bet · G701KU8 · 1983-12-31 00:00:00 — a. mandatperiodens längd vid riksdagsval, rösträttsfrågor ochreligionsfrihet kommer utskottet att behandla i annat sammanhang. I motion 1982/83:530 av m. fl. (vpk) föreslåsen ändring av statsformen till republik. Enligt förslaget skallsuccessionsordningen upphävas. De representationsuppgifter som åvilarkonungen skall därvid överföras till talman. Vid de fidigare tillfällen då utskottet behandlat motionerom övergång till republik har utskottet hänvisat till ställningstaganden isamband med tillkomsten av regeringsform. Utskottet finner inte någotskäl för att gå ifrån den ståndpunkt som intogs då och avstyrkermotionsyrkandena. Frågor omförstärkningar i tas upp i tre motioner. En utvidgad grundlagsreglering av den s. k. negativaföreningsfriheten föreslås i motion 1982/83:1637 av m. fl. (m).Syftet med den föreslagna utvidgningen är enligt motionen att garantera denenskildes fri-och rättigheter mot starka organisationer. Den negativaföreningsfriheten tas upp också i motion 1982/83:525 av m. (c) rörande kollektivanslutning till politiskt parti. I sistnämnda motionframhålls bl. a. att en belysning av bl. a. den negativa föreningsfriheten ären angelägen utredningsuppgift. Somframgår av utskottets redogörelse ovan under punkt 2.1 är skyddet i KU1983/84:8 11 RF mot tvång att tillhöra sammanslutning begränsat bl. a.därigenom att det endast gäller i förhållandet mellan den enskilde och detallmänna och således inte i de inbördes relationerna enskilda emellan. Dettagäller i huvudsak också beträffande de övriga i RF upptagna fri- ochrättigheterna. 1 förarbetena till diskuteradesmöjligheterna att låta rättighetsskyddet gälla också mellan enskilda. Detkonstaterades därvid att ett rättighetsskydd för att bli bindande gentemotlagstiftaren måste ges i grundlagsform, medan det däremot för att skyddamedborgarnas rättigheter mot angrepp från andra enskilda i de flesta fallskulle vara tillräckligt att lösa frågan genom vanlig lag. Med hänsyn tilldetta och då det dessutom skulle uppkomma avsevärda svårigheter med engrundlagsreglering avstod den dåvarande regeringen från att lägga fram ettsådant förslag. Med anledning av ett motionsyrkande om att utreda fråganom ett rättighetsskydd för enskild uttalade (KU1975/76:56) i samma lagstiftningsärende att de olika önskemålen om förstärkningav rättighetsskyddel i detta hänseende fick övervägas om behov härav framdelesskulle uppkomma. Frågorna borde enligt utskottets mening som lösasinom den vanliga lagstiftningens ram. Motion 1982/83:1637 avser enligt motiveringen föreningsrättsligafrågor inom arbetsmarknadsområdet. kommer att behandlamotioner rörande behovet av lagstiftningsåtgärder beträffande s. k. negativföreningsfrihet på arbetsmarknadsområdet (AU 1983/84:5). Enligt konstitutionsutskottetbör behovet av åtgärder i den aktuella frågan prövas av i detsammanhanget. Detta ställningstagande ligger i linje med det betraktelsesättsom utskottet tidigare gett uttryck för. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion1982/83:525, såvitt nu är i fråga, och motion 1982/83:1637. Ett förstärkt grundlagsskydd för egendomsrätten tas upp imotion 1982/ 83:413 av m. fl. (m). 1 samma motion föreslås attrtänngi-oc/i yrkesfriheten skall åtnjuta grundlagsskydd. Också i motion 1982/83:1130av m. fl. (fp, c, m) förordas skydd i grundlag för närings- ochyrkesfriheten. Frågan om den närmare utformningen av egendomsskyddet harvarit föremål för intresse såväl under det arbete som lett fram till vårnuvarande regeringsform som i samband med de reformer på fri- ochrättighetsområdet som därefter ägt rum. Den gällande regleringen har genomförtsi stor enighet inom . Beträffande närings- och yrkesfriheten har en enhälligriksdag senast vid 1982/avstyrkt mofioner om engrundlagsreglering. har därvid ställt sig bakomkonstitutionsutskottets uttalande att ytterligare erfarenheter av reformerna påfri- och rättighetsområdet bör avvaktas innan initiativ tas till förändringar. Enligt utskottets mening föreligger inte skäl att medanledning av förevarande motioner frångå tidigare ställningstaganden i fråga omutbygg- 1** 1983/84. KU1983/84:8 12 nad av med avseende på egendomsskyddsamt närings-och yrkesfrihet. Utskottet avstyrker därför motionerna 1982/83:413och 1130. En systematisk granskning av de grundläggande/n- ochrätiighetsreglernas tillämpning och åtgärder till skydd för fri- ochrättigheterna föreslås i motion 1982/83:1141 av m. fl. (vpk).Enligt motionen bör den granskning som förordas utföras av en särskilt tillsattkommission. Denna skall också komma med förslag till förbättringar på fri- ochrättighetsområdet. Utskottet behandlade vid förra en vpk-motion medi huvudsak samma inriktning som den nu förevarande motionen. Utskottethänvisade då till de reformer i fri- och rättighetsreglerna som ägt rumetappvis och av vilka den sista trätt i kraft den 1 januari1980. Vidare erinrade utskottet om genomförda förbättringar för enskildsom vill ta del av allmänna handlingar. Utskottet fann inte då skäl till nyaförändringar i regelsystemet. Detta ställningstagande rörande en meraövergripande översyn på fri- och rättighetsområdet m. m. har enligt utskottetsmening fortfarande giltighet. Med anledning av de tryckfrihetsrättsliga frågorsom tas upp i motionen vill utskottet emellertid erinra om den reform somförbereds genom det arbete som bedrivs inom yttrandefrihetsutredningen.Utredningens slutbetänkande kan förväntas . De praktiskt inriktade insatser som förordas i motionen isyfte att spåra och undanröja olägenheter i rättstillämpningen är redan i dagett naturligt inslag genom bl. a. den verksamhet som bedrivs avjustitieombudsmannen (JO). Enligt sin instruktion skall JO särskilt vaka överatt saklighet och opartiskhet iakttas samt att grundläggande fri- ochrättigheter inte träds för när. Upptäcks brister i lagstiftningen skall JOverka för att dessa brister avhjälps. är f. n. föremål för översyn.I utredningens direktiv (KU 1982/83:7) framhålls JO:s viktiga roll när detgäller att följa rättsutvecklingen på olika områden. a. pekas på problemsom aren följd av den fortgående datoriseringen i samhället. Utskottet finner infe något behov av en översyn påfri- och rättighetsområdet i de former som föreslås i motion 1141. Beträffande den i motionen omnämnda frågan om detparlamentariska inflytandet i den statliga verksamheten vill utskottetslutligen hänvisa till att denna fråga varit föremål för engenomlysning av förvaltningsutredningen i betänkandet (SOU 1983:39) Politiskstyrning - administrativ självständighet. Hithörande frågor behandlas förnärvarande bl. a. inom en utredning om statliga myndigheters ledning (Dir1983:48). Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion 1982/83:1141. 1 fyra motioner tas upp frågan om kollektivanslutning tillpolitiskt parti. En utredning med syfte att skyndsamt lägga fram förslag tilllagstiftning i frågan förordas i motion 1982/83:525 av m. fl.(c). I motionerna 1982/83:694 av och (båda m),1982/83:695 KU1983/84:8 13 av m. fl. (m) samt 1982/83:1695 av OlaUllsten m. fl. (fp) hemställs att hos regeringen anhåller om förslagtill lagstiftning. I samband med utskottets behandling av de nämndamotionerna har partisekreteraren företrätt inför utskottet och lämnatupplysningar rörande kollektivanslutningen. Utskottet har behandlatfrågan om kollektivanslutning till politiskt parfi. Utskottet har då uttalatbl. a. att det måste få ankomma på de fackliga organisationerna själva attfatta beslut i sina egna angelägenheter. Utskottet vidhåller också nu dennauppfattning och avstyrker mofionerna. attriksdagen avslår motion 1982/83:530, 2. beträffande frågaom en förstärkning av den negativa fören ingsfriheten attriksdagen avslår motionerna 1982/83:525, såvitt nu är i fråga, och 1637, 3. beträffande förstärkningar i egendomsrätten, närings- och yrkesfriheten attriksdagen avslår motionerna 1982/83:413 och 1130, 4. beträffande fri- ochrättighetsreglernas tillämpning att avslår motion 1982/83:1141, 5. beträffande kollektivanslutningtill politiskt parti attriksdagen avslår motionerna 1982/83:525, såvitt nu är i fråga, 694, 695 och1695. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),(), (), (vpk), (),() och (). Statsformen (mom. 1) (vpk)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 10 som börjar med "Vid de" och slutar med"avstyrker motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Monarkin är en kvarleva från en förgången tid. Så längemonarkin finns kvar kommer det i vårt svenska derhokratiska statsskick attfinnas inslag av KU1983/84:8 14 bördsrätt och andra med demokratiska strävanden oförenligaregler. Några godtagbara skäl för att bevara monarkin har inte anförts. Skälenför att avskaffa monarkin är däremot många. Det främsta av dessa är att strävandenamot ökad demokrati och jämlikhet motverkas av att ett odemokratiskt systembevaras och skyddas i grundlag. Med anledning av motion 1982/83:530 om avskaffande avmonarkin och övergång till republik tillstyrker utskottet således förslaget attupphäva successionsordningen och att de representativa uppgifter som åvilarkonungen förs över till talman. dels att utskottet under 1. borthemställa 1. beträffande statsformen attriksdagen med bifall till motion 1982/83:530 a) som vilande antar de ändringar iregeringsformen som framgår av bilaga 2, b) som vilande antar det i bilaga 2upptagna förslaget till lag om upphävande av successionsordningen, c) hos regeringenhemställer om förslag till följdändringar i andra författningar och till regleringarav andra förhållanden som kan föranledas av beslut om övergång till republik. Negativ föreningsrätt (mom. 2) (), Berfil Fiskesjö(c), Hans Nyhage (m), i (m), (), OveEriksson (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 10 som börjar med "Som framgår" och på s. 11 slutarmed "motion 1982/83:1637" bort ha följande lydelse: Som framgår av utskottets redogörelse ovan under punkt 2.1är skyddet i RF mot tvång att tillhöra en förening begränsat pä olika sätt.Endast vissa slag av sammanslutningar omfattas av skyddet. Detta gällerdessutom bara i förhållandet mellan den enskilde och det allmänna. RFgaranterar således inte någon generell rätfighet för en enskild att stå utanfören organisation. Regler i annan lag uppställer dock i praktiken ett visst skyddi vissa fall. Anställningsskyddet enligt lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet begränsar sålunda verkan av s. k. organisationsklausuler, dock ejbeträffande arbetssökande som inte har företrädesrätt till anställning enligtmedbestämmandelagen. Vid remissbehandlingen av det utredningsförslag som harlegat till grund för gällande grundlagsregler erinrades om organisationernassnabba tillväxt och att stora organisationer, bl. a. påarbetsmarknaden, tenderade att få en roll jämförbar med det allmännas. Behovetav en närmare utredning av konsekvenserna för den enskilde av denna utvecklingpåpeka- KU1983/84:8 15 Någon utredning kom emellertid inte till stånd. I en utredning (Worrel, J.; Report on the right to be ornot to be a member of a trade union) som kan förväntas ligga till grund förkommande behandling i parlamentariska (rådgivande) församlingframhålls beträffande förhållandena i bl. a. att organisationernasställning förvandlar rätten för den enskilde att stå utanför en organisationtill en rättighet som finns bara i teorin. Det är enligt utskottets mening angeläget att frågan omden negativa föreningsrätten blir föremål för en parlamentarisk utredning. Ensådan utredning skall i första hand överväga lämpliga åtgärder för att slå fastden enskilda människans rättighet att stå utanför en organisation. Utredningenbör dock inte vara förhindrad att se över frågor rörande föreningsfriheten iett vidare perspektiv. Vad utskottet nu anfört med anledning av motion1982/83:525, såvitt nu är i fråga, och 1982/83:1637 bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottet under 2. bort hemställa 2. beträffande fråga om enförstärkning av den negativa föreningsrätten attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:525, såvitt nu är i fråga, och1637 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört rörande enparlamentarisk utredning. Egendomsskydd, närings- och yrkesfrihet (mom. 3) (), (), Hans Nyhage (m), i (m) (), OveEriksson (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 11 med "Frågan om" och på s. 12 slutar med"motionerna 1982/83:413 och 1130" bort ha följande lydelse: De skäl för en förstärkning av egendomsrättens ställningsom förs fram i motion 1982/83:413 är enligt utskottets mening välgrundade.Utskottet anser således att skyddet för egendomsrätten bör förstärkas. I vilkaformer detta skall ske bör utredas närmare. Beträffande frågan om en grundlagsreglerad närings- Ochyrkesfrihet är dessa friheter delvis kringskurna av t. ex. monopol,bidragsbestämmelser, långtgående reglerings- och styrningsåtgärder,auktorisationskrav och liknande företeelser. Det är mot denna bakgrundangeläget att söka fastställa de gränser som skall gälla för närings- ochyrkesfriheten. En utredning bör därför ske i syfte att klarlägga i vilkaavseenden en förstärkning av närings-och yrkesfrihet kan ske i grundlag ochannan lag. Det anförda bör ges regeringen till känna. KU1983/84:8 16 Med hänvisning till det nu anfördatillstyrker utskottet bifall till motionerna 1982/83:413 och 1130. dels att utskottet under 3. bort hemställa 3. beträffande förstärkningar i egendomsrätten, närings- och yrkesfriheten attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:413 och 1130 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om särskild utredning. Fri- ochrättighetsreglernas tillämpning (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet behandlade" och slutarmed "motion 1982/83:1141" bort ha följande lydelse: I mofion 1982/83:1141 visas på en lång rad av aktuellaföreteelser i samhället som inger allvarliga betänkligheter ur fri- ochrätfighetssynpunkt. a. redovisas flera fall där den enskilda människan pågrund av brister i lagstiftningen och i rättstillämpningen utsätts för en urkonstitutionell synpunkt kränkande behandling. Dessa förhållanden pekar tydligtpå att RF:s fri- och rättighetsreglering inte i sig har en sådangenomslagskraft att den förmår att utgöra ett tillräckligt instrument för attgarantera självklara grundläggande fri- och rättigheter. Enligt utskottets mening är de åtgärder som anvisas i motionenför att komma fill rätta med problemen helt nödvändiga. Utskottet tillstyrkerdärför motionen. dels att utskottet under 4. bort hemställa 4. beträffande fri-och rättighetsreglernas tillämpning att bifaller motion 1982/83:1141. Kollektivanslutning till politiskt parti (mom.5) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (), OveEriksson (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"avstyrker motionerna" bort ha följande lydelse: Det system för kollektivanslutning fill politiskt partisom tillämpas inom det socialdemokratiska partiet innebär att partiet sommedlemmar accepterar personer som inte själva uttryckt en vilja att gå med ipartiet. Anslutningen sker genom initiativ från den fackliga rörelsen och isådana former att många kollektivanslutna medlemmar inte känner till att deblivit medlemmar i ett politiskt parti. För de medlemmar som får reda på att KU1983/84:8 17 kollektivanslutning skett finns visserligen en rätt attreservera sig och därigenom undgå medlemskapet men en sådan ordning innebär attden som reserverar sig röjer sin politiska uppfattning. Såväl självaanslutningsformen som reservationsrätten är därför djupt kränkande för den somvill stå utanför kollektivanslutningen. har vid flera tillfällenuttalat sig mot kollektivanslutningen. Bakom dessa uttalanden liggernaturligtvis både ett krav och en förhoppning om att kollektivanslutningenskall upphöra genom en självsanering inom det socialdemokratiska partiet.Frågan har länge utretts inom partiet. Några förslag till åtgärder har ännuinte lagts fram. Partisekreteraren har inför utskottet lämnat vissaupplysningar om det arbete som pågår inom partiet i fråga omkollektivanslutningen. Därvid har upplysts att omkring två tredjedelar av detsocialdemokrafiska partiets medlemmar är kollektivt anslutna. Vidare framgickav partisekreterarens uttalanden att man inom partiet inte anser sig bunden avriksdagens tidigare uttalanden utan att man anser sig ha kvar sinhandlingsfrihet fill dess lagstiftningsvägen tar ifrån partietmöjligheterna att ansluta medlemmar kollektivt. Enligt utskottets mening är det uppenbart att enlagreglering syftande till förbud mot kollektivanslutning måste genomförasskyndsamt. 1 vilken form den rättsliga regleringen skall genomföras bör enligtutskottets mening övervägas inom ramen för en parlamentariskt förankradutredning. Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet det kravpå lagstiftningsåtgärder som förordas i motionerna 1982/83:525, 694, 695 och1695. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under 5. bort hemställa 5.beträffande kollektivanslutning till politiskt parti attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:525, såvitt nu är i fråga, 694,695 och 1695 ger regeringen till känna vad utskottet anfört om att tillkalla ensärskild utredning. Kollektivanslutning tillpolitiskt parti (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"avstyrker motionerna" bort ha följande lydelse. Det socialdemokratiska partiet tillämpar, genom att mottahuvuddelen av sina medlemmar genom kollektiv anslutning, ett system förmedlemsanslutning som strider mot demokratiska principer. Fackföreningarnas uppgift är att tillvarata medlemmarnasintressen. Denna uppgift fylls bäst av en facklig rörelse som behåller enorganisatorisk självständighet gentemot politiska partier. Underkastelse underpartipolitiska hänsyn hämmar rörelsens aktionsförmåga. KU1983/84:8 18 skilda lägen stöder politiska organisationer är bådenödvändigt och riktigt, men det bör ske på basis av organisatorisksjälvständighet och på fackföreningsfolkets egna villkor. Enligt utskottetsuppfattning år kollektivanslutning till politiskt parti i princip inteförsvarbar. När borgerliga polifiker går till angrepp motkollektivanslutningen är det dock inte av omtanke om fackföreningsmedlemmarna.De borgerliga har inget emot kollektivanslutningen när de anser att den tjänarderas egna syften. Sålunda torde flertalet borgerliga riksdagsledamöter varaövertygade anhängare av den religiösa kollektivanslutning, som f. n. påtvingashela folket via statskyrkan. har i fråga om kollekfivanslutning fillpolitiskt parti vid upprepade tillfällen bl. a. uttalat att "nuvarandemissförhållanden bör inte i första hand förändras genom lagstiftning utan genomåtgärder från partiernas egen sida" och förutsatt "att detgenom opinionsbildning mot kollektivanslutningen skall visa sig vara möjligtatt förmå det parti som fillåmpar denna ordning att medverka till attkollektivanslutningen avskaffas, så att som partimedlem endast registreraspersoner, som individuellt begär inträde i partiet". Det är beklagligt att det socialdemokratiska partiet interespekterat beslut och vidtagit åtgärder för att avskaffakollektivanslutningen. Härigenom underlättas de borgerliga partiernasagerande, bl. a. för lagstiftning mot kollektivanslutning. dels att utskottet under 5. bort hemställa 5.beträffande kollektivanslutning till politiskt parti attriksdagen godkänner vad utskottet uttalat i frågan samt avslår mofionerna1982/83:525, såvitt nu är i fråga, 694, 695 och 1695. KU1983/84:8 19 Utfrågning av partisekreterare ang.kollektivanslutning till det socialdemokratiska partiet den . : Utskottet håller på att behandla någramotioner som berör kollektivanslutningen, och ledamöterna har velat ställafrågor med anledning av det. Enligt den praxis vi har i utskottet lämnar jagförst ordet till den vi har kallat hit. : Jag skulle vilja börja med att nämna litet omdet arbete som pågår inom det socialdemokratiska partiet och som hör samman medkollektivanslutningen. Det är enligt vad jag förstår väl känt i attfrågorna om kollektivanslutning och det fackligt/politiska samarbetet är underutredning. Utredningen har pågått , och avsikten är att 1984 årspartikongress skall ta ställning till frågan om kollektivanslutning och ävenandra former för fackligt/politiskt samarbete. Jag hoppas att utskottetsledamöter har förståelse för att jag inte här och kan föregripa dediskussioner som skall föras i de beredande instanserna inför partikongressen,men jag tror att jag ändå kan besvara några frågor. Innan jag går in på mer konkreta synpunkter skulle jagockså vilja nämna en annan sak. Det är väl känt att det finns ett nära samarbete mellanden fackliga och den politiska arbetarrörelsen som har lett till att ungefär entredjedel av LO:s medlemmar är kollektivt anslutna till det socialdemokratiskapartiet. Det normala är att besluteri fattas av de lokala fackligaavdelningarna, men i en del fall - beroende på hur den fackliga organisationenär uppbyggd - kan besluten också fattas längre ut i organisationen, påsektionsnivå. Med de två tredjedelar av LO:s medlemmar som inte ärkollektivt anslutna till det socialdemokratiska partiet har vi en ständigtpågående diskussion om samverkansformerna. Jag tror jag vågar påstå att det äri ytterligt få fall vi inte lokalt för en diskussion om på vilket sätt vi skallutveckla samarbetet mellan det socialdemokratiska partiet och den fackligarörelsen. Detta vill jag säga därför att det av och till förekommer uppgifter ipressen om att lokala fackliga organisationer är motståndare tillkollektivanslutningen. Det är möjligt att man är det i en del fall, men det årockså möjligt att man har valt andra former för samarbete med detsocialdemokratiska partiet som man tycker fungerar lika bra som eller bättre änkollektivanslutning. Jag vill ha sagt del eftersom det arbete vi utför införkongressen icke bara innefattar formen kollektivanslutning, utan ävensamverkan i andra former. För att fatta mig så kort som möjligt vill jag sedan barata upp en del synpunkter på det som har sagts i motionerna. Jag instämmernaturligtvis inte i allt som sägs där. Exempelvis står det i motionen från - uppgiftenhar också förekommit i andra sammanhang- att beslut som fattas på ettrepresentant- KU1983/84:8 20 skapsmöte inte blir kända för alla medlemmar. Den arbetsgrupp som arbetar f. n. har den meningen att enlokal facklig organisation som beslutar om anslutning till detsocialdemokratiska partiet också skall informera sina medlemmar omdetta beslut. I det alldeles övervägande antalet fall lämnas en omfattande ochkorrekt information till medlemmarna, men visst förekommer det brister på denpunkten. Vi har en ganska bestämd uppfattning i arbetsgruppen att informationenskall vara korrekt och nå samtliga medlemmar. Vidare sägs det i motionerna att reservationsrätten, somhar funnits ända från början, innebär att man röjer sin politiska hemvist. Reservafionsrätten tillämpas i allmänhet på följande sätt.Man sänder ut antingen bara till nya medlemmar eller också till alla medlemmarett meddelande om reservationsrätten, och ofta bifogar man en blankett.Medlemmarna kan antingen sända in blanketten eller lämna den på avdelningensexpedition och där handhas den i allmänhet endast av en person, som har att setill att de som reserverat sig inte finns med på medlemsförteckningen och sändertillbaka den del av medlemsavgiften som annars skulle ha utgjort partiavgift. Man skall aldrig säga "aldrig", och det kan välhända att det har förekommit att en medlem som har reserverat sigblir trakasserad, men jag vågar hävda som jag arbetat med detta,att jag inte har mött det argumentet, utan uppgiften sköts numera på ett fullttillfredsställande sätt, och det är i allmänhet endast en person som harbefattning med sådana saker, en hedervärd förtroendeperson i den lokalafackliga organisationen. Detta med trakasserier känner jag inte till någontingom. Jag vill säga ytterligare en sak som gäller var och närbesluten fattas.