bet · G701LU18 · 1983-12-31 00:00:00 — I elt hänseende är de dock enligt motionärernamindre tillfredsställande och det är i fråga om underhållsskyldiga som uppnåttpensionsåldern. Motionärerna framhåller att det inte kan vara rimligt att enpensionär skall behöva stämma sin f, d, make för att få en ändring iunderhållsskyldigheten till stånd, I vissa fall torde pensionären dessutomsakna möjlighet att genomföra en process. Motionärerna yrkar därför attbestämmelserna ses över. Exempelvis kan undersökas om inte staten kan träda iden bidragsskyldiges ställe. Som utskottet redovisat ovan skall underhållsskyldighettill make numera fastställas endast undantagsvis för längre fid. Detfastställda underhållsbidraget kan nedsättas eller helt upphöra om ändradeförhållanden påkallar del. En anledning att ändra underhållsbeslutet kansjälvfallet vara att den underhållsskyldige uppnår pensionsåldern. Utskottetvill emellerfid framhålla att det förhållandet att en underhållsskyldig uppnårpensionsåldern inte alltid innebär att den underhållsskyldige samfidigt fårlägre inkomster. Dels kan vederbörande ha helt eller delvis kvar ett arbeteunder längre lid, dels kan till följd av fidigare tecknade pensionsförsäkringarpension utgå med avsevärda belopp. Det torde därför enligt utskottets meninginle vara möjligt att låta underhållsskyldigheten generellt upphöra vidpensionsålderns inträde och att, såsom mofionärerna föreslagit, överföraansvaret för den underhållsberätfigades behov på staten. LU1983/84:18 11 kunna få en ändring fill stånd i underhållsskyldighetentillgodoses enligt utskottels mening väl genom de nuvarande jämkningsreglerna. Ulskoltet vill tillägga att problem som uppkommit förpensionärer när det gäller underhållsskyldighet lill stor del synes ha berottpå bristande kännedom om 1978 års reform och om de förenklade möjligheternatill omprövning av underhållsskyldigheten. Utskottet vill därför stryka underdet angelägna i att myndigheter, advokater m. fl. som kommer i kontakt medfrågan lämnar en så god information som möjligt till de berörda pensionärerna. Utskottetavstyrker med det anförda bifall lill motion 1160. I mål om underhållsbidrag, liksomannars i mål där en underårig är kärande eller svarande, gäller att barnet intesjälvt får föra sin talan ulan måste företrädas av en ställföreträdare, oftastvårdnadshavaren. Barnet anses likväl som part i målet. Enligt de allmännabestämmelserna om rättegångskostnader i 18 kap. skall part somförlorat elt mål ersätta motparten dennes rättegångskostnader. Har den vinnandeparten allmän rättshjälp får den förlorande i stället ersätta staten vad somutgelts för motpartens rättshjälp. Reglerna om rättegångskostnader kan således medföra attett barn kan förpliktas betala en förälders rättegångskostnader. I mofion 1157 (m) framhålls att del förekommer altförsäkringskassorna initierar en process för att få till stånd en höjning avutgående underhållsbidrag. Om barnet därvid förlorar processen får det ersättaden underhållsskyldige förälderns rättegångskostnader, något som mofionärenanser orimligt. Motionären hemställer därför om en översyn av bestämmelserna såatt utgången av mål om underhållsbidrag inle skall leda till orimliga konsekvenseri rättegångskoslnadshänseende för barnet. Utskottet erinrar om att frågan om barns ansvar förrättegångskostnader i underhållsmål tidigare behandlats avriksdagen med anledning av motioner. Vid 1978/konstateradeutskottet (LU 1978/79:9) att de nuvarande rättegångskostnadsreglerna inle varhelt tillfredsställande, och utskottet ansåg därför att bestämmelserna bordeses över. Vad utskottet anfört gav som sin mening regeringen fillkänna. skrivelse överlämnades sedermera fill rättegångsutredningen. Som framgår av redogörelsen ovan (s, 7) harrättegångsutredningen 1982 avgivet betänkande ansett att problemen iförsta hand borde lösas på annat sätt än genom ändringar i rättegångsbalkensregler om rättegångskostnad, och utredningen har därför avstått från att läggafram något förslag till lagändring. har därefter ånyo prövat frågan.Utskottet anförde därvid (LU 1982/83:24) alt det alltjämt framstod somangeläget ätt frågan om barns ansvar för rättegångskostnader i mål omunderhållsbidrag får en LU1983/84:18 12 Med hänsyn till riksdagenstidigare uttalanden utgick utskottet från att regeringen i samband med bl. a.ställningstagandena till rältegångsutredningens belänkande skulle övervägaproblemet i hela dess vidd. Något nytt tillkännagivande var därför inteerforderligt. Utskottet, som ånyo vill stryka under vikten av attproblemet med barns ansvar för rättegångskostnader i underhållsmål får sinlösning, har inhämtat alt regeringen kommer alt behandla spörsmålet i den propositionsom på grundval av rältegångsutredningens betänkande beräknas kunna bliförelagd . Någon åtgärd från sidaär därför f. n, inte påkallad. Utskottet avstyrker bifall fill motion 1157. Försäkringskassas talerätt i underhåltsmåt I mofion 2449 (m) begärs utredningoch förslag som syftar till all ge befogenhet alt föra talaninför domstol om underhållsbidrag till barn (yrkande3). Sorn skäl för yrkandetanförs bl. a. att en vårdnadshavare, som uppbär bidragsförskott medutfyllnadsbelopp, ofta inte har något eget intresse av att fåunderhållsbidraget höjt. Frågan om införande av en rätt för försäkringskassa attföra talan i mål om underhållsbidrag har prövats av vid fleratillfällen. Senast utskottet behandlade frågan var (LU 1982/83:24 s,24), Utskottet hänvisade dä till alt frågan övervägdes avensamförälderkommiltén, Ulskoltet pekade också på alt spörsmålet hade sambandmed det pågående arbetet inom utredningen om barnens rätt rörande lalerätl ochrepresentanter för barn i frågor om bl, a. underhåll. I avvaktan på resultatetav de båda utredningarnas arbete borde enligt utskottets mening någon åtgärdfrån sida inte vidtas. Som framgår av redogörelsen ovan (s. 9) harensamförälderkommittén nu slutfört sitt arbete. Kommittén föreslår bl. a. en nyadministration och samordning av underhållsbidrag och bidragsförskott.Förslaget innebär all fastställandet av underhållsbidrag förs över tillförsäkringskassorna. Tvist om underhållsbidragels storlek skall enhgt förslagetinte längre prövas av allmän domstol utan av försäkringskassorna och - efterbesvär - av försäkringsrätten. Kommitténs betänkande är f. n. föremål förremissbehandling. Utskottet konstaterar att det inte finns något behov avatt ge en särskild talerätt, om kommitténs förslaggenomförs. Enligt utskottets mening bör den fortsatta beredningen av kommitténsförslag inte föregripas genom något särskilt uttalande från sida.Yrkande 3 i motion 2449 bör därför avslås. Underhållsbidrag titt barn vid gemensam vårdnad reform innebaräven"en genomgripande förändring av reglerna i (FB) omunderhållsskyldighet gentemot barn, I 7 kap, 2 § FB LU1983/84:18 13 har tagits in regler om när föräldrarsunderhållsskyldighet skall fullgöras i form av underhållsbidrag. Förälder skallenligt bestämmelserna utge underhållsbidrag till barnet dels om föräldern intehar vårdnaden om barnet och inte heller varaktigt bor tillsammans med barnet,dels om föräldern har vårdnaden om barnet gemensamt med den andre föräldern menbarnet varaktigt bor tillsammans med endast den andra föräldern. I motion 1165 (s) framhålls att den sistnämndabestämmelsen tolkals så av de exekutiva myndigheterna attunderhållsskyldigheten upphör om barnet bor i annat hem än den andra föräldernseller är placerat genom socialnämndens försorg. Detta har lett fill att isådana fall bidragsförskott kan utgå och lill att införsel förunderhållsbidrag inte kan beviljas. För ett barn i motsvarande situation mendär endast en av föräldrarna är vårdnadshavare består skyldigheten alt utgeunderhållsbidrag och barnet kan således få både bidragsförskott och möjlighetalt utnyttja införsel för indrivning av underhållsbidraget. Motionären yrkaratt underhållsbestämmelserna ändras så att underhållsskyldigheten för enförälder vid gemensam vårdnad kvarstår under den fid barnet är omhändertageteller av annan orsak inte längre varaktigt bor tillsammans med den andraföräldern. Utskottet vill med anledning av vad motionären anfört fillen början erinra om all förälders underhållsskyldighet vid gemensam vårdnadbeslår även om barnet flyttar från den andra föräldern och blir varaktigtbosatt hos tredje person, t. ex. hos sina far- eller morföräldrar eller ifosterhem. Vad som upphör är förpliktelsen för föräldern att fullgöraunderhållsskyldigheten genom att betala underhållsbidrag till barnet. Alt imotsvarande situation underhållsbidraget inte upphör om den förälder barnetvistats hos är ensam vårdnadshavare beror på att skyldigheten att utgeunderhållsbidrag i del fallet inle är villkorad av att barnet är bosatt hos denandra föräldern utan i stället av att barnet inte är bosatt hos denbidragsskyldige föräldern. Bakgrunden till att bestämmelserna om underhållsbidragutformats olika för de olika vårdnadsfallen är att en vårdnadshavare tidigareinte i princip kunnat förpliktas att utge underhållsbidrag. Den som har haftatt utge underhållsbidrag har varit den förälder som inte haft vårdnaden, ochbidragsskyldigheten har gällt oavsett om barnet bott hos vårdnadshavaren ellerhos tredje person. Genom införandet av en skyldighet för förälder att utgeunderhållsbidrag även vid gemensam vårdnad har principen om all vårdnadshavareninte skall betala underhållsbidrag luckrats upp. reform tillkom bl. a.för att föräldrar som vill ha gemensam vårdnad inte skall behöva avslå frånsådan vårdnad av ekonomiska skäl. Av förarbetena framgår all man velat begränsabidragsskyldigheten till det fallet att barnet stadigvarande är bosalt hos denene av de båda föräldrarna. Om barnet bor i princip lika mycket hos båda föräldrarnautgår inget underhållsbidrag utan då får föräldrarna själva komma överens omhur underhållsskyldigheten skall fördelas dem emellan. För det fallet slutligenatt barnet inte bor hos någon av föräldrarna utan stadigvarande vistas hostredje person har man LU1983/84:18 14 velat hålla på principen att vårdnadshavaren inte skallförpliktas utge underhållsbidrag. Bestämmelsen har därför utformats så allunderhållsbidrag skall utgå bara om barnet stadigvarande bor tillsaminans medförälder och endast med den ene av dern. Det förhållandet alt vid gemensam vårdnad någotunderhållsbidrag inte skall utgå om barnet är varaktigt bosalt hos tredjeperson innebär dock inle alt föräldrarna är befriade från att sörja för barnet.Som framgår av det tidigare anförda består deras underhållsskyldighet. Isocialtjänstlagen (1980:620) föreskrivs också (34 §) att om underårig genomsocialnämndens försorg får vård i annat hem, är föräldrarna skyldiga att iskälig utsträckning delta i kommunens kostnader enligt de grunder somregeringen föreskriver. Sådana föreskrifter har tagits in isocialtjänslförordningen (1981:750). Som utskottet redovisat ovan (s. 5) harensamförälderkommiltén föreslagit elt nytt system för underhållsbidrag och bidragsförskott.Utskottet utgår från att regeringen vid beredningen av kommitténs förslag ävenkommer alt pröva frågan hur föräldrars underhållsskyldighet skall fullgöras närbarnet vistas hos tredje person. Någon åtgärd från sida med anledningav motion 1165 är därför inle påkallad, 1. beträffandeunderhållsbidrag titt make att avslår motion 1983/84:1160, 2. beträffandebarns ansvar för rättegångskostnader att avslår motion 1983/84:1157, 3. beträffandeförsäkringskassas lalerätl i underhåltsmåt all avslår motion1983/84:2449 yrkande 3, 4. beträffandeunderhållsbidrag till barn vid gemensam vårdnad att avslår motion1983/84:1165. Närvarande: (), (). (), i (s), (),(), (), (), (),(), Per (vpk), (), KerstiJohansson (c), () och i (m). LU1983/84:18 15 Försäkringskassas talerätt i underhållsmål (mom. 3) , ,och i (alla m) anför: När underhållsbidrag fastställs till belopp understigandebidragsförskottsnivån och med anledning därav bidragsförskott beviljas skallbetalning av underhållsbidraget göras direkt till . Tillbarnet utgivna bidragsförskott skall således i princip återbetalas av denbidragsskyldige föräldern. a. samhällsekonomisk synpunkt är det angelägetatt underhällsbidraget är fastställt till en riklig nivå och attförsäkringskassan får in de medel som den rätteligen skall ha. Om denbidragsskyldige förälderns ekonomiska situation förbättras och anledning finnstill en höjning av underhållsbidraget saknar dock möjlighetatt själv föra talan härom. får i stället mofiveravårdnadshavaren alt väcka talan om omprövning av underhållsbidraget. I sådanafall där underhållsbidraget kan antas efter en höjning alltjämt undersfigabidrags-förskotlsnivån och vårdnadshavaren följaktligen inte har någotekonomiskt intresse av en ändring är det emellertid ofta svårt att förmåvårdnadshavaren alt vidta några åtgärder. Ett sätt all lösa del aktuella problemet är, såsommofionärerna föreslagit, alt införa en rätt för alt föratalan i underhållsmål. Elt annat sätt är, som ensamförälderkommittén föreslagiti sill avlämnade betänkande, att föra över bestämmandet avunderhållsbidrag från allmän domstol lill försäkringskassorna. Utskottet haransett att den fortsatta beredningen av kommitténs förslag inle bör föregripasgenom något uttalande från sida. Vi delar denna uppfattning och hardärför inte funnit anledning att reservera oss till förmån förmolionsförslaget. Vi utgår emellertid från alt - om det vid den fortsattaberedningen skulle visa sig all del inte är lämpligt eller möjligt attgenomföra kommitténs förslag - man med hänsyn till den aktuella frågans vikt istället omgående prövar den av motionärerna föreslagna lösningen. Vi vill stryka under att vi med vår anslutning lillyrkandet om avslag på motionen inle på något sätt tagit ställning till omkommitténs förslag är en lämplig lösning. Den synes dock ge samma besparing förstatsverket som den som skulle uppnås med molionsförslaget. minab/gotab78074 19