bet · G701UU1 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:1 om nedrustning I motion 1982/83: 194 av m.fl, (vpk) föreslås 1, atl riksdagenuttalar atl i det fortsalla nedruslningsarbetet på elt tydligare sättbör framhålla ekonomiska och marknadsmässiga faktorer, l.ex, kampen områvarorna, som ligger bakom rustningarna, 2, atl riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder som förhindrar all svensk industri deltari och NATO:s upprustning genom leveranser till , 3, atl riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts om behovetav aktiva, svenska åtgärder mot kärnvapenupprustningen i , med speciellinriktning på de kryssningsrobolar som kan tänkas kränka svenskt territorium, 4, all riksdagenhos regeringen hemställer alt den tar initiativ för atl begränsa spridningen avkärnkraflsleknologi, särskilt för användning i rymden, 5, atl riksdagenhos regeringen hemställer om beslul om förbud mot utförsel av alla radioaktivaämnen som kan användas för tillverkning av kärnvapen, 6, all riksdagenhos regeringen hemställer all den lar initiativ för att begränsa militariseringenav rymden och lill en utvidgning av de internationella kontrollåtgärderna påområdei, 7, atl riksdagenhos regeringen hemställer atl den i FN kräver att konventionen omförbud mot biologiska och giftiga vapen efterföljs, 8, all riksdagenhos regeringen begär omedelbara ålgärder för information och upplysning omBC-stridsmedlen bland den svenska allmänheten. 1 motion 1982/83:558 av , fl, (vpk) föreslås an hos regeringen hemställer om elthandlingsprogram för en kärnvapenfri zon i och alt därvid motionensförslag till sådanl program beaktas: 1 motion 1982/83: 1776 av PärGranstedt (c) föreslås atl hemställer att regeringen tar initiativtill sammankallande av en regional nedrustningskonferens för , 1 motion 1982/83: 1779 av GunnelJonäng (c) hemställs alt som sin mening ger regeringen lill känna atlen av de viktigaste uppgifterna för del svenska nedruslningsarbetet är altförhindra spridning av kärnvapen och atl i pi-aklisk handling måslefölja denna målsättning, 1 1983/84. UU1983/84:1 2 1 motion 1982/83: 1783 av Per m.fl. (m)hemställs 1. atl riksdagenuttalar vad som i motionen anförts om sambandet mellan frihel och fred iEuropa, 2. alt riksdagenuttalar all vid ESK-förhandlingar och i andra förhandlingar omföriroendeskapande åtgärder bör verka för att dessa utformas så atl de medfören reell förstärkning av berörda parters informationsmöjligheter i enlighetmed vad som i motionen anförts, 3. atl riksdagenuttalar att kravel på balans mellan de ire korgarna i ESK:s sluldokumeni ickefär åsidosältas, 4. att riksdagengodkänner vad som i motionen anförts om en eventuell europeisknedrustningskonferens, 5. alt riksdagenullalar betydelsen av alt också sådana specialförband som nämns i motionenbeaktas i arbetet på CSBM, 6. all riksdagenuppdrar ål regeringen all påbörja siudier om fördjupade föriroendeskapandeålgärder i i enlighel med vad i motionen anförts, 7. all riksdagenuttalar vad som i motionen anförts om vikten av atl reducera kärnvapen iNordeuropa, 8. att riksdagenbegär att regeringen fortsäiier arbelel med ytleriigare iniernalionellaundersökningar om användning av kemiska vapen enligl vad i motionen anförts, 9. alt riksdagenbegär all regeringen intensifierar ansträngningarna för atl få lill stånd ellheltäckande iniernalionelli avlal om förbud mot kemiska vapen, 10. alt ullalar alt Sverigeaktivt skall verka för att avlal om förbud moi B-vapen förses medeffektiva konlrollbeslämmelser, 11. all uppdrar åt regeringenatt verka för elt syslem för redovisning av militära utgifter såväl inom FN somi i enlighet med vad i motionen anförts, 12. atl uttalar atl förslagom ålgärder för atl främja internationell nedrustning skall ha etl balanseratinnehåll där hänsyn tas till berörda staters samlade styrkor, 13. atl godkänner vad som imotionen i övrigt anförts om syftet med och inriktningen av svensknedrustningspolitik, I motion 1982/83:2136 av m, fl, (c)hemställs 1, att riksdagenhos regeringen begär all fortsatta initiativ las för atl studera möjligheternaför atl stärka FN:s fredsbevarande roll, 2, att riksdagenhos regeringen begär atl ålgärder vidtas för att stimulera framtagandet avmaterial om freds- och nedrustningsfrågor i enlighel med motionens intentioner, 3, alt riksdagenhos regeringen begär all tar initiativ till en FN-studie om de olikamilitära verksamheternas effekter pä miljön och livsbetingelserna på jorden. UU1983/84:1 3 4. alt uttalar sig förvad som anförts i motionen beträffande inriktningen av svenska arbetsinsatserför. De motionsyrkanden pånedrustningens område som utskottet har atl behandla i della belänkande avserbl. a. s. k. föriroendeskapande ålgärder, kärnvapenfri zon i , biologiskaoch kemiska stridsmedel, spridning av kärnteknologi saml FN:s roll inedruslningsarbetei. Även synpunkter på rustningarnas grundorsaker och på denallmänna inriktningen av nedrustningspolitik framförs i motionerna. Flertalet av de frägor som tas upp i motionerna harbehandlats av ulskoilet i tidigare betänkanden, senast i UU 1980/81:26 och1981/82:23. I dessa båda betänkanden konstaterades att delinternationella lägel inle undergått någon förbättring och alt del mot denbakgrunden var svårt alt se optimistiskt på möjligheterna lill snabba framstegpå nedruslningsområdel, Samlidigl noterade ulskottel atlnedrustningsförhandlingarna dock inle avbrutits. Förhandlingarna i nedruslningskommitlén(CD, Commillee on Disarmamenl) i fortsatte, bl, a, om kemiska vapen.Mellan och pågick förhandlingar såväl om interkontinentalastrategiska kärnvapen (START, Stralegic Arms Reduction Talks) som om de s, k,euroslrategiska vapnen (INF, Intermediale range Nuclear Forces), 1 Madridfortsatte europeiska säkerhetskonferensens (ESK) andra uppföljningsmöte, Ulskottel fann del angelägel all de svenska insatserna idel internationella nedruslningsarbetet fullföljdes och om möjligtintensifierades, Nedruslningsarbetet måste kunna fortgå trots det försämradeinternationella . Som exempel pä svenska insatser pekade utskottet påsamarbetet mellan de neutrala och alliansfria staterna under ESK-mölel och delsvenska erbjudandel all slå som värd för en europeisk nedrustningskonferensefter Madridmölel. Inte heller somförflutit sedan behandlade ulrikesulskollels ovannämnda betänkandeUU 1981/82:23 har ned-ruslningsförhandlingarna len lill några konkrela beslulom ruslningsbe-gränsningar. Förhållandet mellan supermakterna är forlsaltdåligt. Del spända iniernalionella läget var en huvudorsak lill altgeneralförsamlingens andra specialsession om nedrustning blevnära nog resullallös. Flertalet av de resolutionsförslag som framladesslutbehandlades inle ulan överfördes lill del ordinarie mötet medgeneralförsamlingen . Däribland märktes del av och Mexicoframlagda förslagel om en frysning av kärnvapenarsenalerna, vilket antogs medstor majoritet av del ordinarie mötet med församlingen. UU1983/84:1 4 Arbetet inom nedrustningskommittén(CD) i - enda forum för i verklig mening multilateralanedrustningsförhandlingar - går långsamt och har inle avsattnågra konkrela resultat. Inom CD verkar f. n. fyra arbetsgrupper: för kemiskavapen, för radiologiska vapen, för negativa säkerhetsgarantier samt enarbetsgrupp för ett allomfattande program för nedrustning. Under vårsessionen1983 uppnåddes också enighet om atl uppta förhandlingar om förbud motkapprustning i rymden. Sådana förhandlingar har ännu inte kommit i gäng,tillhör de länder som uppmanat och alt återuppta desamtal på områdei som fördes i slutet av 1970-talel och har även igeneralförsamlingen verkat för att en arbetsgrupp inom CD skall upprättas ochfå ett mandal pä della område. Målet bör enligl svensk mening vara en konventionmot krigföring i rymden. Del finns ännu ingen särskild internationell konvention omkemiska vapen, ehuru användning av kemiska och biologiska vapen generellt ärförbjuden i kraft av Genéveprolokollet , och andra länderdriver emellertid aktivt konventionsfrågan i CD och har där framlagt ellomfattande underiag, syftande lill att få lill stånd etl globalt ochallomfattande förbud mot utveckling, tillverkning och lagring av kemiska vapen.Förhandlingarna har gått långsamt framåt. En stötesten är svårigheten all nåenighet om nödvändiga regler för kontroll av en konventions efterlevnad. Generalförsamlingen uppmanade i en resolution hösten 1982CD att intensifiera sina ansträngningar atl nå fram lill en konvention om förbudmot kemiska vapen, I resolutionen aktualiseras också tanken på zoner fria fränkemiska vapen. Diskussionen om sådana zoner bör enligl och andraländers mening inte föras på sådant sätt alt de försvårar arbetet på enallomfattande konvention. tillsatte FN en expertgrupp för att ulredapåståenden om all kemiska vapen skulle ha kommit lill användning i Sydostasienoch , Gruppen fick inle tillträde till de områden där kemiska vapenskulle ha använts. Några bestämda slutsatser kunde bl, a, av detta skäl inledras i dess rapport. Gruppen kunde emellertid inle heller bortse frånexistensen av indicier som pekade på den möjliga användningen av giftigasubstanser. Till skillnad från vad som gäller för kemiska vapen finnssedan år 1972 en konvention om förbud mot utveckling, framställning och lagringav biologiska (bakteriologiska) vapen. En brist i B-vapenkonvenlionen äremellertid atl klagomålsproceduren är ineffektiv. fullföljde under denförsta granskningskonferensen 1980 försöken all få lillstånd en förbättring av klagomålsproceduren. En resolution om an sammankallaen särskild konferens i frågan framlades i ochsamlade stor majoritet. Fortsatta svenska försök att verkligen få till stånden sådan konferens om klagomålsproceduren har emellertid förblivitresultallösa på grund av sovjetiskt motstånd. UU1983/84:1 5 alt ta upp denna fråga under den andra granskningskonferensenår , Trots resultat pä begränsade områden gäller all delmultilaterala nedruslningsarbetet inom FN och nedruslningskommitlén i Genevenegativt påverkats av bristen på framsteg i de bilaterala förhandlingar somförs mellan och om strategiska kärnvapen (START) ocheuroslrategiska kärnvapen (INF), har uppmärksamheten framför alltinriktats på kärnvapenuppladdningen i , NATO-ländernas s, k, dubbelbeslulfrån innebar alt NATO skulle påbörjaulplaceringen i av kärnvapenrobotar (108 Pershing II och 464kryssningsmissiler) såvida inle förhandlingar med dessförinnanlett lill en överenskommelse om reduktion av ulpla-cering av SS20-robolar, som inleddes , INF-förhandlingarna har pågått ca tvä årutan resultat, har framhållit all ingen ytterligare ulplaceringav kärnvapen bör äga rum, atl en substantiell nedskärning av de euromissilersom redan finns måste ske och atl en balans på del konventionella området pålägre nivå måste komma till stånd, Inle heller har några framsteg rapporterats från STARTeller i NATO-och förhandlingar om konventionella styrkor (MBFR,Mutual Balanced Force Reduclions), kontaktade ett anlalregeringar för alt sondera deras inställning till förslag omen zon fri frän slagfältskärnvapen i , Del är regeringensbedömning alt en sådan korridor vore föriroendeskapande och skulle minskarisken för alt en väpnad konflikt snabbi trappas upp till etl kärnvapenkrig.Officiella svar på regeringens hänvändelse har sedermera inkommit. Konferensen om säkerhel ochsamarbete i , som avslutades i , var etl väsentligtinslag i den avspänning som då utvecklades. Vikliga åtaganden gjordes avparterna i syfte alt stabilisera lägel i och lägga grunden för elt näraoch öppet samarbete över de ideologiska gränserna. Det fattades beslul allkonferensens resuliat skulle följas upp av återkommande möten. Del första ägderum i är 1977-1978, Förhållandel mellan supermakterna var då ålskilliglsämre, och Belgradmötet blev i myckel ell misslyckande. Förväntningarna infördel andra uppföljningsmötet i var på grund av del forlsaiia spändainternationella läget inle höga. Mot denna bakgrund var det av särskild belydelse altMadridmölel kunde avslutas och ell slutdokument antas, efter långa och lidvismyckel svåra förhandlingar. Det visade alt det är möjligt atl förhandla och nåresultat även i perioder då relationerna mellan supermaklerna på andra områdenär dåliga, 11 1983/84. UU1983/84:1 6 Den text regeringarna i Madridkunde enas om var en kompromissprodukt tillkommen på grundval av deldokument som de neutrala och alliansfria staterna, däribland ,utarbetat. Dokumentet återspeglar den viktiga balans som upprättades iHelsingfors mellan de tre sakområdena eller korgarna; för politiska frågor,ekonomiska frågor och mänskliga kontakter. Resultatet kan betecknas som enutbyggnad av slutakten från . Balansen mellan de tre korgarna log sig i ullryck ialt beslut fållades om ålaganden på en rad skilda områden såsomfackföreningsräl-ler, mänskliga rättigheter, Helsingforsgrupperna, religiösarättigheter, mänskliga kontakter, familjeåterförening, information lilljournalister och bekämpande av terrorism. Beslul fattades om ytterligare mötenpå olika områden: en konferens om förtroende- och säkerhetsskapande ålgärderoch nedrustning i , som skall inledas i , etlmöte i om fredligt biläggande av tvister, elt seminarium iVenedig om samarbetet i , ett experimöie i imaj 1985 om mänskliga rättigheter, etl möte i om mänskligakontakter. Resultaten från dessa mölen och del sätt pä vilket deolika staterna uppfyller sina ESK-ålaganden skall beaktas vid i som börjar . Del kanske viktigaste beslutet iMadrid blev sammankallandet inom ESK:s ram av en konferens angående förtroende-och säkerhetsskapande ålgärder och nedrustning i . Konferensens förstafas skall inledas i och ägnas en serieförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Förtroendeskapande ålgärder (Measures,CBM) är en integrerande del av slutdokumentet från ar1975, som innehåller bl. a. följande bestämmelser om sådana ålgärder: - dellagarslalernakommer atl föranmäla större militära manövrar med markslridskrafter somöverstiger 25000 man - dellagarslalernakan därutöver föranmäla mindre manövrar - deltagarslaternakommer atl frivilligt inbjuda observatörer all närvara vid militära övningar. Föranmälan skall om möjligt ske senasl iföreövningen. Till-lämpningsområdel för ålgärderna är l. o. m. in påsovjetiskt territorium. Övningar till sjöss och i luften omfallas inle. Syftet med förtroendeskapande åtgärder är alt reduceraeller eliminera anledningarna till osäkerhet, misstroende, fruktan, spänningoch fiendskap mellan slaler. Erfarenheterna av den praktiska tillämpningen avförtroendeskapande åtgäider är i huvudsak goda vad gäller föranmälanav manöv- UU1983/84:1 7 rar, Sammanlagl har föranmälningarutfärdats rörande 99 militära övningar, däribland många med mindre deltagandeän 25000 man. Del torde innebära all flertalet större manövrar lill landsanmälis. Erfarenheterna av observalörsverksamhelen är inle likagoda. De besöksprogram som lagts upp har ofta inte motsvarat förväntningarna. De förtroendeskapande åtgärderna har såsom de hittillsvarit utformade inle inneburit några egentliga militära begränsningar och ännumindre kunnat betecknas som nedruslningsålgärder, och andra stater inom ESK:s ram har - både underdet första uppföljningsmötet i och i lagt framförslag om utvidgningar av de förtroendeskapande åtgärderna, såsom en sänkningav gränsen för föranmälningar till atl omfatta övningar med 18000 man, enökning av föranmälningsperioden lill , regler för föranmälan avövningar i luften och lill sjöss, föranmälan av trupprörelser m, m, I Madriddokumenlels mandat för den kommandeSiockholmskonferensen lämnas utrymme för förhandlingar om längre gåendeförtroendeskapande ålgärder. De betecknas nu förtroende- ochsäkerhetsskapande.åtgärder (CSBM, Confidence and Security Measures) isyfte atl markera alt det också skall kunna bli fråga om direkta begränsningari militär verksamhel, begränsningar som kan komma alt ligga nära renanedrustningsåtgärder och därmed på ett annal sätt än hittillsvarande CBMmedföra en ökad säkerhel för de europeiska staterna. I mandatet uppställs fyrakriterier för de förtroende- och säkerhetsskapande åtgärderna som skalldiskuteras i - de skall täckahela - de skall varamilitärt betydelsefulla - de skall varapolitiskt bindande - del skall varamöjligt all kontrollera efterlevnaden av dem. Med hela skall avses områdei mellan ochUral saml angränsande havsområde och luftrummet. Utöver dessa allmänna kriterier innehållerMadriddokumentets mandat inga riktlinjer eller konkrela mål förStockholmskonferensen, Del heter endasl alt dess resultat skall utvärderas vidESK:s tredje uppföljningsmöte i , Först därefter kan konferensensandra fas inledas, Etl förberedande möte för hölls iHelsingfors - , Rustningarna i och nedrustningspolitik Den internationella situationen är fortsatt spänd. Dekrisorsaker ulskoltet pekade på i sitt fjolårsbetänkande UU 1981/82: 23 finnskvar och andra har tillkommit. Två av de föreliggande motionerna berör de grundläggandeförklaringar- UU1983/84:1 8 na till ruslningskapplöpningen, I motion 194, yrkande 1,utpekas kampen om råvarorna och marknaderna samt vinstintressena som avgörandefaktorer bakom rustningarna, I motion 1783, yrkande I, heter det bl, a, anholel mot freden i är intimt förknippat med framliden för del sovjetiskavälde som tvångsetablerals över en rad nationer i Öst- och ,Arbetet för en fredlig omvandling lill frihel av måsle vara encenlral beståndsdel i strävan att skapa en bestående fred i , Utskottet delar uppfallningen all konflikter ochrustningar ofta har sin grund i ekonomiska intressen och kamp om råvaror, I elltidigare betänkande (UU 1980/81:26) har ulskottel angivit en rad andrafaktorer som drivkrafter bakom rustningarna; etniska, religiösa, kulturella ochideologiska motsällningar, uiöver de nämnda ekonomiska intressena, Utskotlet anser del emellertid inle befogal all utpekajust kampen om råvaror som avgörande för kapprustningen i världen och avstyrkerdärför yrkande 1 i motion 194, Supermakternas våldsamma kärnvapenuppruslning kan inlemotiveras av militära skäl. Rustningarna har fått en egen lillväxtkraft ulanförankring i verkliga konflikter eller realistiska hotbilder. Detta är någolsom mänga politiker, fredsforskare och en växande fredsrörelse länge hävdat. Nuhävdar även många militära experter all den fortsatta kärnvapenanskaffningenökar krigsrisken. De ideologiska motsättningarna mellan maktblocken bidrarockså lill att öka den politiska spänningen och påverkar därmed även demilitära rustningarna. Minskade politiska motsättningar skulle naturligtvisbidra till etl bättre förhandlingsklimat i nedrustningsfrågorna. Ettöverbryggande av dessa motsättningar skulle också bidra till förbättradeförutsättningar för samarbete och avspänning i , undanröjande av deideologiska motsättningarna i får emellertid inte vara en förutsättningför nedruslningsanslrängningarna. Del är tvärtom nödvändigt all trots despänningar som de ideologiska motsättningarna leder lill verka för nedrustning. Självfallet finns det elt samband mellan förtryck ochorättvisor å den ena sidan och rustningar och krigsrisker å den andra. Arbetetför frihet från förtryck och orättvisor i alla länder är också etl arbete somökar förutsättningarna för en varaktig fred. Det finns således även av dettaskäl anledning för att fortsatt aktivt verka för mänskliga rättigheteroch alla folks frihel, arbete bör bedrivas i alla därtill ägnade fora.Det bör dock inte göras till en förutsällning för nedruslningsarbetet. Den avspänning som även en begränsad nedrustning skullekunna leda till kan rätt utnyttjad vara en viktig väg lill fredlig samverkanoch ökad frihel. Med delanförda torde yrkande 1 i motion 1783 få anses besvarat. Utskottet delar inte åsikten atl en balans måste rådamellan supermakternas olika kärnvapenkalegorier tagna var för sig innan kravreses på UU1983/84:1 9 Många skäl lalar i slällel föruppfallningen atl totalt sett en ungefärlig balans råder mellan supermakternaskärnvapenstyrkor och atl en reduktion av arsenalerna bör kunna påbörjas medutgångspunkt därifrån. Del är bl, a, överväganden av della slag som fåttSverige alt ställa sig bakom förslaget om kärnvapenfrysning. Kärnvapen har en särskild karaktär som skiljer dem frånkonventionella vapen, hur ohyggliga sådana än kan vara. Del är också svårt attlänka sig att en kärnvapeninsats i elt krig skulle kunna begränsas lill altomfatta endasl mindre laddningar. Därför är det farligt alt vänja sig vid atlbetrakta kärnvapen som en motvikt mot konventionella styrkor. Icke desto mindreråder - som påpekas i yrkande 12 i motion 1783 - i realiteten en kopplingmellan kärnvapen och konventionella styrkor. Del svenska nedruslningsarbetetbortser självfallet inte härifrån. När regeringen uttalat sig mot ulplaceringav kärnvapen och för en kraftig nedskärning av kärnvapensystemen samt i FNslött förslag om icke-förslaanvändning av kärnvapen, har den samlidiglframhållit alt de konventionella styrkornas storiek och sammansättning måslebeaktas i sammanhanget. Målet all uppnå balans bör eftersträvas på lägre ochinle på högre nivåer. Utskottet delar denna uppfattning men vill ocksåunderstryka att supermakternas arsenaler av kärnvapen nu är så stora attväsentliga nedskärningar av dessa inte skulle behöva påverka balansen i stort. Del framstår som angelägel alt supermakterna så snart sommöjligt når fram lill avtalsbundna överenskommelser som icke bara begränsar deutökningar av kärnvapenarsenalerna som planeras utan som också bereder vägenför kontrollerbara reduktioner. Del finns anledning att med tillfredsställelse notera allsåväl som förefaller alt vilja respektera de begränsningarsom finns i del icke ratificerade SALT 2-avlalel, liksom an del på bägge hållsynes finnas ell intresse av all nå fram lill vissa ruslningsbegränsandeåtgärder på dessa områden. Speciell uppmärksamhet bör i del sammanhanget ägnas sådanavapen som genom sin karaktär riskerar alt få en destabiliserande verkan. Med delhär anförda torde yrkande 12 i motion 1783 få anses besvarat, I motion 194, yrkande 3, föreslås aktiva svenska ålgärdermot kärnvapenupprustningen i , med speciell inriktning på dekryssningsmissiler som kan länkas kränka svenskt territorium. Som framgår av bakgrundsbeskrivningen tillhör deländer som mest aktivt drivit kravet på kärnvapennedruslning i , Vi harförsökt avvärja den planerade ulplaceringen av bl,a, kryssningsmissiler, och viönskar en reduktion av SS 20-robolar, Vi har vädjat lill deförhandlande parterna atl fortsätta INF-överläggningarna ornresultat inte skulle ha uppnåtts . Därmed får yrkande 3 i motionenanses besvarat. Med vadsom ovan anförts om kärnvapennedruslning i torde UU1983/84:1 10 också yrkande 4 i motion 2136 vara tillgodosett lill dendel del avser ytleriigare ulplacering av kärnvapen, varför del avstyrks, Utskotlet behandlar i detta sammanhang även ell anlalandra yrkanden som har samband med den allmänna inriktningen av nedrustningspolitik, I motion 2136, yrkande 1, begärs initiativ av regeringenför atl stärka FN:s fredsbevarande roll. Detta är en fråga som ochövriga nordiska länder engagerat sig för . Det är etl naturligtintresse för små stater att världsorganisationens fredsbevarande roll stärks.Även den oberoende kommissionen för nedrustnings- och säkerhetsfrågor, som leddesav , sysselsatte sig ingående med FN:s fredsuppdrag och lämnadeförslag till åtgärder, har därtill lagt fram förslag till enFN-sludie om gemensam säkerhet och andra säkerhelsdoklriner. De nordiska regeringarna driver gemensamt frågorna att ökaFN:s fredsbevarande roll, överlämnade de nordiskaFN-ambassadörerna en skrivelse till generalsekreteraren med vissa konkretaförslag på områdei. Generalsekreteraren föreslogs bl, a, ge säkerhetsrådetfortlöpande information om pågående konflikter i syfte all ge rådet möjlighetall i etl tidigt skede engagera sig i en fredsbevarande aktion. Utskottet delar motionärernas uppfattning att FN:sfredsbärande roll måste ytterligare förstärkas. Därför krävs kontinuerliga ochnya initiativ som leder fram till delta. Stormakternas medverkan är viktig föralt resultat skall uppnås. Med det anförda torde yrkande 1 i motion 2136 fåanses besvarat,