bet · G701KrU14 · 1983-12-31 00:00:00 — omanslag till kyrkliga ändamål (prop. 1983/84:100 bil. TRETTONDE HUVUDTITELN Kyrkliga ändamål Domkapitlen och stiftsnämnderna m.m.:Förvaltningskostnader m.fl. anslag. Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 1983/84:100 bil. 15 () under punkterna C 1-C 8 (s. 83-92) framlagda förslag och hemställer 1. att tillDomkapitlen och stiftsnämnderna m. m.: För valtningskostnader för /85 anvisar ett förslagsan slag av , 2. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om ändring av kyrkofondens bidrag enligt vadsom anförts i proposition 1983/ 84:100 under anslaget vid mom. 1, 3. att riksdagentill Ersättningar till kyrkor m. m. för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att riksdagentill Vissa ersättningar till kyrkofonden för /85 anvisar ettanslag av , 5. att riksdagentill Kurser för utbildande av kyrkomusiker m. m. för /85 anvisarett förslagsanslag av , 6. att riksdagentill Bidrag till restaurering av äldre dotnkyrkor för /85anvisar ett reservationsanslag av , 7. att riksdagenmedger att regeringen får disponera reservationer under anslaget vid mom. 6enligt vad som anförts i proposition 1983/84:100, 8. att riksdagentill Bidrag till ekumenisk verksamhet för /85 anvisar ett anslagav , 9. att riksdagentill Bidrag till de svenska utlandsförsamlingarna för /85anvisar ett anslag av , 10. att till Bidrag tillreparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnas kyrkobyggnader /85 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till trossamfund. Regeringen har under punkt C 9(s. 93 och 94) föreslagit att till Bidrag till trossamfund för /85 anvisa ett reservationsanslag av . har kommit in med en skrivelse beträffande förslaget tillmedelsanvisning under anslaget. 1 1983/84.13 saml. KrU1983/84:14 2 Medelsanvisningen under anslagetuppgår för innevarande budgetår till . I propositionen föreslås enuppräkning med 1 milj. kr. med hänsyn till de ökade kostnaderna. Inom denföreslagna anslagsramen bör även rymmas kostnader för administration och bidragtill centrala stödinsatser för invandrarnas trossamfund, anförs det. I den skrivelse som kommit in från förstatsbidrag till trossamfund framhålls att då det gäller anslagen tillidrottsrörelsen, ungdomsorganisationerna och bildningsförbunden kompensationhar beräknats för de ränteförluster som de ändrade utbetalningsrutinerna -utbetalning - innebär. Däremot har, anförs det iskrivelsen, ingen motsvarande kompensation beräknats för de fria trossamfundenoch nykterhetsorganisationerna. Utskottet har inhämtat att målsättningen inomregeringskansliet varit att kompensation till folkrörelserna för ränteförlustertill följd av omläggningen av utbetalningsrutinerna skulle beräknas på ettlikartat sätt men att vid den prioritering som gjorts inom berörda departementutfallet blivit olika. Som en följd härav har endast en begränsad uppräkning avförevarande anslag kommit till stånd. Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att införbudgetarbetet som avser /86 samordna prövningen av frågan omförslag till medelsanvisningar så att prövningen kommer att ske efter sammaprinciper för alla folkrörelser. Utskottet vill understryka vikten av att såsker. Eftersom budgetsituationen f. n. inte ger utrymme förytterligare medelstillskott tillstyrker utskottet den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen om . att till för /85 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund.Regeringen har under punkt C10 (s. 94 och 95) föreslagit att tillBidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund för /85anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1983/84:796 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) yrkas att till Bidrag för anskaffande av lokaler förtrossamfund för /85 anvisas ett reservationsanslag av 13 milj.kr. I motion 1983/84:1232 av MarianneKarlsson (c) och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att anslaget till KrU1983/84:14 3 anskaffande av lokaler för trossamfund under budgetåret1984/85 skall utgå med . I motion 1983/84:1669 av EvertSvensson m.fl. (s) yrkas att bemyndigar regeringen att få överskridaramen för anslaget till Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund omdet behövs av sysselsättningsskäl. har kommit in med en skrivelse beträffande förslaget tillmedelsanvisning under anslaget. Från anslaget utgår tilltrossamfund särskilt bidrag till lokaler för religiös verksamhet (lokalbidrag).Lokalbidrag får utgå för anordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad ellerköp, genomgripande upprustning av befintlig lokal och anskaffande avinventarier i samband med anordnande av lokal. Lokalbidrag utgår dock inte förlokaler eller inventarier för vilka statligt stöd utgår enligt kungörelsen omstatligt stöd till allmänna samlingslokaler. Fråga om lokalbidrag prövas av ensamarbetsnämnd, vari ingår företrädare för alla samfund eller grupper avförsamlingar som är anslutna till eller samverkar med frikyrkoråd. De maximala beloppen för anordnande eller upprustning är30% av skäliga kostnader, dock högst . för varje församling. /83 har endast kunnat beviljas av maximala bidrag. Ingabidrag till inventarier har utgått. För innevarande budgetår uppgår det ordinarie anslagettill , varav 1 milj. kr. är avsett som bidrag tillhandikappanpassning av lokaler. anvisade efter förslag avregeringen ytterligare 11 milj. kr. för anskaffande av lokaler för trossamfundi de av arbetslöshet hårdast drabbade länen och ytterligare 2 milj. kr. förbidrag till handikappanpassning av lokaler för trossamfund i dessa län (prop.1983/84:26 bil. 4, KrU 1983/84:6, rskr 1983/84:58). Skrivelsen innehåller i huvudsak följande: Inledningsvis lämnas följande redovisning förlokalbidragets och ansökningsvolymens utveckling . Antal ansökningar Produktionskostnad, kr. Anslagets storlek, kr. 1979/80 87 92 000 000 10 800 000 1980/81 97 119 000 000 10 800 000 1981/82 85 114 000 000 10 800 000 1982/83 88 141000 000 11150 000 1983/84 126' 225 000 000 22 450 000 ' Varav 19 i en extra ansökningsomgång , riktadtill de prioriterade länen. i den extra ansökningsomgången. som extraanslag av sysselsättningsskäl. Bidragsberättigade församlingar hari genomsnitt erhållit anslag om - - avbidragsgrundande kostnader (ovan har angetts att högst får utgå). . ' Det extra anslag som av sysselsättningsskäl beviljadeshösten 1983 har använts för att möjliggöra igångsättning av projekt som anmältsi den ordinarie ansökningsomgången inom de ur sysselsättningssynpunkt prioriteradelänen. Dessa projekt skulle annars inte ha fått stöd för igångsättning. Ett20-tal projekt har tillkommit genom en extra ansökningsomgång under hösten1983, riktad till de prioriterade länen. anför att redovisadebakgrunden haft skäl att anta att behovet av lokalbidrag /85 skullevara oförändrat högt. Det 20-tal projekt som tillkommit i samband med det extraanslaget har visserligen lättat något på trycket men den lättnaden uppvägs heltav de ökade behoven enligt den trend som framgår av tabellen och som gradvisurholkat det ordinarie anslaget. Detta antagande bekräftas av en gjord enkät tillsamtliga berörda samfund, som lagts till grund för en prognos om anslagsbehovet1984/85. I denna enkät har ca 110 projekt aviserats för nämnda budgetår med entotal produktionskostnad på drygt 200 milj. kr. I denna summa har inräknats tvåprojekt inom katolska kyrkan i icke-prioriterade län med en sammanlagdproduktionskostnad på ca 22 milj. kr. för vilka medel saknades under föregåendeår. Då det gäller den geografiska fördelningen har 1983/84 årsansökningar varit i stort sett jämt fördelade mellan de ursysselsättningssynpunkt prioriterade och icke-prioriterade länen. Av de projektsom aviserats /85 ligger mindre än en tredjedel (vad beträffarproduktionskostnaderna ca en femtedel) inom de prioriterade länen. Detta ärgivetvis en effekt av att ett antal projekt i dessa län kunnat tidigareläggas. I deövriga länen har projekt för ca 160 milj. kr. Till samarbetsnämndens delegationför vissa trossamfund är ett 25-tal invandrarsamfund knutnadirekt ellerindirekt. Dessa samfund har ökat sin andel avlokalbidragsprojekten, och enligt tidigare gjorda prognoser kommer åren1984/85-1986/87 att utgöra något av en brytpunkt, där många av dessa samfundefter stora initialsvårigheter kommit KrU1983/84:14 5 så långt med planeringen av nya lokalprojekt att ettförverkligande legat inom räckhåll. Flertalet av dessa samfund har haft attstarta från nolläge under , många , medåtföljande personella, utbildningsmässiga och organisatoriska problem. harmånga av dessa initialsvårigheter övervunnits med resultatet att konkretprojektering för egna lokaler nu inletts på allvar. Sålunda har för entreårsperiod lokalbyggnadsprojekt för över 150. milj. kr. aviserats enbart inomdessa trossamfund, som tidigare bara svarat för enstaka projekt . Dessa samfund skulle drabbas utomordentligt hårt av den avregeringen föreslagna nedskärningen. Eftersom invandrarsamfundens verksamhet ihuvudsak är koncentrerad till storstadsregionerna har dessa samfund inte hellerkunnat komma i åtnjutande av tilläggsanslaget 1983/84. Då det gäller bidraget tillhandikappanpassning av lokaler framhålls bl. a. att det ännu återstår en kö påca 40 projekt inom icke-prioriterade län. pekar i tre punkter på negativa följderav regeringens förslag. Planeringsförutsättningarnaför både , de enskilda samfunden och de lokalaförutsättningarna blir utomordentligt nyckfulla, om extra sysselsättningsinsatserav det slag som beviljades /84 tas till intäkt för kraftigareduceringar av det ordinarie anslaget. Omsysselsättningspolitiska skäl skall få en avgörande inverkan pålokalbidragsanslagefs storlek, uppstår stora orättvisor i förutsättningarnamellan olika församlingar, beroende på i vilket län församlingen arbetar. Skillnaderna ibidragsvillkoren jämfört med allmänna samlingslokaler ökar. utvecklar närmare vad nämnden anför i detre punkterna. Nämnden anför slutligen att det för att skapa rimligaplaneringsförutsättningar enligt mening är önskvärt attriksdagen fattar beslut om en höjning av anslaget. För nästa budgetår föreslårregeringen en väsentlig nedskärning av medelsanvisningen under anslaget,nämligen från . Detta sker under hänvisningtill att det genom det extra statsbidraget på sammanlagt 13 milj. kr. som avsysselsättningsskäl beviljades blir möjligt atttidigarelägga många av de för nästa budgetår planerade byggnadsarbetena. I flera motioner föreslås en avsevärt störremedelsanvisning än vad regeringen föreslagit. I motion 1232 (c) förordassåledes samma medelsanvisning som den ordinarie medelsanvisningen ,, och i motion 796 (fp) föreslås en uppräkning av anslaget till13 milj. kr. Motionärerna bakom motion 1669 (s) vill att anslaget skall fåöverskridas om det behövs av sysselsättningsskäl. KrU1983/84:14 6 Utskottet vill i likhet medregeringen peka på att det genom det sysselsättningsmedel som anvisats underanslaget blivit möjligt att tidigarelägga projekt, något som kan utgöra skälför att begränsa medelsanvisningen för nästa budgetår. Utskottet ansluter sigdärför till regeringens förslag, då det gäller medelsanvisningens storlek.Motionerna 496 och 1232 avstyrks. Utskottets förslag innebär att det förbudgetåren 1983/84 och 1984/85 totalt kommer att anvisas ca 32 milj. kr. förbidrag till lokaler för trossamfund medan, om de särskildasysselsättningsmedlen inte anvisats, man kan räkna med att medelsanvisningenskulle ha blivit ca 25 milj. kr. Utskottet vill här tillägga att vad förstatsbidrag till trossamfund anfört i skrivelse till utskottet, vilkenredovisats ovan, visar främst att en stark nedskärning av det ordinarieanslaget kan medföra nackdelar för finansieringen av projekt som är belägna iicke-prioriterade län och som därför inte kan erhålla del avsysselsättningsmedel. Utskottet utgår därför från att regeringen vid sinaöverväganden rörande statsbudgeten för /86 prövar de synpunkterSamarbetsnämnden framfört. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att om detäven nästa budgetår bhr aktuellt med åtgärder för att stimulerasysselsättningen extra bidrag till lokaler för trossamfund bör kunna övervägas.Med hänsyn härtill anser utskottet att det inte är erforderligt med någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 1669. attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:100 och med avslag på motionerna1983/84:796 och 1983/84:1232 till Bidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund för /85 anvisar ett reservationsanslag av 6 500 000kr., 2. beträffandeöverskridande av anslaget av sysselsättningsskäl att avslår motion 1983/84:1669. Bidrag till kyrkofonden på grund av indragnaskatteutjämningsmedel. Regeringenhar under punkt C11 (s. 96) föreslagit att till Bidrag tillkyrkofonden på grund av indragna skatteutjämningsmedel för /85anvisa ett anslag av . I motion 1983/84:1651 av ThorbjörnFälldin m.fl. (c) yrkas att till kyrkofonden anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med 44 milj. kr. förhöjt anslag om 88milj. Fr. o. m. hardels de statliga skatteutjämningsbidragen till de kyrkliga kommunerna, delstidigare system för utjämning av vissa avlöningskostnader mellan pastoraten viakyrkofonden upphört. I stället har införts ett nytt system för ekonomiskutjämning mellan de kyrkliga kommunerna via kyrkofonden. Som ersättning fördet statliga skatteutjämningsbi-draget utgår ett statligt bidrag tillkyrkofonden som för beräknats till 88 milj. kr. Med hänsyn till attkyrkofonden övergångsvis får inkomster från dettidigare avräkningssystemet utgår inte något statsbidrag för första halvåret1984. Ur anslaget utgår innevarande budgetår statsbidrag tillkyrkofonden med 44 milj. kr. som ersättning för indragna skatteutjämningsmedelför . I propositionen föreslås att för andra halvåret i årbidrag skall utgå med samma belopp eller således med 44 milj. kr. Avsikten äratt bidraget därefter skall upphöra. I motion 1651 (c) yrkas att anslaget för nästa budgetårskall höjas med 44 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.Motionärerna uttalar att väsentliga förutsättningar för det solidariskainomkyrkliga fördelningssystemet tycks vara hotade. Det skatteutjämningssystemsom beslutade om har på väsentliga avsnitt förändrats på initiativ avden nuvarande regeringen. En av de viktigaste beståndsdelarna i detinomkyrkliga skatteutjämningssystemet via kyrkofonden var att staten skulletillskjuta ett årligt bidrag om 88 milj. kr., anför motionärerna. Regeringenföreslår emellertid att endast hälften av detta belopp tillförs systemet förnästa budgetår. Det är angeläget att intentionerna med systemet fullföljs.Önskvärdheten av detta har också framhållits av , anför motionärerna. I anslutning till sistnämnda uppgift vill utskottet nämnaatt kyrkomöte uttalat bl. a. att statsbidraget till kyrkofonden börutgå med oförändrat belopp t. v. och att frågan om minskning eller slopande avanslaget bör tas upp på nytt först när strukturutredningens arbete slutförts(kyrkolagsutskottets betänkande LU 1983:12, kyrkomötets skrivelse 1983:24). Vidinnevarande års kyrkomöte har en motion om höjning av det statliga bidragettill kyrkofonden från 44 till 88 milj. kr. ansetts besvarad med hänvisning bl.a. till att vid uppvaktning under hösten 1983gett regeringen till känna vad som yrkats i motionen (kyrkolagsutskottetsbetänkande LU 1984:6). Utskottet biträder regeringens förslag. Detta överensstämmermed vad som förutskickades i förra årets budgetproposition och som då inteföranledde någon erinran från sida (KrU 1982/83:23). I enlighet meddet sagda avstyrks motionen. attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:100 och med avslag KrU1983/84:14 8 på motion 1983/84:1651 till Bidrag till kyrkofonden pågrund av indragna skatteutjämningsmedel för /85 anvisar ettanslag av . Bidrag till kyrkomötet. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt C12 (s. 97) och hemställer att till Bidrag tillkyrkomötet för /85 anvisar ett anslag av . 1 motion 1983/84:1676 av () och KariBoo (c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kostnaderna för den pågåendebibelöversättningen som bör bestridas direkt av statsmedel, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att med beaktandeav att dess arbete är av stor betydelse rent allmänkulturellt bör kvarstannainom . Frågan om en ny svensk översättningav - den senast stadfästa översättningen är - har varitaktuell länge och blivit föremål för ett omfattandeutredningsarbete (se närmare härom bl. a. nedan angivna direktiv ). Efter förberedande utredningsarbete av bl. 1971 årsbibelkommitté (U 1971:5) för översättning av (dir 1972 årsriksdagsberättelse U 53) och sakkunniga (U 1971:6) för översättning avNya testamentet (dir riksdagsberättelse U54) tillkallade statsrådet , som var föredragande i kyrkofrågor i , idecember en kommitté, (U 1972:7) med uppgift attnyöversätta (dir . I direktiventill uttalades att det måste anses rimligt att staten taransvaret för att vi på svenska äger en tillförlitlig, tidsenlig version avbibeln. I direktiven erinrades bl. a. om att beredning om stat ochkyrka i sitt slutbetänkande (SOU 1972:36) Samhälle och trossamfund framhållitatt spörsmålet om en bibelöversättning inte enbart kan anses vara eninomkyrk-lig angelägenhet och att staten har - från allmänkulturellautgångspunkter -ett intresse av att tillse att en användbar bibelöversättningfinns tillgänglig. Föredragande statsrådet uttalade att hon delade denuppfattning som sålunda uttalats av beredningen och förordade att ennyöversättning av skulle komma till stånd. I enlighet meddirektiven fick kommissionen en särskild styrelse med företrädare förpolitiska partier, kristna trossamfund och kultursektorn, inkl. skolan. KrU1983/84:14 9 fick bibelkommissionengenom tilläggsdirektiv (kommittéberättelse U 25) i uppdrag att nyöversättaäven . I direktiven anslöt sig föredraganden, statsrådetGustafsson, till det i de ursprungliga direktiven gjorda uttalandet om attstaten - från allmänkulturella utgångspunkter - har ett intresse av att tillseatt en användbar bibelöversättning finns tillgänglig. genom ytterligare tilläggsdirektiv i uppdrag att - näröversättningen av avslutats - inleda arbetet med nyöversättningav (kommittéberättelse del II U 11). har hitintills avgett två betänkanden,nämligen (Ds U 1977:3) Att översätta appkryferna och (SOU 1981:56) . Utredningsarbetetberäknas pågå i ytterligare . Kostnaderna för nyöversättningen av m. m. Efter förslag av regeringen beslötriksdagen att dels kostnaderna bibelkommitté (U1971:5) för och sakkunniga (U 1971:6) föröversättning av , dels kostnaderna för förtiden t. o. m. skulle slutligt stanna på kyrkofonden (prop.1975/76:80, KrU 1975/76:38, rskr 1975/ 76:356). De angivna kostnaderna - somförskotterats av kyrkofonden - kom att uppgå till 4,0 milj. kr., varav 3,2milj. Kostnaderna för denna kommitté har hitintillsuppgått till totalt 16,8 milj. kr. De kostnader som uppstått efter den 30 juni1976 - 13,6 milj. kr. - har utgjorts av medel som anvisats över statsbudgetenunder kommittéanslag. Enligt vad utskottet inhämtatkommer kostnaderna för kommittén att bli ytterligare minst 15 milj. kr. Efter förslag av regeringen godkände hösten 1978att staten till överlät sin rätt till anspråk påupphovsrättslig ersättning för översättning av (prop.1978/79:21, LU 1978/79:7, rskr 1978/79:85). Vid propositionen fogades ettramavtal om utgivningen av översättningarna, som utöver en bestämmelse omangivna överlåtelse innebar bl. a. följande. De förlag som ger ut de nya bibelöversättningarna skallerlägga viss ersättning för varje utgivet exemplar till . Ersättningen skall i fråga om i dess helhetutgöra 50öre. De ersättningar som tillförs Svenska bibelsällskapetskall förvaltas i en särskild fond, kallad Svenska bibelsällskapets bibelfond.Fondens uppgift skall vara att möjliggöra ett fortlöpande arbete medbibelöversättningsfrågor samt att stimulera intresset för . Vidbehandlingen av frågor som rör fonden skall i Svenska bibelsällskapets styrelseockså ingå företrädare för och . Ramavtaletgällde till en början t. o. m. utgången av . KrU1983/84:14 10 Det förlängs automatiskt med för varje gång, såvidauppsägning ej sker i viss ordning. På grund av förlängning gäller avtalet nu t.o. Avtalet kan justeras om väsentligt ändrade förhållandeninträder. Om parterna inte skulle kunna enas om nytt avtal skall bibelfondenlikväl bestå. I protokollsanteckningar till ramavtalet anges bl. a. attparterna är införstådda med att ersättningsbeloppet för kanbehöva omprövas redan efter den första avtalsperioden på grund av förändringari penningvärdet samt att parterna i fråga om skall bestämmaersättningsbelopp senast då de slutliga översättningarna kantillhandahållas för utgivning. har även beviljat bibelfonden befrielse frånskyldighet att eriägga vissa skatter (angivna prop., SkU 1978/79:15, rskr1978/79:84). Föredragande departementschefen anförde i propositionenatt det enligt hans mening är lika mycket ett allmänt kulturintresse som ettkyrkligt intresse att de nya bibelöversättningarna får en bred spridning. Medden snabba språkutveckling vi nu har är det också viktigt att arbetet medöversättningsfrågor kan bedrivas fortlöpande, något som möjliggörs genominrättande av en särskild fond. Inom finns enkyrkoenhet. Då tillsattes tillhörde enhetenutbildningsdepartementet. Enheten flyttades fillkommundepartementet. kom dock även efter överflyttningen atthöra tilll , till en början till kulturenheten och till den nyinrättade medieenheten, som handlägger bl. Efter departementsreformen ingårkyrkoenheten i . Av budgetpropositionen (bil. 10 s.59 och bil. 15 s. 23) framgår att regeringen har för avsikt att från till . Vidareframgår att regeringens avsikt är att hälften av kostnaderna skall bestridas av kyrkofonden. Det anförs i propositionenatt kyrkofonden senare bör kompenseras härför och att hänsyn till kyrkofondenskostnader för översättningsarbetet bör tas då nuvarande ramavtal om utgivningenav översättningar av kompletteras med beslut omersättning för översättningen av . KrU1983/84:14 11 Av den i det föregående lämnaderedovisningen framgår att regeringen har för avsikt att från till , atthälften av kostnaderna för kommissionen skall bestridas av kyrkofonden, att kyrkofondensenare skall få kompensation härför. I budgetpropositionen anförs vidare atthänsyn till kyrkofondens kostnader för översättningsarbetet bör tas dånuvarande ramavtal om utgivningen av översättningar avbibeln kompletteras med beslut om ersättning för översättningen av Gamlatestamentet. I motion 1676 (fp, c) framställs allvarliga erinringar motde redovisade uttalandena. Motionärerna vill att skall uttala attliksom varit fallet kostnaderna för den pågående bibelöversättningenbör bestridas direkt av statsmedel samt att - med beaktandeav att dess arbete är av stor betydelse rent allmänkulturellt - även ifortsättningen bör höra till . Som skäl för yrkandena anförs i huvudsak följande. I ettinternationellt perspektiv är det unikt att staten har huvudansvaret förnyöversättning av . I andra länder är kyrkor och samfund och/ellerbibelsällskap inom ett visst språkområde ansvariga. De principer för arbetet medbibelöversättningen, som hitinfills gällt och som formulerats bl. a. i 1972års direktiv för , får inte rubbas. Hitintills har denvetenskapliga integriteten i översättningsarbetet och den allmänkulturellamålsättningen klart kunnat hävdas. Det har härvidlag varit av betydelse attkulturenheten (numera medieenheten) inom kontaktpunkt inom . Det har varit enstyrka att staten är huvudman för översättningsarbetet och att detta inte iekonomiskt avseende varit beroende av trossamfunden i all synnerhet som densvenska ekumeniska situationen är den att det råder stark organisatorisksplittring på trossamfundssektorn. Mot denna bakgrund är det oroande att tankenpå en överflyttning av till framförts.Detta gäller så mycket mer som vissa formuleringar i propositionen tyder på attkyrkofonden, som är reserverad för inomkyrkliga ändamål, skall medverka vidbestridandet av kostnaderna för .