondernas roll skallvara att bryta den kapitalistiska maktkoncentrationen. Fonder som väsentligenblir delägare med minoriletsposter och som bedriver en plane-ringspolilik heltpå den kapitalistiska aktiemarknadens villkor kan inle förändra utvecklingen ide arbetandes intresse, uttalar motionärerna. Fonderna borde i stället sältasin i en strategi som syftar till en socialistisk samhällsomvandling. I motionenkrävs att fondmedlen skall satsas utifrån samhällsekonomiska kalkyler och överväganden.Fonderna bör ha ett uttryckligt uppdrag atl var och en i sin region främjaregionens näringsliv. Deras medel måste kunna användas för att stödjalönlagarkollekliva företag och nya samhälleliga industrier. Deras inflyiandemåste utnyttjas för atl motverka transnationalisering och industriulflyltning.Löntagarfondstyrelserna bör, menar motionärerna, t. v. väljas av ;såsom enligt regeringens förslag skall emellertid majoriteten ha förankring hoslöntagarna. Förelagens bidrag till fonderna skall inte avräknas i avtalsrörelserna. Avslutningsvis skisseras i motionen ett annorlundautformat fondsystem med udden riktad mot storfinansens makt. Det förutsätter enviltgående nationalisering och en ändrad skatte- och fördelningspolitik.Systemet skall bestå av samhällsfonder - en central fond och 24 länsfonder-kombinerade med lokala fackliga investeringsfonder. Samhällsfonderna skallinriktas på genomförande av ett långsiktigt program för nyinduslrali-sering inationell skala. De skall sättas in främst på att utveckla den offentligägdaoch kooperativa industrin. Fonderna skall främja en i olika angivna avseendenpositiv teknik. De skall medverka till upphävande av skillnader mellan olikaregioner och till rehabilitering av krisdrabbade industrier. Medel ursamhällsfonderna skall kunna användas för uppbyggande av lokalainvesteringsfonder som kan möjliggöra viktiga insatser på de lokalaarbetsplatserna. FiU1983/84:20 136 Regeringens förslag i propositionenom lönlagarfonder måsle. såsom har antytts inledningsvis i detla yttrande,förstås och bedömas som en helhet. Näringsutskollels uppgift i sammanhanget äri första hand att granska den föreslagna organisationen, inkl. reglerna för placeringav fondmedel. Därvid aktualiseras väsentliga näringspolitiska frågor rörandedels förelagens försörjning med riskkapital, dels maktförhållanden inomnäringslivet. Vid sin behandling av ärendet kan näringsutskoltet emellertidinle underlåta atl också beakta från vilka källor och i vilken ordning medelskall tillföras fondsystemet och vilka ekonomiska och sociala verkningaruttaget av dessa medel kan få. 1 den föregående redogörelsen har lämnats en summariskframställning av de fem motiv för förslaget om löntagarfonder som framförs iproposilionen. Dessa motiv har. såsom också framgår av referatet, på etteffektivt sätt vederiagts i partimotionerna 1983/84:204 (m), 1983/84:213 (c)och 1983/84: 224 (fp). Del är två element i regeringens förslag som kritiken medrätta särskilt har riktat in sig på. Det ena är den vinsldelningsskatt somskall tillhandahålla en stor del av underiagel för löntagarfondstyrelsernasplaceringar, och det andra är den fackliga dominans i näringslivet som blir ettresultat av atl dessa styrelser införs. Det grundläggande argumenlel mot vinstdelningsskalten ärall den från de vinstgivande företagen drar undan medel som borde få användasoch normall skulle få användas för investeringar i dessa företag. Som understryksi de tidigare nämnda regionall inriktade motionerna från centerparti-hållkommer även hela regioner atl på detta sätt berövas produktiva resurser somknappast återkommer till samma regioner i form av placeringar frånlöntagarfondslyrelsernas sida. som molionärerna framhåller,en centralisering av förelag och resurser med starkt negativa följder iregionalpolitiskl hänseende. att gå närmare in på de problem som sammanhänger medberäkningen av den nya skallen vill näringsutskotlet påtala alt det inleföreligger någon analys av vilka verkningar skatten kan få på företag i olikabranscher och med olika slags kapitalstruktur. Uppenbart är alt regeln om enrealvinslbeskatlning av vinst över ett fribelopp av .