bet · G701AU23 · 1983-12-31 00:00:00 — Resultatet av utredningen visade att fortsalldrift vid DAFA var det mest lönsamma alternativet. Kontrakt har däreftertecknats för perioden /84-1988/89. Avredovisningen ovan framgår att frågan om den framtida datorverksamheten inomSPV och CSN har utretts. För SPV:s del övervägs f. n. inom regeringenen eventuell fortsättning av detta arbete. AU 1983/84:23 39 rensyrkande om en utredning om möjligheterna till utflyttning av statligdataverksamhet från till är således i huvudsak redanfillgodosett. Något ytterligare initiativ i frågan från sida kaninte anses behövligt. Motionen avstyrks därför. Ifem motioner pläderas för att vissa regioner skall tillföras mer statligverksamhet. () och () yrkar i motion 707 påförslag om lokaHsering av statlig verksamhet tHl län. Som skäl anges attKalmar län är det län som har den lägsta andelen statligt anställda. I motion710 av m. fl. (s) krävs lokalisering av statlig verksamhet tHlMalmö. Exempel på sådan verksamhet är enligt motionärerna de av riksdagenbeslutade samhällsägda utvecklingsbolagen inom områdena energi, miljövård ochtransportsystem. Utskottet kan här inskjuta att dessa utvecklingsbolag sedanaugusti 1982 är verksamma i . m.fl. (s) ger i motion882 ett stort antal exempel på områden där staten kan medverka till en bättreregional utveckling i . a. sägs att de utvecklingsmöjlighetersom finns i anslutning till de statliga verken i bör tas till vara.Dessutom framhålls att indragningar av statliga verksamheter om möjligt börundvikas i länet. m. fl. (s) förordar i motion 1076 enlokalisering av ny statlig verksamhet till . Som skäl anges bl. a.att dessa län har blivit förbigångna med tidigare statlig utlokalisering. BertilMåbrink (vpk) och (vpk) föreslår i motion 2479 enprioritering av statlig verksamhet tHl , och Söderhamnskommuner i . Förslaget motiveras av kommunernas extremt ensidiganäringsliv. Riksdagenantog i anslutning till regionalpolitiska beslut följandeprioriteringsordning som skall gälla vid fortsatt omlokalisering och.decentralisering av statlig verksamhet: Denbeslutade prioriteringen ansluter i huvudsak till vad som gällt alltsedanriksdagen första gången tog ställning till utlokalisering av statligverksamhet från . Utskottet är inte berett att på grundval avmotionerna förorda tillägg eller omkastningar i denna ordning, som för övrigtinbegriper bl. a. och län. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet de aktueHa yrkandena i motionerna. Förändringarav de regionalpolitiska stödformerna De regionalpolitiska stödformerna omprövades våren1982. Med hänvisning till arbetet i kommittén om det regionalpolitiska stödettill näringslivet föreslår regeringen endast smärre ändringar i detregionalpolitiska stödet och glesbygdsstödet. Förslagen behandlas nedantillsammans med motioner som rör de regionalpolitiska stödformerna. AU1983/84:23 40 Regionalpolitiskt stöd till näringslivet Regionalpolitiskt stöd lämnas inomstödområdena A, B och C, men regeringen har möjlighet att ange att vissa ortereller kommuner utanför stödområdet under en begränsad övergångstid och tillföljd av svåra strukturomvandlingsproblem bör komma i fråga förlokaliseringsstöd. Denna befogenhet har utnyttjats så att f. n. åtta kommunereller delar av kommuner, varav fem i Bergslagen, har angivits. Stödet skallgälla projekt där det godkända totala kapitalbehovet är större än sju milj. kr. I följande kommuner eller delar av kommuner får statensindustriverk bevilja lokaliseringsbidrag med högst resp. av den delav totalkostnaderna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner ochinventarier: : kommun, i Hudiksvallskommun och i kommun. : Tierps, , , ochKarlskoga kommuner. Lokaliseringslån får beviljas i samma kommuner och ortermed högst av det godkända totala kapitalbehovet. I propositionen föreslås att möjligheten att lämnalokaliseringsstöd ulan-för stödområdet skall kompletteras med möjligheter delsatt lämna offert-stöd även i dessa områden, dels att disponera medel förcentrala konsult-och utredningsinsatser även för projekt som avses leda tillutbyggnad eller etablering i dessa områden. Enligt nuvarande regler fåroffertstöd endast lämnas inom stödområdet samt till produktutveckling på annanort inom landet, om tillverkningen av den färdiga produkten förläggs inomstödområdet. Medel för centrala konsult- och utvecklingsinsatser får endastdisponeras för projekt inom stödområdet. Utskottettillstyrker regeringens förslag. Som redovisats ovan kan lokaliseringsstöd till de angivnaorterna utanför stödområdet endast lämnas till investeringar över sju milj.kr. Detta förhållande kritiseras i motion 460 av () och (). Enligt motionärerna förtar denna begränsning till större projekt mycket avstödets effekt. Det är utveckling och startande av småföretag som i dessabygder sägs ge ökad sysselsättning. Motionärerna föreslår därför att lokaliseringsstödskall kunna utgå tiH mindre projekt i de angivna orterna utanför stödområdet. Utskottet vill erinra om att möjligheten att erhålla stödutanför stödområdet inte är begränsad till det fall som angivits ovan. Om eninvestering inte överstiger sju milj. kr. kan beviljainvesteringsbidrag ur det s.k. länsanslaget. Bidraget får uppgå till högst 20%av den del av kostnaderna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner ochinventarier. Investeringen skall medverka till atl lösa inomregionala obalansproblemeller strukturproblem inom näringslivet. Bidrag får endast lämnas ominvesteringen beräknas leda till ökad sysselsättning. AU1983/84:23 41 också möjlighet att i särskilda fall bevilja stöd utanförstödområdena om avsevärda sysselsättningssvårigheter har uppkommit eller kanförutses i samband med omfattande branschrationaliseringar eller av liknandeorsak. Utskottet har samma uppfattning som motionärerna när detgäller betydelsen av all mindre investeringar om det finns regionalpolitiskaskäl skall kunna erhålla ekonomiskt stöd även i orter som ligger utanförstödområdet. Som framgår av det anförda kan sådant stöd också utgå bl. a.i form av investeringsbidrag. Utskottet vill därutöver erinra om att frågor omframlida stödområdesindelning och stödformer är föremål för denregionalpolitiska utredningens uppmärksamhet. Med hänvisning härtill och tillvad som ovan sagts om nuvarande stödmöjligheter bör motionen enligt utskottetsmening inte leda till någon vidare åtgärd. Propositionen innehåller även ett förslag om ändring avreglerria för lokaliseringslån. Enligt nuvarande bestämmelser får lån intelämnas med högre belopp än som behövs för att investeringen skall komma tillstånd och högst med ett belopp som motsvarar av del godkända kapitalbehovet.Om även lokaliseringsbidrag beviljas i samband med investeringen fårlokaliseringslänet tillsammans med bidraget uppgå till högst avkapitalbehovet. Om det finns synnerliga skäl får regeringen bevilja lokaliseringslånmed högre belopp. I propositionen framhålls att begränsningen attlokaliseringslån får lämnas med högst av godkänt kapitalbehov i vissa fallkan innebära att det bedöms nödvändigt att bevilja lokaliseringsbidrag isamband med en investering trots att ett större lokaliseringslän egentligen ärtillräckligt. Regeringen föreslär därför att och statensindustriverk fortsättningsvis skall kunna lämna lokaliseringslån med ettbelopp som motsvarar högst av det godkända totala kapitalbehovet i sambandmed en investering. Övriga regler för lokaliseringslån bör enligt propositionenvara oförändrade. Utskottetgodtar propositionens förslag på denna punkt. I motion 2528 av m. fl. (c) sägs att detfinns starka skäl för att verksamheten med lokaliseringslån bör hanteras av denordinarie kreditmarknaden mot en statlig garanti. Det innebär att företagen kanutnyttja de kreditinrättningar man normalt har kontakt med. I motionen jämförsdetta förfarande med vad som gäller för jordbrukels kapitalförsörjning.Regeringen bör enligt motionen senast i sa.mband med åretskompletteringsproposition lämna förslag med denna innebörd. Liknande synpunkteråterfinns även i motion 1371 av m.fl. (m) bland riktlinjerna förden framtida regionalpolitiken, dvs. ett system med kreditgarantier via detetablerade bankväsendet som ersätter nu gällande lokali-seringslåneform. Utskottet vill erinra om att formerna för det framtida lokaliseringsstödetf. n. utreds. Den regionalpolitiska kommittén skall således efter all hautvärderat olika tänkbara regionalpolitiska medel lämna förslag om dels AU 1983/84:23 42 denlämpliga avvägningen mellan dessa olika medel, dels deras utformning. Medhänvisning till att motionärernas förslag får ses som ett långtgående ingreppi lokaliseringsstödets konstruktion bör dessa frågor las upp först sedanutredningens förslag har redovisats. Med hänvisning härtill bör motionerna inteföranleda någon åtgärd. GunnelJonäng (c) och i (c) föreslår i motion 2037 en utvidgning avde verksamheter som kan få lokaliseringsstöd. Enligt motionärerna börexempelvis produktutveckling och marknadsföring i större utsträckning än i dagkunna främjas med lokaliseringsstöd i projekt där andra väsentliga delar avverksamheten får stöd. Detta sägs inte minst gälla inom den areella sektorn därden industriella delen kan ges stöd men inte odlingsdelen. Regionalpolitisktstöd till näringslivet kan i princip utgå till alla verksamheter som kanpåverkas till sin lokalisering eller omfattning. Stöd kan f. n. lämnas tillindustriell eller industriliknande verksamhet, induslriservice-verksamhet,turistverksamhet, partihandel och uppdragsverksamhet av väsentlig betydelse förnäringslivets utveckling i en region. Dessutom kan regeringen i enskilda fallbesluta om stöd till annan verksamhet, som är av betydelse för näringslivetsutveckling i en region eller har regionalpolitisk betydelse. Som exempel påsådan annan verksamhet kan utskottet peka på att stöd har utgått till bl. a.tomatodling och fiskodling. Iövrigt vill utskottet hänvisa till att utredningen om det regionalpolitiskastödet till näringslivet enligt sina direktiv skall överväga vilken avgränsningav slödberältigad verksamhet som kan vara lämplig med hänsyn till pågåendeförändringar i näringslivets sammansättning. Resultatet av utredningens arbetebör enligt utskottets mening avvaktas innan ställning tas till den fråga somtas upp i motionen. Med hänvisning härtill avstyrks motionen i denna del. Imotion 1334 kräver () och () stöd tiHhantverkare för etablering av verkstäder och försäljningsställen. Motionärernapekar på de svårigheter som drabbat hantverksnäringen till följd avmekanisering, automatisering och datorisering inom näringslivet. Målet för detförordade stödet skall vara att bevara hantverket och hantverksyrken, att skapaflera arbetstillfäHen samt att bygga upp sociala relationer och levandebostadsområden. mening är det viktigt atl slå vakt om hantverket. Näringen har storbetydelse för sysselsättning, produktion och kultur. Hantverket kan också fådel av flera av de näringspolitiska insatser som riktas till mindre företag.Dessa företag ingår i målgrupperna för bl. a. de regionala utvecklingsfondernaoch (). Härutöver vill utskottet peka påde möjligheter som finns att inom ramen för det s.k. glesbygdsstödet ge hjälptill hantverkare, främst i form av investeringsstöd. Med hänvisning härtilloch till det utredningsarbete som pågår om det regionalpolitiska stödet börnågon åtgärd inte vidtas med anledning av motionen. Den avstyrks därför. AU1983/84:23 43 I tre motioner föreslås förenkHngarav det regionalpoHtiska stödsystemet. Per (vpk) begär i motion 1092 sådana ändringari regelsystemet för lokaliseringsstödet att detta till skillnad mot vad nusägs vara fallet kan handläggas på ett snabbt och smidigt sätt. I motion 1902 föreslår () och P. O.Eriksson (c) ett förenklat ansökningsförfarande för lokaliseringsstöd tillsmåföretag. Enligt motionärerna har småföretagen i många fall svårt att tillfullo utnyttja stödet på grund av ett kostsamt och betungandeansökningsförfarande. Detta gäller även dä beslutet är decentraliserat till denregionala nivån. Motionärerna föreslår alt den huvudsakliga projekt- ochkredilbedömning-en skall ske inom banksystemets ram. Statens säkerhet skulleligga i att banken för sin del av långivningen till mindrelokaliseringsstödprojekt accepterar sämre säkerhet än staten. () och () föreslär i motion1938 en översyn och förenkling av de regionalpolitiska stödformerna. Delar avdet alltmer omfattande systemet av villkor för de olika stödformerna sägsutgöra byråkratiska hinder för att stödet snabbt och effektivt skall kunnaverka. Som exempel anges kravet på könskvotering. Enligt motionärerna är tidennu kommen att radikalt förenkla stödsystemet, rensa bort onödiga villkor ochkrav, decentralisera beslutsfattandet tHl länen och bygga regelsystemet på mergenerella principer. Förändringarna får emellerfid inte leda tiH inomregionalobalans. Utskottet vill med anledning av motionerna hänvisa tillatt det i direktiven till utredningen om det regionalpolitiska stödet tillnäringslivet sägs att det nuvarande stödsystemet kännetecknas av endetaljreglering och ett stort antal stödformer som gör det svårt attöverblicka. Kommittén skall mot den bakgrunden överväga och föreslåförenklingar i detta avseende. Ett utredningsförslag kan väntas . Medhänvisning härtill bör motionerna inte föranleda någon åtgärd i dessa delar. () och ()pläderar i motion 1960 för den s. k. flaskhalsutbildningen som ettregionalpolitiskt stöd inom stödområdena Ä och B. Stödformen bör gälla för denmålgrupp som utvecklingsfonderna har alt betjäna och även fortsättningsvis handhasav länsarbetsnämnd och länsstyrelse. Motionärerna föreslår att motionenöverlämnas till den regionalpolitiska utredningen. Flaskhalsutbildning är en form av den bristyrkesutbildningsom anordnas inom arbetsmarknadsutbildningens ram. Det är fråga om en fortbildningför anställd personal, och till den las kursdeltagarna ut av arbetsgivaren ochberörda fackliga organisationer. För flaskhalsutbildningen liksom för annanarbetsmarknadsutbildning för anställda kommer från att gällaett nytt enhetligt bidrags- och regelsystem enligt fattadebeslut (prop. 1983/84:100 bilaga 12, p. B 2, AU 1983/ 84:21). AU1983/84:23 44 När det gäller denregionalpolitiskt motiverade utbildningen vill utskottet erinra om att detsärskilda utbildningsstödet som regionalpolitisk stödform avskaffades år 1982.Som skäl angavs alt stödformen efterfrågades i allt mindre grad. I stället kanoffertstödei tillgås i de fall det föreligger behov av särskilt kvalificeradutbildning. För övrigt har den regionalpolitiska kommittén i uppgift altundersöka vilka åtgärder som kan fordras för att stärka utbildningens ochforskningens medverkan i en utveckHng av näringslivet. Med hänvisning härtilloch till vad i övrigt sagts om flaskhalsutbildningens roll inomarbetsmarknadsutbildningen avstyrks motionen. Regionalpolitiskt stöd kan utgåtill kommun för uppförande av industrilokaler för uthyrning. Stödet, som ihuvudsak är förbehållet mindre orter inom stödområdena A-C, får inte ges tilllokaler som är störte än 2000 m". Lokalerna får heller inte bara varaavsedda för ett företag eller, utanför stödområdena A och B, byggas utan attpreliminärt hyreskontrakt är tecknat för åtminstone en del av lokalerna.Stödgivningen skall vara restriktiv. Därmed menas att de tilltänktahyresgästernas möjligheter att själva bygga lokaler skall vara små. Bland de allmänna villkoren för stödet märks bl. a. attminst av det antal arbetsplatser som tillkommer till följd av stödet skallförbehållas vartdera könet. Beträffande stödets storlek gäller att bidrag fårlämnas lägre belopp än vad som är maximalt i resp.stödområde. Det får ses som en medveten uppmuntran att företagen själva skallbygga sina lokaler. Stödetfill kommunala industrilokaler tas'upp i tre motioner. m.fl. (s) framhåller i motion 712 attreglerna för lokaliseringsstöd till kommunala industrilokaler är så utformadealt stödet inte kan utnyttjas i önskvärd omfattning. Det gäHer framför alltkraven på industrihusens lokalisering i kommunen, hyressättningen ochpersonalrekryteringen. 1 motionen föreslås att stöd skall kunna utgå tillindustrihus i kommunens centralort, att hyressättningen skall få bedömas av kommunensjälv samt att könskvoteringen slopas. I motion 1936 begär m.fl. (s) att denpågående regionalpolitiska utredningen skall göra en översyn av stödet tillkommunala industrihus. Frågor som bör behandlas är hyressättningen ochkönskvoieringen. föreslår m.fl. (c) i motion 1950 enförenkling och samordning av reglerna för statsbidrag till kommunalaindustrihus. Motionärerna är också kritiska mot reglerna om hyressättning ochkönskvotering samt mot bestämmelsen att en viss del av lokalerna skall varauthyrda innan statsbidrag beviljas. Motionärerna vill atl kommunerna självaskall få disponera statsbidraget efter de lokala förutsättningar som gäller. Som utskottet tidigare framhållit i detta belänkandekommer den regionalpolitiska kommittén att utvärdera och lämna förslag om deregionalpoli- AU 1983/84:23 45 I detta arbete inbegrips även stödet till kommunalaindustrilokaler. Med hänvisning härtill bör någon åtgärd inte vidtas medanledning av motionerna. De avstyrks således. Syftet med industricentra är att tillhandahållaindustrilokaler för uthyrning på orter som är av strategisk betydelse förutvecklingen av den regionala strukturen och där det finns behov av störreinsatser. Huvudmannaskapet har anförtrotts en statlig stiftelse. StiftelsenIndustricentra, som skall planera, uppföra, äga och förvaltaindustricenteranläggningarna. Stiftelsen har också ansvaret för att företagrekryteras till de uppförda lokalerna, som skall dimensioneras för ca 300platser. Det är som beslutar om och i vilka orter cenlren skalluppföras medan det ankommer på regeringen att avgöra när byggnationen skallpåbörjas och hur den skall finansieras. Finansieringenav anläggningarna sker genom lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån upp till70% av investeringskostnaden. Resterande del täcks av stiftelsekapital ochbanklån. För att täcka de regionalpolitiskt motiverade kostnaderna erhållerstiftelsen vaije år medelstillskott. Driftkostnaderna skall täckas avhyresintäkter. Deförsta industricentren, i och , beslutades av år1972. Därefter har ytterligare sex centra iHlkommit, de senaste i Gällivareoch 1982. I följande tabell redovisas uppgifter förindustricentren beträffande antal företag och sysselsatta samt andelen uthyrdlokalyta. hyrd (i %) Gälli''are AMU-fi\ial och 37 AMU-elever TiH de åtta industricentren har utgåttlokaliseringsmedel om ca 350 milj. kr. Itvå motioner föreslås uppförande av nya industricentra. m.fl.(s) vill i motion 709 ha ett industricenter i kommun. Som skäl angesdet svåra arbetsmarknadsläget i regionen. I motion 1921 av ()och () föreslås etablering av ett AU1983/84:23 46 Motionärerna hänvisartill att bristen pä sysselsättning numera också omfattar tidigare industririkalän som och att industricenlerverksamhelen därför bör sträcka siglängre söderut än som varit fallet. Enligt vad som uppgivits kommer även verksamheten medindustricentra all uppmärksammas av den regionalpolitiska kommittén. Iavvaktan pä resultat av detta arbete bör någon åtgärd av det slag som föreslåsi motionerna inte vidtas. Motionerna avstyrks därför. Glesbygdsstödet För att främjasysselsättning och service i glesbygd kan stöd utgå till - intensifieradekommunala sysselsältningsinsatser (IKS) I propositionen föreslås med hänvisning till att detregionalpolitiska stödet f. n. utreds endast smärte ändringar iglesbygdsstödet. Stöd till kommersiell service i glesbygd kan tillnäringsidkare utgå i form av avskrivningslån, investeringslån, kreditgarantieller driftstöd. Kreditgaranti får f. n. lämnas för lån vars amorteringstiduppgår till högst . Eftersom kreditgaranti numera får användas även vidlån till investeringar i t. ex. byggnader, som har en längre avskrivningstid änså, sägs i propositionen alt bestämmelserna bör ge möjlighet att användakreditgaranti som alternativ till investeringslån. Därför föreslås attlåneliderna för kreditgarantier anpassas till vad som gäller förinvesteringslån, dvs. högst och om synnerliga skäl föreligger högst 30år. föreslås beträffande investeringslånen, att den räntefria periodsom kan beviljas om särskilda skäl föreligger, sänks från högst tre till . Utskottetbiträder regeringens förslag. I två motioner föreslås att beloppsgränserna för bl. a.stöd till glesbygdsföretag skall höjas. Enligt gällande regler kan stöd tillinvesteringar vid företag i glesbygder lämnas i form av bl. a. avskrivningslån.Detta får motsvara högst av den godkända kostnaden för investeringen, dockhögst med . för varje investering. Avskrivningslån för en byggnad somär avsedd att hyras ut till allmänheten genom korttidsupplåtelse får lämnas medhögst . När del gäller stöd till intensifierade kommunalasysselsättningsinsatser i glesbygd (IKS) får bidrag lämnas till arbetsobjekt ienskild regi med högst . I motion 568 föreslår m.fl. (c) attbidragsnivån för glesbygdsstödet skall höjas så att högsta nivån föravskrivningslån blir , för uthyrningsstugor . och det s.k.IKS-slödet för enskilda projekt . Liknande förslag finns i motion 565av (). Utskottet vill peka på attbetydande höjningar av de i motionen aktualiserade beloppsgränserna gjordes såsent som . Mot den bakgrunden är det enligt utskottets mening intemöjHgt att i rådande statsfinansiella läge redan nu överväga ytterHgareuppräkningar. Utskottet vill också hänvisa till alt glesbygdsdelegationennyligen har fått regeringens uppdrag att utvärdera och lämna förslag tillförändringar av glesbygdsstödet. Försjagen är avsedda att behandlas samtidigtmed den regionalpolitiska utredningens betänkande. Med hänsyn härtill börmotionerna inte leda till någon åtgärd. Anslagsfrågor m. m. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 1982/83 Utgift 523140267 1983/84Anslag 375000000' 1984/85Förslag 350000000 Härav avsåg 8417 000kr. I samband med atthandläggningen av ärenden om regionalpolitiskt stöd överfördes frånarbetsmarknadsstyrelsen till statens industriverk har medel förförvaltningskostnader hos myndigheten i stället anvisats över anslaget B 1.Statens industriverk: Förvaltningskostnader (prop. 1982/83: 113 s. 63-65, NU39, rskr 376). Frän anslaget bestridshuvudsakligen utgifter inom statens industriverks (SIND) huvudprogram Regionalutveckling. Som framgår av sammanställningen nedan är del vikligste ändamåletregionalpolitiskt stöd till näringslivet i form av lokaliseringsbidrag,sysselsättningsslöd och offertstöd. Utgifterna för lokaliseringsbidrag sombeviljas av länsstyrelse belastar dock anslaget Regionalpolitiskt stöd:Regionala utvecklingsinsatser. För en mer fullständig redovisning av anslagetsanvändning hänvisas till propositionen (s. 53-54). 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag Infriande av statlig garanti för lån i lokali- seringssyfte till rörelsekapital m. m. Centrala konsult- och utredningsinsatser -1- 5000000' Exkl. medel till regeringens förfogande. AU1983/84:23 48 Regeringen föreslår i propositionenunder punkten C I (s. 53-58) att skall 1. medge atl den ram för beslut om vissaregionalpolitiska stödformer som har fastställts för perioden /80-1983/84 förlängs till alt omfatta även /85, 2. tHl Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet /85 anvisa ett förslagsanslag av . Regionalpolitiskt stöd i form avlokaliseringsbidrag/avskrivningslån, ut-bildningsslöd, sysselsättningsstöd,offertstöd och lokaliseringslån får för perioden /80-1983/84 beviljas inomen viss ram som beslutades av . Ramen, som senare har utökatsoch belastats med andra utgifter än de ursprungliga, har en storlek av8221 milj. kr. Den omfattar även beslut om lokaliseringsbidrag och investeringsbidragsom belastar anslaget Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser.Ramens'beräknade fördelning på stödformer, ianspräktaget belopp budgetåren1979/80-1982/83 samt återstående ram redovisas i följande sammanställning. 1979/80-1983/84 -1982/83 ' 1983/84 ' Preliminära siffror. " Isumman ingår 25 milj. kr. i lån till privata regionala investmentbolag. ' ' Eftersomutbildningsstöd numera avskaffats som särskild stödform och ersatts