bet · G701SkU9 · 1983-12-31 00:00:00 — Med vad näringsutskottet här har anfört avstyrkerutskottet ifrågavarande del av mofion 1983/84:48 (vpk). De riktlinjer för energipolitikensom antog innebär bl. a. ett förväntat bidrag tillenergibalansen med torv och 25-30TWh skogsenergi. I riksdagensbeslut framhölls bl. a. att en övergång fill fasta bränslen skall främjas. Islutet av anvisade (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 1982/83:18,rskr 1982/83:111) 200 milj. kr. för slöd till torveldadeförbränningsanläggningar som beställs . Vidare har riksdagenbeslutat om åtgärder för ökad användning av inhemska bränslen i (prop. 1982/83:120 bil. 6, NU 1982/83:38, rskr 1982/ 83:306). och har efter uppdragav regeringen i en gemensam rapport (SIND PM 1983:9) Ökad eldning medskogsråvara belyst effekterna för skogsindustrins virkesförsörjning av en ökadanvändning av skogsråvara för eldningsändamål. Rapporten, som publiceradessommaren , har remissbehandlats. Den bearbetas f. n. inom . Ved och torv för uppvärmning eller energialstring är tillskillnad från andra energikällor skattepliktiga enligl lagen (1968:430) ommervärdeskatt. Energiskatt tas inte ut på inhemska fasta bränslen. I propositionen anförs (s. 17) att mervärdeskattenmotverkar ett utnylt-jande av inhemska bränslen i bl. a. vissa kommunalaanläggningar och gruppcentraler. Med hänvisning till att inhemska bränslenreducerar kostnaderna för energiimporl och att produktion och användning avsådana bränslen medför nya arbelstillfällen liksom till atl det även i övrigiär viktigt med oljeersättning föreslås inhemska bränslen bli undantagna frånbeskattning. Därmed elimineras osäkerheten om framtida skaltenivåer för sådanabränslen. Vidare gynnas dessa skatlemässigt framför alla andra bränslen. 1propositionen föreslås också (s. 26) alt bostadsuppvärmning med bränslen somtagits från bostadsinneh;ivarens egen fastighet skall vara fri från förmånsbeskattningvid inkomsttaxering. De nu angivna ändringarna i beskattningen kommer lilluttryck i tvä av lagförslagen i propositionen, nämligen om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt och om ändring i kommunalskattelagen (1928:370).Närings-utskottet har ingel att erinra mol regeringens förslag om all inhemskabränslen skall undanlas från förmånsbeskattningen vid inkomsttaxeringen. SkU1983/84:9 Bilaga 45 I molion 1983/84:47 (m) begärs atlriksdagen skall avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen ommervärdeskatt. Ett avskaffande av nuvarande mervärdebeskattning av inhemskabränslen bör enligt motionärerna under inga förhållanden beslutas innan statensindustriverks och utredning har hunnit utvärderas. anser att det i propositionen harframförts bärande skäl för att inhemska bränslen bör undantas från skattepliktenligt mervärdeskattelagen. De nu gällande undantagen för andra bränslen böralltså utvidgas till att även gälla ved och torv. En sådan åtgärd ligger väl ilinje med energipolitiska beslut. Utredningsrapporten om eldning medskogsråvara bearbetas som nämnts inom . Inom delta finns enarbelsgrupp, biobränslegruppen, som kommer aft, med utgångspunkt ibl. a. rapporten och remissyttrandena över den, avge en rapport med förslagtill åtgärder. tillstyrker sålunda ifrågavarande förslag ipropositionen. Motion 1983/84:47 (m) avstyrks i motsvarande del. antog våren 1981rikfiinjer för introduktion av kol i (NU 1980/81:60 s. 52-58). a. att kolanvändningen kan uppgå till 4-6miljoner ton och motsvara omkring en tiondel av energiförsörjningen i landet. I proposilionen anförs (s. 18) atl fasta prisrelationermellan kol och olja så långt som möjligt kommer att eftersträvas med hjälp avskatte- och avgiftspolitiken. Därvid kommer de särskilda kostnaderna föråtgärder i syfte att minska koleldade förbränningsanläggningars miljöpåverkanatl beaktas. Energiinnehållet i kol är ca två tredjedelar avenergiinnehållet i olja. Skatten på kol föreslås skola höjas i etapper tillsden per energienhet är ca hälften av skatten på olja. Hänsyn har därvid tagitstill att ökad kolanvändning innebär ökad sysselsättning i . Kol är,framhälls det i propositionen, från försörjningssynpunkt ett säkrare bränsle änolja. Vidare är bränslekostnaderna per energienhet ca hälften jämfört med olja.Genom den fasta relation mellan skatten på kol och skatten på olja som förordasskapas förutsägbarhet, anför föredraganden, inför användarnas beslut ominvesteringar i oljeersättande teknik. Enligt etl av de lagförslag som föreligger, förslagettill lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskall, skall skatten förkolbränslen höjas lill . Den nuvarande skatten är förolika slags kol resp. , . Det sägs vidare (s. 27)att skatten bör höjas till . Det föreslåsemellerfid att kol och koks som används i metallurgiska processer skallundantas från beskattning. Detta sker genom ett tillägg till lagen (1957:262)om allmän energiskatt. I femmotionsyrkanden berörs beskattningen av kol. 5 1983/84. SkU1983/84:9 Bilaga 46 jerna för kolbeskattningen och den nu närmast aktuellaskattehöjningen. Vidare avser motionsyrkandena dels en fråga omskattebefrielse, dels en utredning om vissa avgifter för kol. I dettasammanhang berör näringsutskottet vissa synpunkter i ärendet som Cementa ABhar framfört i skrivelser lill skatte- och näringsutskolten. I motion 1983/84:47 (m) begärs atl en successivskatteuppräkning i fråga om kol lill energilikformig nivå skall genomföras tillden . Molionärerna accepterar de i propositionen föreslagnakolskattehöjningarna men vill all skatten därefter skallhöjas i etapper 1989 vara energineutral. I molion 1983/84:45 (c) begärs att skatten på kol skallhöjas fill . per ton och lill . per ton etl årsenare. Utgångspunkten för detla yrkande är alt kol såsom etl miljöstörande ochimporterat bränsle bör jämfört med olja beskattas energilikformigt. I ettyrkande som behandlas senare berörs frågan huruvida kol i likhet medoljeprodukter också skall beläggas med vissa avgifter. tar först upp frågan om allmännariktlinjer för kolbeskattningen och kommer därefter in på de konkretaförslagen avseende de närmaste årens skattesatser. Två principiellt skiljaktigaståndpunkter slår här emot varandra, nämligen dels regeringens, som innebär atlhänsyn skall tas till olika energikällors effekler på en rad områden, delsmotionärernas, som innebär att beskattningen skall vara energineutral. Näringsutskotlet anser att förslaget i propositionen ärväl avvägt med hänsyn till nuvarande prisrelationer mellan kol och olja samtmed beaktande av de allmänna principer för energibeskattningen som utskolleltidigare i detla betänkande har uttalat sig för. Som en riktlinje förbeskattningen av kol bör alltså gälla att skatten på kol skall höjas i etappertills den per energienhet är ca hälften av skatten på olja. Vad så gäller de i propositionen och i motionernaföreslagna skattehöjningarna per och den 1 januari 1985vill näringsulskottel anföra följande. Regeringen föreslår en skattesats pä 97kr. per ton kol och . per ton kol ett är senare, medani molion 1983/84:45 (c) påyrkas att skall bestämma skattesatserna vidde angivna tidpunkterna till . Den skatt på kolbränslen som i propositionen föresläsgälla fr. o. m. innebär en kraftig höjning jämfört med denuvarande skaltesatserna. Näringsulskottel anser inte alt en större höjning nuär lämplig med hänsyn till de satsningar som i enlighet med det av riksdagenantagna oljeersättningsprogrammet pågår inom kolområdet. Den höjning somaviseras till finner utskottet likaså väl avvägd. Utskottettillstyrker alltså regeringens förslag i denna del. Motion 1983/84:45 (c)avstyrks i ifrågavarande del. har härmed tagit ställning lillprinciperna för den framtida kolbeskatlningen och till förslagen om de närmastetvå årens SkU1983/84:9 Bilaga 47 Det nu delvis behandlade yrkandet i motion1983/84:47 ,(m) innebär en ytterligare precisering för tiden mellan ochår 1989. I konsekvens med silt ställningstagande i principfråganavstyrker näringsutskoltet förslaget i motion 1983/84:47 (m) om enskatteuppräkning till en energilikformig nivå . I motion 198.3/84:45 (c) begärs en utredning av i vilkenomfattning kolanvändning även skall belastas med sådana avgifter som tas ut vidoljeanvändning. Enligt motionärerna är del inte orimligt atl kolet får bärasina egna kostnader för miljöinvesteringar, forskning och beredskapslagring. F. n. utgår en särskild avgift på oljeprodukter med 108kr. Avgiften utgår enligt lagen (1973:1216) om särskild avgiftför oljeprodukter. Den används till att bl. a. finansiera oljeersällningsfonden(. ), oljeprospekteringsfonden (. ), energiforskningsfonden (. ),kolmiljöfonden (.) och åtgärder mot försurningen (). I proposition1983/84:62 (s. 40) - som senare får la ställning lill efter beredninghos näringsutskoltet-föreslår regeringen alt det fr. o. m. den 1 januari 1984skall införas en avgift pä . per ton för bl. a. kolbränslen för attbidraget fill forskning och ulveckling inom energiområdet skall kunna ökas. Med hänsyn till att regeringens senare framlagda förslagom en avgift för kolbränslen snart skall prövas finner näringsutskottet inteanledning för alt nu uttala sig för någon sådan utredning sommotionärerna förespråkar. Motionen avstyrks alltså i här aktuell del. har inget att erinra mot regeringensförslag (s. 27) om skattebefrielse för kol och koks som används i metallurgiskaprocesser. Till skatleutskottet och näringsutskottet har underärendets beredning inkommit två skrivelser från . Företrädare förbolaget har också muntligen framfört synpunker vid en sammankomst medföreträdare för de båda utskotten. Bolaget menar att den motivering som harlett till regeringens förslag om att kol för metallurgisk produktion skulleundantas från skatt är tillämplig även för cementfillverkning och attmotsvarande avdrag borde medges även för denna. En skatt på kol har enligtCementa av tekniska skäl ingen styrande effekt mot inhemska bränslen. Cementaönskar vidare att kolskatlen skall relateras till energiinnehållet hos resp.kolprodukt. Regeringens förslag om en enhetlig skattesats för olikakolprodukter medför att brunkolsbriketter missgynnas skatlemässigt. I detta sammanhang bör vissa kompletterandebeskattningsregler observeras. Enligt lagen (1974:992) om nedsättning avallmän energiskatt kan medges skattenedsättning för energi som förbrukas vidindustriell tillverkning i de fall skatten överstiger av de tillverkadeprodukternas försäljningsvärde fritt fabrik. Om särskilda skäl föreligger kanregeringen för visst företag medge nedsättning utöver denna andel. Dennedsättning av allmän energiskatt som medges industriföretag med högenergiförbrukning innebär att skaltehöjningar på energiområdel inte får någonstyreffekt på de SkU1983/84:9 Bilaga 48 företag som har medgetts energiskattenedsätlning. För år1983 har regeringen tillämpat principen att nedsättning medges omenergiskattebelastningen för ett företag överstiger av de tillverkadeprodukternas försäljningsvärden när det är fråga om förädling avskogsprodukler och när det är fråga om annan tillverkning. Cementa haralltså för medgetts nedsättning till . Cementa anför att detskulle få mycket allvarliga konsekvenser för företagel om nedsättning ej längreskulle beviljas och energiskatten på kol sålunda skulle få fullt genomslag påkostnaderna. Näringsutskotlet förutsätter att regeringen vid sina övervägandeni samband med beslut om nedsättning av energiskatten beaktar olika företags ochbranschers konkurrensförutsättningar inom landel och internationellt. I övrigtfinner näringsutskottet inte anledning att ta ställning till de häraktuaUserade frågorna. Slutligen lar utskottet under detta avsnitt uppytterligare en fråga om skattebefrielse. I motion 1983/84:46 (fp) begärs att skallförklara att svenskt kol är ett inhemskt bränsle. Vidare påyrkas att riksdagenskall besluta atl svenskt kol ej skäll beskattas. konstaterar atl det enligt 2 § lagen(1957:262) om allmän energiskatt är föreskrivet atl skatt inle ulgår förinhemska fasta bränslen. Kol som bryts i tillhör uppenbarligen dennakategori; Utskottet finner därför inle anledning för att göra någotuttalande i detta ämne. tog ställningför en nalurgasintroduktion i (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr1979/80:410). Beslutet avsåg en utbyggnad av det s. k. mednaturgasdistribution i västra fr. o. m. . I 1981 årsenergipolitiska beslut anges användningsnivån för naturgas till 4-9TWh, motsvarande . Regeringen har förelagtriksdagen förslag om vissa naturgasfrågor (prop. 1983/84:47). Det gäller bl. a.bemyndigande för regeringen att godkänna ett konsortialavtal med syfte attsäkra genomförandet av . I den nu aktuella proposilionen (s. 19) påpekarföredragande statsrådet att naturgas är ett importbränsle. Importkoslnaden perenergienhet är jämfört med olja. Vid beskatlning av naturgas börhänsyn las lill naturgasens miljöfördelar. I vissa fall kan del, anförföredraganden, också innebära en förbättrad leveranssäkerhel och uthållighet ienergiförsörjningen om import av olja ersätts med import av naturgas. Det är,sägs det vidare, ett energipolitiskt iniresse att genomförs ochalt viss erfarenhet av naturgasanvändning i vårt land därigenom kan erhållas.Mol den angivna bakgrunden föreslås att skatten på naturgas per energienhetskall vara ca tre fjärdedelar av skatten på olja. SkU1983/84:9 Bilaga 49 Del framgår av proposilionen attregeringen ämnar återkomma till med förslag till ändrad lagstiftningrörande uttag av skatt på bl. a. naturgas. F. n. saknar lagen (1957:262) omallmän energiskatt bestämmelser om sådan skatt. Beskattningenav naturgas behandlas i tre motioner. I molion 1983/84:47 (m) erinras om motionärernas i detföregående refererade principiella ståndpunkt atl beskattningen bör varaenergilikformig och att eventuella statliga subventioner skall redovisas somsådana. Etl stöd till via lägre skatter kan motionärerna integodta. Användningen av naturgas bör med tanke på gasensmiljöfördelar rabatleras mera än vad som föreslås i propositionen, anförs det imotion 1983/84:45 (c). Skatten på naturgas bör per energienhet inle utgöra merän hälften av skatten på olja. Motionärerna begär att skall beslutaatt denna skatt skall uppgå till . I motion 1983/84:48 (vpk) sägs att en skatt på naturgassom är högre än för kol inte kan accepteras. Motionärerna begär att riksdagenskall uttala att skatten på naturgas skall sättas lill av oljeskatten. Denblir då lägre än för kol, och delta sägs vara motiverat för ett energislag somhar alla fördelar framför kolet. Riktlinjerna för beskattningen av naturgas enligtregeringens förslag har angivits med beaktande av denna energibärares effekt påmiljön, bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och denindustriella utvecklingen. anser atl den föreslagnarelationen till oljeskatten är väl avvägd och tillstyrker propositionen i dennadel. Skatten per energienhet bör sålunda vara tre fjärdedelar av skatten påolja. Av vad utskottet nu har anfört framgår att utskottet avstyrker deaktuella motionsyrkandena. Beskattningen av drivmedel fyllerfrämst trafikpolitiska och energipolitiska syften, anförs det i proposifionen (s.19). Också miljöpolitiska bedömningar ligger till grund för den.Drivmedelsbeskattningens energipolitiska syfte är främst att den skallstimulera till energihushållning, heter det vidare. Detla innebär att denenergipolitiskt motiverade beskattningen för olika drivmedel bör vara lika högper energienhet. Om ställning har tagils till atl ett visst drivmedel skallintroduceras av energipolitiska eller miljöpolitiska skäl bör enligtpropositionen den ej trafikpolifiskt mofiverade beskattningen kunna differenfierasså att den främjar introduktionen. Som förslag fill riktlinjer för beskattningen inom dettaområde anges vidare att vid eventuella skattehöjningar på bensin skall gällaatt skatten på motoralkoholer höjs med hälften så mycket som skatten på bensin.Senare bör en skattesubventionering kunna övervägas. Skatten på motorgas höjs ietapper tills den per liter är av skatten på bensin. Ipropositionen (s. 28) erinras vidare om att energiskattekommittén har SkU1983/84:9 Bilaga 50 föreslagit att skatten på blyfri bensin skall vara 30 örelägre per liter jämfört med vanlig bensin. Bilavgaskomrhittén har i betänkandet(SOU 1983:27-28) Bilar och renare luft bl. a. behandlat frågan om införandet avblyfri bensin. Betänkandet remissbehandlas f. n. Enligt föredraganden börställning las till energiskattekommitténs förslag om skatterabatt för blyfribensin som ställning tas till bilavgäskommitténs betänkande. I motion 1983/84:45 (c) framförs två yrkanden som rörbränslen. Det första, vilket utskottet nu skall behandla, gäller blyfri bensin.Motionärerna begär att hos regeringen skall hemställa om förslag omskatterabatt för blyfri bensin och fiygbensin i enlighet med vad som haranförts i motionen. De menar att det av miljöskäl är väsentligt att användningav blyfri bensin stimuleras med en skatterabatt. Som framhålls i propositionen bör inte nu taställning i denna fråga, eftersom bilavgäskommitténs förslag om införande avblyfri bensin f. n. remissbehandlas. Ställningstaganden till denna utredningsförslag och energiskatteutredningens nämnda förslag bör göras i ettsammanhang. Motion 1983/84:45 (c) avstyrks sålunda i här aktuell del. Det andra yrkandet i motion 1983/84:45 (c) går ut på atlriksdagen hos regeringen skall begära förslag om att motoralkoholer produceradepå inhemska råvaror skall befrias från skatt. Enligt näringsutskottets uppfattning bör som förutsättningför införande av en energipolitiskt motiverad skattesubventionering av ettvisst drivmedel gälla att beslut om introduktion i större skala har fattats.Som sägs i propositionen kan en skattesubventionering av motoralkoholer avenergipolitiska skäl övervägas när ställning har tagits i frågan om en störreintroduktion. I det sammanhanget kan man enhgt utskottets uppfattning ävenöverväga frågan om skattereduktion för motoralkoholer producerade av inhemskaråvaror. Mot bakgrund av vad utskottet nu har anfört avslyrker ulskottel motion1983/84:45 (c) i ifrågavarande del. Slutligen föreslår regeringen (s. 34) inom dettaämnesområde att den nu gällande avdragsrätten beträffande bensinskatt ochenergiskatt på bensin som används för fritids- och privatflyg skall slopas. Somskäl anförs bl. a. att systemet med skattefria inköp till flygklubbar ochrestitution av skatt har lett till administrativa och kontrollmässigasvårigheter för . Också rättviseskäl åberopas. Förslagetinnebär att fiyget behåller sin skattefrihet då flygplanen används för andraändamål än de nyssnämnda. Detta gäller t. ex. bruksflyg, skogsbrandbevakning,målflygning, skolflyg, räddningstjänst, jordbruksflyg, trafikövervakning,frivilliga flygkåren, bogsering av segelflygplan och andra uppdrag som utförsmot ersättning. Avdragsrätten bibehålls också då ett företag med eget flygplanutför transporter i den egna verksamheten. Taxiflyg och annat personflyg somutförs mol ersättning skall också fortsättningsvis få ske med skattefrittbränsle, även om passagerarnas ändamål med resan är fritidsbetonat. I mofion1983/84:44 (m) begärs att skall avslå regeringens förslag SkU1983/84:9 Bilaga 51 om förändringar i rätten till avdrag för allmänenergiskatt i fråga om luftfartyg som används för fritidsändamål eller annatprivat ändamål. En avveckling av nu gällande skattebefrielse skulle medförabetydande svårigheter för det s. k. allmänflyget, anför motionären. Hanframhåller att den extra skattebelastning som regeringen föreslår med slorsannolikhet medför en reduktion av antalet flygtimmar för den berörda kategorinav flygare. Härigenom blir skatteintäkterna mindre än vad regeringen harkalkylerat med. Konstruktionen av den föreslagna skattehöjningen innebär vidareökat krångel och administrativa svårigheter, säger motionären. I såväl propositionens som motionens mofivering anförsfrämst fiskala och skattetekniska skäl som stöd för det förslag som framläggs.Härutöver torde huvudsakligen trafikpolitiska - och i begränsad mån försvarspolitiska-aspekter kunna läggas på frågan. Några energipolitiska skäl, såsom besparingav bränsle, har inte åberopats av regeringen för delta förslag. Mot dennabakgrund finner näringsutskotlet inte anledning att yttra sig i saken. I propositionen anförs (s. 20) attelenergi i första hand bör användas inom industrin men även utnyttjas för bl.a. uppvärmningsändamäl. Därmed kan oljeanvändningen minskas. Det är emellerfid,framhåller föredragande statsrådet, viktigt att uppvärmningen inte låses fastvid elenergi. När kärnkraften skall börja avvecklas kommer fillgången påelkraft att bli mer begränsad. Användningen av elenergi för uppvärmning bördärför, fortsätter föredraganden, i första hand ske i flexiblasystem där flera olika energikällor kan utnyttjas. Användningen av elenergi iavkopplingsbara elpannor i fjärrvärmenät sägs böra särskilt stimuleras.Beskattningen av elenergi bör differentieras med hänsyn fill vilket slag avelanvändning det är fråga om. Av fördelningspolitiska och energipolifiska skälbör det även framgent finnas ett samband mellan skatten på olja och skatten påelektrisk, kraft. Det här återgivna avsnittet i propositionen föranlederinte någon erinran från näringsutskottets sida. kommunisterna begär i motion 1983/84:48 ettuttalande av om alt en höjning av elskatten motsvarande den somgenomfördes också bör gälla industrienheters förbrukning utöver40 000 kWh/år. Ett motsvarande yrkande framfördes av samma parti isamband med riksdagsbeslutet om höjning av den allmänna energiskattenför elektrisk kraft (prop. 1982/83:150 bil. 1, SkU 1982/83:55, rskr1982/83:393). delade regeringens då framförda uppfattning attindustrin även i fortsättningen borde få tillgång till relativt billigelektrisk kraft och att den särskilda skattesatsen för industrin borde behållasoförändrad. SkU1983/84:9 Bilaga 52 utskottet avstyrkte motionen, som också avslogs avriksdagen. gör samma bedömning nu somskatteutskottet och gjorde . Med hänsyn tillvärdet av att industrin har tillgång till relativt billig elektrisk kraftavstyrker näringsutskottet motion 1983/84:48 (vpk) i ifrågavarande del. Vpk begär också en meningsyttring från om attföretag och andra storförbrukare som genomför ambitiösa sparprogram inom elenergiområdetskall kunna erhålla viss återbäring av skatt. vill peka på att de besparingar somstorförbrukaren kan åstadkomma utgör väsentHga ekonomiska incitament. Attsparandet härutöver premieras med skalteålerbäring anser utskottet inte nuvara erforderligt. Någon framställning till regeringen på grundval av detaktuella motionsyrkandet finner utskottet mot denna bakgrund inte skäl för. Etl krav på en ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt framförs i mofion 1983/84:45 (c). Kravet är av innebörden attriksdagen hos regeringen skall hemställa om förslag till förändringar i dennalag så att restitution för elenergi producerad av kol inte skall medges. Imotionen erinras om att den nuvarande lagstiftningen medger att energiskattenför bränslen restilueras då dessa används för produktion av elenergi. Det kan,anför mofionärerna, från energipolitiska utgångspunkter ifrågasättas om sådanamöjligheter skall finnas för kol. Om kolskatten lestitueras vid elproduktionriskerar bl. a. en framtida mottrycksproduktion med inhemska bränslen liksomvindkraft att konkurreras ut av koleldade anläggningar. Som framhölls av regeringen års energipolifiskabeslut (prop. 1980/81:90 s. 297) innebär beslut om en avveckling avkärnkraften att energiförsörjningssystemet och särskilt elförsörjningen måste utformaspå ett sådant sätt att denna avveckling inte försvåras eller förhindras.Tillkommande elproduktionsanläggningar sades i första hand böra utgöras avkraftvärmeverk och mollrycksanläggningar eldade med fasta bränslen. Vadregeringen här hade anfört godtogs av (NU 1980/81:60). Enligt näringsulskotiets uppfattning skulle ettfillmötesgående av det nu aktuella motionsyrkandet kunna medföra ensenareläggning i planeringen av koleldade kraftvärmeverk. Därigenom skulleavvecklingen av kärnkraften försvåras.