bet · G701UbU5 · 1983-12-31 00:00:00 — 1982/83:461 av m.fl.(s) vari yrkas att beslutar uttala värdet av att undervisning igammal och modern sällskapsdans införs på skolschemat i med börjanpä låg- och mellanstadiet och pågår t. o. m. årskurs 9. 1982/83:581 av m.fl. (m) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 3. att hos regeringen begär förslag till nyabidragsregler för fristående skolor i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att hos regeringen hemställer om översyn avförfattningar och anvisningar inom utbildningsområdet i syfte att förenklaterminologin, 12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt aktiviteter i skolan som avser föreningsmedverkan eller är av utprägladhobbykaraktär skall vara frivilliga. 1982/83:585 av . (s) vari yrkas att beslutar begära att regeringen verkar föratt () tillsammans med kooperationen utreder hur denallmänna skolan bättre än redovisar den kooperativa företagsformensidé, principer och tillämpning. 1982/83:948 av . (c) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs angående införande av möjligheter att utarbeta lokalakursplaner, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörandeprinciperna för transport av elever till andra skolenheter. 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande vidgadanvändning av B-form, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande stöd ochstimulans till en- och tvåparallelliga högstadieskolor. 1982/83:956 av () ochAllan () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att kristendom skall återinföras som ämne i skolan. 1982/83:957 av m.fl.(m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till direktiv förutformning av frivillig morgonbön i skolan sä att utrymme och lokalalltid garanteras. 1 1983/84. UbU1983/84: 5 UbU1983/84:5 2 1982/83:967 av m.fl. (fp) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationaliseringen i . 1982/83: 1367 av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar begära att regeringen vidtar åtgärderi syfte att stimulera kommunerna att bygga laborationssalar imellanstadieskolor. 1982/83: 1611 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nuär i fråga, yrkas 5. att hos regeringen hemställer om förslag tilländring av regler och riktlinjer för undervisningsväsendet beträffande skolansroll i kampen mot rasismen i enlighet med innehållet i motionen. 1982/83: 1917 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nuär i fråga, yrkas 5. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till lag som förbjuder kommunerna attavgiftsbelägga skolmåltider, läromedel m. m. 6. att riksdagenhos regeringen hemställer om återinrättande av en parlamentariskskoldelegation med företrädare för samtliga riksdagspartier och med direktivbl. a. att beakta den kommunalpolitiska nivån i enlighet med vad som anförs imotionen. 1982/83:2152 av . (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verksamhet som syftar till att stärka demokratioch självförvaltning i skolan bör stödjas. De motioner som utskottet behandlari det följande har väckts under allmänna motionstiden /83 och tarupp en rad skilda frågor rörande skolväsendet. Enligt vad som anförs i motion1982/83:461 är regelbunden dansträning tillsammans med andra former av socialtinriktade övningar ett sätt att minska kontaktlösheten bland barn och ungdomaroch motverka användandet av alkohol och annan stimulantia. bördärför enligt motionärerna uttala att undervisning i gammal och modernsällskapsdans bör införas på schemat i . Utskottet vill dels hänvisa till vad utskottet anförde iett liknande ärende i sitt betänkande 1980/81:22 (s. 35), dels erinra om attdans finns upptaget som huvudmoment i ämnet idrott på samtliga stadier i nugällande läroplan för (Lgr 80). Då utskottet inte finner detmotiverat med ett uttalande i enlighet med vad som begärs i motion 1982/83:461,avstyrks motionen. UbU1983/84:5 3 I motion 1982/83:581 erinras omriksdagens beslut om statligt stöd till fristående skolor (prop.1982/83:1. UbU 1982/83: 10, rskr 1982/83:63). Motionärerna konstaterar attbeslutet inte innebär att varje skola som uppfyller skollagens krav förgodkännande för skolpliktens fullgörande erhåller stöd från stat och kommun. Omvissa grundläggande villkor - vilka anges i motionen - är uppfyllda, bör enligtmotionärerna såväl statligt som kommunalt bidrag till verksamheten i friståendeskolor utgå motsvarande högst kostnaderna för elever i del allmänna skolväsendet.Motionärerna hemställer all hos regeringen begär förslag till nyabidragsregler för fristående skolor i enlighet med vad som anförs i motionen(yrkande 3). Vid behandlingen under föregående av prop.1982/83: 1 om skolor med enskild huvudman m.m. hade utskottet bl.a. att taställning dels till regeringens förslag om villkor för statsbidrag tillfristående skolor, dels till ett antal motionsyrkanden om ett i förhållandetill propositionen vidgat statligt och kommunalt stöd till fristående skoloroch med samma innebörd som den nu aktuella motionen (UbU 1982/83: 10 s. 12-14).Riksdagen anslöt sig till vad utskottet förordade i frågan (rskr 1982/83:63).Med hänvisning till detta beslut av och till vad utskottet anförde inämnda betänkande föreslår utskottet att avslår motion 1982/ 83:581yrkande 3. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringen den 6 oktober1983 har beslutat om statsbidrag till 17 fristående skolor. Beslutet avser delsinternationella skolor, dels , dels skolor med arbetsmiljö medkonfessionell prägel. Frågan om den språkligautformningen av författningar och anvisningar på utbildningsområdet behandlas imotion 1982/83:581. Bestämmelser skall skrivas sä att de är begripliga och lättolkade,menar motionärerna. De begär en översyn av författningar m.m. i syfte attförenkla terminologin (yrkande 5). Vid beslut om ny läroplan för (prop. 1978/ 79: 180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422) behandlades även fråganom läroplanens språkliga utformning. Utskottet anförde bl. a. att det ärviktigt att läroplanen har en enkel och klar språklig utformning (UbU1978/79:45 s. 27). 1 direktiven (Dir. 1979: 122) förskolförfattningsutredningen (U 1979: 12) anförs bl. a. följande: Skollagen tillkom 1962. Flertaletparagrafer i lagen har änd rats en eller . Vissa paragrafer har upphävts, andra har tillkom mit. Den språkliga och tekniska utformningen av olika paragrafer speglar olika sätt att formulera författningstext. Lagen är i stort behov av teknisk och språklig översyn. Detsamma gäller, om än inte i samma omfattning, skolförordningen.--- I de nya riktlinjerna för författningsspråket anges alltid bör ta tillfället i akt att modernisera en äldre författning språkligt, när man skall göra en saklig ändring i den. UbU1983/84:5 4 Det är omöjligt att moderniseraspråket i skollagen och skolförordningen om detta skall ske genom språkligaändringar av olika paragrafer i samband med att dessa ändras sakligt. Enspråklig och teknisk översyn måste i stället ske i ett sammanhang. har isitt delbetänkande Skollagen (Ds U 1981:4) presenterat ett förslag till nyskollag. 1 särskilda avsnitt av betänkandet diskuteras den redaktionella ochspråkliga utformningen (s. 61 ff.). Där framgår bl. a. att utredningen harsträvat efter att göra språket i lagtexten så enkelt och lättbegripligt sommöjligt. Särskild vikt har därvid lagts vid de bestämmelser som direkt berörmånga människor, t. ex. bestämmelserna om utbildning i obligatoriskaskolformer och i gymnasieskolan. Utredningens förslag bereds inomregeringskansliet. Utskottet har inhämtat att utredningens fortsatta arbeteinnefattar en översyn av skolförordningen. Utskottet, som utgår från att både regeringen och berördamyndigheter vid utfärdandet av föreskrifter och allmänna råd pä utbildningensområde strävar efter klarhet i den språkliga utformningen, föreslår attriksdagen med hänvisning till de i det föregående redovisade omständigheternaavslår motion 1982/83:581 yrkande 5. I motion 1982/83:581 förordas attaktiviteter som avser föreningsmedverkan i skolan eller är av utprägladhobbykaraklär bör vara frivilliga. bör enligt motionärerna som sinmening ge regeringen detta till känna (yrkande 12). I läroplanen för (Lgr 80), som sedan läsåret1982/83 gäller i sin helhet, föreskrivs att fria aktiviteter vilka ärobligatoriska för eleverna - skall omfatta tid motsvarande tvåstadieveckotimmar på mellanstadiet och tid motsvarande fem stadieveckotimmarpä högstadiet. Vad som bör gälla som riktlinjer för planeringen av friaaktiviteter under skoldagen framgår av läroplanen (s. 21 f.). I fråga omföreningsverksamhet skall skolans personal och ledare i ungdomsföreningar ochstudieförbund pä ett aktivt sätt informera eleverna om olika valmöjligheter.Idéburna, hobbybe-tonade, idrottsliga och estetiska verksamheter bör befrämjasliksom en inriktning på natur- och miljövärdsfrägor. Utskottet vill som ettexempel peka pä elevernas möjligheter att inom ramen för fria aktiviteter ellertillval utveckla sitt intresse för musik. I sammanhanget är det emellertidenligt utskottets mening av vikt att erinra om att all verksamhet underskoldagen skall präglas av skolans mål och därför ha ett pedagogiskt syfte samtatt skolstyrelsen ansvarar för de fria aktiviteterna under skoldagen. Utskottet finner att den nu aktuella motionen syftar tillatt ändra vissa av de föreskrifter som gäller för elevernas deltagande ifrämst de fria aktiviteterna. Enligt utskottets uppfattning finns inte skäl attgöra sådana förändringar. Yrkande 12 i motion 1982/83:581 bör därför avslås. UbU 1983/84:5 5 Skolans information omkooperationen är enligt vad som anförs i motion 1982/83: 585 bristfällig.Motionärerna kräver att den allmänna skolan bättre än redovisar denkooperativa företagsformens idé, principer och tillämpning. () bör i samråd med kooperationen utreda frågan och vidta de åtgärder somkan erfordras för en tillfredsställande lösning, föreslås det i motionen. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Den i motionen aktualiserade undervisningen kommer iförsta hand i fråga inom ämnena företagsekonomi och samhällskunskap igymnasieskolan samt inom de samhällsorienterande ämnena i . Demoment i kursplanerna som i det sistnämnda fallet exempelvis kan beröras ärFolkrörelser och organisationer. Jämförelser mellan olika ekonomiska systemsamt Ekonomi- och maktförhållanden (Lgr 80 s. 126). Utskottet har inhämtat att () förskolans räkning tillhandahåller utförligt informations- och studiematerialavseende bl. a. konsumentkooperationen. På liknande sätt har skolorna tillgångtill material frän () när det gäller lantbrukskooperationen.Enligt vad utskottet har eriarit används detta material i icke ringa omfattningi skolan, främst gäller detta de ekonomiska linjerna i gymnasieskolan. I sammanhanget vill utskottet erinra om att SÖ i november1982 fick i uppdrag av regeringen att särskilt följa utvecklingen avundervisningen i orienteringsämnena och verka för en utveckling av denna undervisningi läroplanens riktning. Utskottet har inhämtat att som en del i arbetet meduppdraget ingår s.k. hearings med företrädare från bl.a. näringslivet ocharbetslivet varvid bl. a. inriktning, innehåll och läromedelsanvändning iorienteringsämnen belyses. Till en sådan hearing har bl. a. KF inbjudits. Defrågor som motionärerna för fram behandlas även i de läromedelsanalyser somingår i arbetet med nämnda uppdrag. Mot bakgrund av vad som har redovisats ovan avstyrkerutskottet förslaget i motion 1982/83:585 om åtgärder av regeringen syftandetill en utredning i nu berörd fråga. Med målsättningen att skapa enjämlik och meningsfull skola för alla elever bör enligt förslag i motion1982/83:948 (yrkande 3) varje skola ges möjligheter att utarbeta lokala kursplanerkring en väl definierad kärna av baskunskaper och basfärdigheter. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet peka påatt det finns stora möjligheter inom att lokalt utforma program ochkurser för att såväl tillmötesgå elevernas intressen som stimulera eleverna attutveckla olika intressen. Detta kan ske i fördjupningsstudier på alla stadier,individuellt eller i grupp. Inom skolan finns dessutom en betydande sektoravsedd endast för elevernas fria studieval omfattande temastudier, friaaktiviteter och tillvalskurser (jfr. Lgr 80 s. 33-36). Motion 1982/83:948yrkande 3 bör med hänvisning till det anförda avslås av . UbU1983/84:5 6 I motion 1982/83:948 behandlasockså frågan om små skolenheter. För att allmänt främja en god skolmiljöföreslås i motionen att skolskjutsar i den mån transport av elever ärnödvändig - bör gå i riktning från överbelagda skolor inom nybyggnadsområden itätorter ut till mindre skolenheter med få elever utanför tätorten (yrkande 5).Vidare bör enligt motionärerna de pedagogiska fördelar som finns i att elever iolika åldrar undervisas i gemensamma grupper utnyttjas i större utsträckningäven vid skolor där elevunderlaget medger s. k. A-form (yrkande 6). Slutligenförordas i motionen att anordnandet av enkla och tvåparallelliga högstadierbör stimuleras. Sålunda bör ledigblivna skollokaler i låg- ochmellanstadieskolor utnyttjas för högstadieundervisning (yrkande 7). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Det finns inte något uttryckligt åliggande för kommunernaatt anordna skolskjutsning. Emellertid är kommunerna skyldiga att vidtaerforderliga anordningar för att göra utbildningen tillgänglig för eleverna.När skolskjutsning anordnas, gäller förordningen (1970:340, omtryckt 1975:880)om skolskjutsning och statens trafiksäkerhetsverks tillämpningsföreskrifter avden . Den statliga regleringen på området tar enbart sikte pätrafiksäkerheten. Utskottet utgår frän att kommunerna även i övrigt anordnarskolskjutsningen på ett ändamålsenligt sätt. Utskottet anser inte att riksdagenbör göra ett uttalande om skolskjutsning i enlighet med yrkande 5 i motion1982/83:948. Beträffande motionens förslag om ökad undervisning i s.k.B-form vill utskottet peka på att tilldelningen till kommunerna av basresurseri viss omfattning avser basresurser som är gemensamma för två eller flera årskurser.Vidare vill utskottet erinra om att skolan enligt läroplanen skall vara indeladi arbetsenheter. Dessa kan bildas av elever ur olika årskurser (jfr. Lgr 80 s.42 f.). Då det ankommer pä kommunen och den lokala ledningen för skolenhet attinom i särskild ordning angivna ramar på ett ändamålsenligt sätt organiseraundervisningen, bör enligt utskottets mening inte uttala sig föranvändning av s. k. B-form såsom föreslås i motion 1982/83:948 yrkande 6.Yrkandet avstyrks därför. Med anledning av proposition 1981/82:157 om flexibelskolplanering m. m. beslutade bl. a. att kommuner iicke-glesbygd skulle kunna ha kvar eller nyinrätta högstadieskolor,s. k. filialskolor, med mindre än tre paralleller (UbU 1981/82:36, rskr1981/82:445). Med hänvisning härtill bör avslå motion 1982/83:948yrkande 7 om stimulans till enkla och tvåparallelliga högstadier. Mot bakgrund av att det ärangeläget att främja teknisk och naturorien-terande utbildning förordas imotion 1982/83: 1367 åtgärder för att stimulera kommunerna att byggalaborationssalar i mellanstadieskolor. En åtgärd vore enligt motionärerna attge kommunerna möjlighet till finansiellt stöd. Beslut har fattats att avveckla statsbidrag tillinvesteringar i skolbyggnader (prop. 1979/80:90 bil. 3, UbU 1979/80:3 y, FiU1979/80:25, rskr UbU1983/84:5 7 1979/80: 287). Riktlinjer för SÖ:s fortsatta uppgifter påskolbyggnadsområdet angavs i samband med beslut om den statligaskoladmini-strationen (prop. 1980/81:107, UbU 1980/81:38. rskr 1980/81:395). a. skulle gälla att SÖ som stöd för skolhuvudmännens analys ochberäkning av lokalbehov vid ny-, till- eller ombyggnad av skollokaler utarbetarsärskilda underlag för planeringen av skolans fysiska miljö. Underlagen bordegenomgående ha karaktären av allmänna råd. Utskottet har erfarit att SÖ är ifärd med att framställa sädana underlag. Det kan förväntas att SÖ härvid gerexempel på hur man skapar ett allaktivitetsrum (med bl. a. s. k. våtbänk) förexempelvis laborativa moment i naturorienterande ämnen. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion 1982/ 83: 1367. Regeringen bör enligt motion1982/83:957 utfärda direktiv för utformning AV frivillig morgonbön i skolan säatt tid och lokaler garanteras för verksamheten. Bestämmelser om anordnande av morgonsamling i grundskolanåterfinns i 5 kap. 27 § skolförordningen. Det ankommer på den lokala skolledningenatt närmare besluta om formerna för morgonsamlingen. Kommunen ansvarar förlokaler för skolans verksamhet. Utskottet avstyrker härmed motionen. Utskottet behandlade senast underföregående utförligt frågan om undervisningen i ireligionskunskap och avstyrkte därvid ett motionsförslag om riksdagsuttalandeatt kristendom skulle bli ett självständigt ämne i (mot.1981/82:1364. UbU 1982/83:4). Med hänvisning till vad utskottet dä anförde börriksdagen avslå det likartade förslaget i motion 1982/83:956. I motion 1982/83:967 krävs åtgärderför att förbättra invandrarelevernas möjligheter att tillgodogöra sigundervisning i olika ämnen och finna sigtill rätta i skola och samhälle. Vidarebör skolan ge alla elever en god orientering om olika politiska och religiösauppfattningar som är betydelsefulla i andra länder och för invandrare i värteget land. Skolan bör på så sätt bli en brygga mellan invandrarelevernaskulturer och den svenska kulturen. Motionärerna begär att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts ominternationaliseringen i (yrkande 5). I skolan meddelas bl. a. undervisning i hemspråk och isvenska som främmande språk (svenska som andraspråk). Den senare undervisningenär stadd i snabb utveckling. Utskottet har erfarit att det inom SÖ pågår arbetesom bl. a. kan leda till att ett servicematerial för undervisningen i svenskasom främmande språk kommer att publiceras under / 85. I vad avserhemspråksundervisningen utarbetas f. n. kommentarmaterial rörande jugoslaviskaspråk. I övrigt planeras inte något kommentarmaterial rörande invandrarfrågori avvaktan på statsmakternas beslut och UbU1983/84:5 8 eventuella regeringsuppdrag till SÖ med anledning avspråk- och kulturarvsutredningens förslag. Utredningen har tillregeringen överlämnat sitt huvudbetänkande Olika ursprung - Gemenskap iSverige, Undervisning för språklig och kulturell mångfald (SOU 1983:57). Utskottetvill i sammanhanget peka på att utredningen föreslär att s. k. interkul-turellundervisning bör vara grund för fortsatta och nödvändiga åtgärder inomskolundervisningen. Med hänvisning till de redovisade omständigheterna anserutskottet att det nu inte är påkallat med någon särskild åtgärd från riksdagenssida. varför yrkande 5 i motion 1982/83:967 avstyrks. I motion 1982/83: 1610 pekas på deninvandrarfientlighet och de rasis-tiska tendenser som gör sig gällande i dagoch som enligt motionärerna bl. a. utgör ett allvarligt hot mot invandrarna.För att förbättra invandrarnas situation krävs i motionen ökad informationtill det svenska folket om invandringens historiska orsaker m.m. Skolans rollär härvid av stor betydelse. Med hänvisning till vad som anförs i motionenhemställs i yrkande 5 i motion 1982/83: 1611 om förslag till ändrade regler ochriktlinjer beträffande skolans roll i kampen mot rasisnien. Med anledning av motionen vill utskottet peka på vissaåtgärder som har vidtagits och som ligger i linje med syftet i motionen. SÖ utkom är 1979 med ett omfattande handlingsprogram försitt arbete med invandrarfrågor. Häri ges bl. a. bakgrundsbeskrivningar såsomInvandringens omfattning och sammansättning. Invandrarnas sociala situation,samverkan eller konflikt mellan invandrare och svenskar. Ett särskilt avsnittägnas åt attityder och värderingar, relationer mellan majoritetsgrupp ochminoritetsgrupp där det hl.a. heter: "En förutsättning för att man skallkunna genomföra många av de åtgärder som föreslås i detta handlingsprogram, äratt man lyckas skapa tillitsfulla, positiva relationer mellan olika kulturellagrupper i samhället. Det är därför viktigt för alla som verkar iutbildningssamhället att bl. a. blottlägga, bearbeta och motarbeta fördomaroch negativa attityder och därigenom medverka till att förhindradiskriminerande handlingar." I den läroplan för som i sin helhet gällerfr.o.m. /83 (Lgr 80) föreskrivs att skolan skall ge elevernainsikter i invandrarfrågor. Vidare heter det (s. 17): "Skolan skall sökagrundlägga solidaritet med eftersatta grupper inom och utom landet. Den skallaktivt verka för att invandrarna i vårt land innefattas i samhällsgemenskapen.Den skall också grundlägga en vilja att söka fredliga lösningar av konflikter.Det betyder att skolan skall sträva efter att ge eleverna en förmåga att levasig in i och förstå hur andra människor har det och en vilja att handla medockså deras bästa för ögonen." Utskottet vill även i detta sammanhangerinra om det kommentarmaterial rörande invandrarfrågor som SÖ med anledning avspråk- och kulturarvskommitténs nyssnämnda huvudbetänkande kommer att utarbeta. UbU1983/84:5 9 (A1978:06) har kommit ut med rapporten till tolerans? Etniskarelationer i skolan författad av utredningens sekreterare (LiberFörlag, 1983). Den redovisar enkäter och undersökningar på skildanivåer och framlägger förslag till åtgärder inom hela skolsystemet. finns en broschyr. Diskriminering och hets motfolkgrupp, utgiven av statens invandrarverk som förklarar innehållet i denlagstiftning som ger invandrare och etniska minoriteter skydd mot olagadiskriminering och hets mot folkgrupp och ger anvisningar om hur det går tillatt anmäla misstanke om brott. För egen del vill utskottet framhålla den i motion1982/83: 1611 aktualiserade frågan såsom mycket allvarlig och utskottetinstämmer med motionärerna då det gäller att betona skolans roll isammanhanget. Enligt utskottets uppfattning bör emellertid de uppgifter ochskyldigheter som ankommer pä skolan för att motverka rasism kunna fullgörasutan att av regeringen begär de åtgärder varom yrkas i motionen.Utskottet avstyrker därför motion 1982/83: 1611 yrkande 5. 1 motion 1982/83: 1917 yrkande 5hemställs om förslag till lag om förbud för kommunerna att avgiftsbeläggaskolmåltider, läromedel m. in. För utbildningen i och i gymnasieskolan fåravgift inte tas ut (28 § och 29 § andra stycket skollagen). Enligt 2 kap. 27 §skolförordningen skall elever i i skälig omfattning ha tillgängtill läromedel och annan materiel som fordras för en tidsenlig undervisning. Iparagrafen finns även vissa bestämmelser om gåvoläromedel. Mot bakgrund av att det har förekommit diskussioner om ivilken utsträckning avgifter får tas ut av elever i ochgymnasieskolan har skolförfattningsutredningen i sitt delbetänkande Skollagen(Ds U 1981:4 s. 86 ff.) försökt att klarlägga innebörden av gällande bestämmelser,bl. a. såvitt avser läromedel, och övervägt om författningsregleringen kangöras tydligare. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för fortsattberedning inom . När det gäller skolmåltidsverksamheten finns inte någotuttryckligt åliggande för kommunerna att anordna skolmåltider. I 2 kap. 27 §tredje stycket skolförordningen föreskrivs emellertid att måltid i samband medundervisningen i hemkunskap skall vara kostnadsfri för eleverna i . Vid behandlingen under föregående av förslag omförbud att avgiftsbelägga skolmåltider (mot. 1981/82: 1375 yrkande 7, UbU1982/83:4) anförde utskottet att det inte var berett att föreslå riksdagenlagbestämmelser i enlighet med motionens syfte. Utskottet ansåg emellertid attskolmåltidsverksamheten är en angelägen del av skolans totala verksamhet ochutgick från att skolhuvudmannen känner stort ansvar även för denna del avskolans verksamhet. UbU1983/84:5 10 Med hänvisning till vad somredovisats ovan och till vad utskottet anförde i frågan under /83avstyrker utskottet motion 1982/ 83: 1917 yrkande 5.