bet · G701LU36 · 1983-12-31 00:00:00 — om förslag till lag omföretagshypotek m. m. 1983/84:128) 1 betänkandet behandlar utskotlet proposition1983/84: 128, i vilken regeringen () efler hörande avlagrådet föreslår atl anta i propositionen framlagda förslag tilllag om företagshypotek m.m,, samt de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1983/ 84:2746 och 2747, Vidare behandlar utskotlet de väckta motionerna 1982/83:377, 1223 och 1590 yrkande 1 samlden under allmänna motionstiden väckta motionen 1983/84:2193, Beträffandefrågan om var en central inskrivningsmyndighet för förelagsinteckningar skalllokaliseras har lagutskottet inhämtat yttrande från arbelsmarknadsulskotlel.Yttrandet har fogals lill betänkandet som bilaga 2. Synpunkter på denna frågahar också lämnats i skrivelser från patent-och registreringsverket,i samt lagmannen i . Viden hearing i har ulskoltet inhämtat synpunkter på motion 1590 yrkande1 från företrädare för banker, kronofogdemyndigheten, utvecklingsfonden,advokater och företagare. Regeringen föreslår i propositionen atl 1966 årslag om företagsinteckning ersätts av en ny lag om företagshypotek. Syftet medden nya lagen är att göra förelagshypotekel till en bättre och mer användbarsäkerhelsrätl än den hittillsvarande förelagsinleckningen. Bland nyheternamärks att alla näringsidkare blir inteckningsberältigade och atl allanäringsidkare får tillgång till rikstäckande inteckningar. Utskottettillstyrker dessa förslag, Ulskoltet tillstyrker också att handläggningen avärenden om förelagsin-teckning i fortsättningen skall ske med hjälp avautomatisk dalabehandling vid en för hela riket gemensam inskrivningsmyndighet.Ett förslag i en c-motion om bibehållande av en inskrivningsmyndighet i varjelän avstyrks följaktligen av utskottet. Enligtpropositionen bör den nya centrala inskrivningsmyndigheten förläggas tillMalmö. I motioner förordas en förläggning till resp. har i infordrat yttrande utan atl peka ul någonsärskild ort angett att lokaliseringen bör ske i enlighet med de riktlinjer fördecentralisering av statlig verksamhet som en enig riksdag ställt sig bakom.Lagutskottet tillstyrker en lokalisering till , Två 1 1983/84. LU1983/84:36 2 c-lédamöier och en s-ledamoi har reserverat sig för attmyndigheten förläggs till , 1 betänkandet tillstyrker ulskoltet vidare elt förslag ipropositionen om införandet av ett inskrivningsiättsligt institut som gör delmöjligt för en fastighetsägare alt rättsligt skilja en fastighet frän dessindustrilillbehör. Däremot avstyrker ulskoltet ett förslag i en motion (m) omen översyn av förmånsrällsordningen vid konkurs, syftande lill allföielagshypotek skall ges en sämre förmånsrätt än fordran pä lön eller pension(löneprivilegiet), Ulskoltet anser att en sådan ordning skulle allvarligtförsiimra förelagshy-potekeis kreditvärde. Ledamöterna frän moderatasamlingspartiet har reserverat sig för bifall till motionen. Slutligenavstyrker utskottet en c-molion med hänsyn lill alt däri upptagna frågor omsnabbare regislrering av förelag och om företagaibevis redan iir föremål föruiredning. I propositionen föreslår regeringen() atl skall anta i propositionen framlagdaförslag till 1, lag omföretagshypotek, 2, lag ominförande av lagen om föreiagshypoiek, 3, lag om ändringi jordabalken, 4, lag om ändringi konkurslagen (1921: 225), 5, lag om ändringi utsökningsbalken, 6, lag om ändringi , 7, lag om ändringi , 8, lag om ändringi förmånsrältslagen (1970: 979), 9, lag om ändringi lagen (1845:50 s. I) om handelmed lösören, som köparen låter i säljarens värd kvarbliva, 10, lag om ändring i lagen (1927:85) omdödande av förkommen handling, 11, lag om ändring i lagen (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt, 12, lag om ändring i lagsökningslagen(1946: 808), 13, lag om ändring i lagen (1978:882)om säkerhet för skaltefordringar m,m,, 14, lag om ändring i lagen (1981:775)om införande av utsökningsbalken, 15, lagom ändring i lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken. Över lagförslagen 1 -14 har lagrådet yltrul sig. Lagförslagenhar tagits in i bilaga I. LU1983/84:36 3 Under allmänna motionstiden väckta motioner Motion 1982/83:377 av MarianneKarlsson (c) vari yrkas atl hos regeringen hemställer om förslag sompåskyndar registrering av företag och alt förelagarbevis utfärdas i enlighetmed motionens förslag. Motion 1982/83:1223 av () och GöstaAndersson (c) vari yrkas all begär all regeringen låter ulreda eltalternativ med bibehållande av en inskrivningsmyndighet förförelagsinleckningar i varje län. Motion1982/83:1590 av m. fl. (m) vari yrkas 1. an hos regeringen begär en översyn avförmånsrällsordningen vid konkurs. Yrkande 2 i motionen har utskottet behandlat i belänkandelLU 1982/ 83:36. //, Under allmänna motionstiden väckt motion Motion 1983/84:2193 av MartinOlsson (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen anförts om att den planerade registermyndigheten för förelagsinleckningarbör knytas lill tingsräll, ///, Med anledning av propositionen väckta motioner Motion 1983/84:2746 av Sten-OveSundström (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen lill kännavad som i motionen anförts om lokalisering av den nya centralainskrivningsmyndigheten lill , Motion 1983/84:2747 av m. fl, (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna all den centralainskrivningsmyndigheten för ärenden om företagsinteckning bör lokaliseras tillSundsvall. Gällande bestämmelser omförelagsinleckning finns i lagen (1966:454) om förelagsinleckning. Enligt lagenmeddelas en förelagsinleckning i en näringsidkares verksamhet lill säkerhet fören fordran. Utmärkande för företagsinteckningen är all den medför enförmånsrätt om del sker en utmätning hos näringsidkaren eller denne försätts ikonkurs. tillkallades utredningen (Ju 1972:12) angåendeföretagsinteckning för all se över nämnda lag. Utredningen avlämnade 1973 och1975 delbeiänkanden med förslag om företagsinteckningar och vissa indelningsändringaroch om förmånsrätt för förelagsinteckningar, vilka förslag ledde lilllagstiftning resp, , Utredningen avgav sinslutbetänkande (SOU 1981:76) Företagshypotek, LU1983/84:36 4 Betänkandet har remissbehandlats.Vid remissbehandlingen fick uiied-ningens olika förslag elt positivtmoiiagande, och de har lagis lill grund för förslagen i propositionen, 1 del följande behandlar ulskoltet propositionen jämtedärtill anknutna motioner. Vidare behandlar ulskoilet en motion som tar uppfrågan om förmånsräll för föielagshypotek saml en motion rörandehandelsregister och förelagarbevis. 1 propositionen läggs fiam förslaglill lag otn företagshypotek som skall ersätta lag omföretagsinteckning. Med företagshypotek avses en säkerhetsrätt som grundar sigpå en företagsinteckning. Vidare läggs fram förslag till följdändringar i ellflertal olika lagar. Syftet med den nya lagen anges vara att göraförelagshypotekel till en bättre säkerhelsrätl än den hittillsvarandeförelagsinleckningen. I den nya lagen görs en anpassning till jordabalkens panträtt.skonstruklion.Bland nyheterna märks vidare alt alla näringsidkare blirinteckningsberältigade. Även den som slår i begrepp alt starta ennäringsverksatnhel får en riiti alt la ul förelagsinleckningar i verksamheten.Det nuvarande kravet på driftsbevis har därtor kunnat slopas. Andra nyheter är atl alla näringsidkare nu fär tillgångtill rikstäckande inteckningar och alt ärenden om förelagsinleckning ifortsällningen skall handläggas av en för hela riket gemensaminskrivningsmyndighet. Handläggningen kommer alt ske med hjälp av automatiskdalabehandling. 1 propositionen anges alt den centrala inskrivningsmyndighetenavses bli föriagd lill . Propositionen innehåller också elt förslag till ändring ijordabalken. Förslaget innebär all del införs ett nyii inskrivningsrättsligtinstitut som gör det möjligt för en fastighetsägare dels all rältsligl skiljaen fastighet från dess industrilillbehör, dels all återförena fastigheten medsådan egendom. Härigenom tillgodoses ell tidigare framställt önskemål frånriksdagens sida. Den nyalagstiftningen föreslås träda i kraft . Förelagsinleckningen har ellbeiydligl bällre krediivärde än motsvarande äldre inleckningsinstitut(förlagsinteckning, inteckning i jordbruksinventarier m, fl,) och har därtorkommit till stor användning. Särskilt har säkerheter i form avföretagsinteckning fått en alltmer framträdande plats. Av propositionenframgår att del totala antalet företagsin-tecknade fordringar uppgicklill , varav utgjorde under1980 beviljade inteckningar. En viktig orsak lill den ökade användningen avförelagsinteckning torde vara alt företagsinteckningen -alltsedan den genom 1975 LU1983/84:36 5 års reform flyllades i förmånsrättshänseende fram förelöneprivilegiel -ansetts ha etl mycket gott krediivärde. Stor betydelse tordeockså den omsiändighelcn ha haft all mindre och medelstora företag ofta harsvårigheter all sliilla någon annan kredilsäkerhet än förctapsinteckningar.Vidare torde det förhållandet ha inverkat alt panträtt i fastigheter undersenare år regionalt minskat i betydelse. 1 synncrhcl gäller del i fråga omindustrifastigheter. 1 vissa delar av landet har det nämligen visat sig svårtoch ibland omöjligt att sälja en industrifastighet vid nedläggning av etlftiretag. Fas-lighelspanler kan därför inte tillmätas någon störrebetydelse som kredilsäkerhet vid förelagskrediter. Den positiva utvecklingen av förclagsintcckningsinstitutelhar skett trots att det nuvarande systemet har betydande brister. Detförhållandet att inteckning för andra näringsidkare än aktiebolag kan meddelasendasl i ett län eller i en eller flera kommuner i samma län har fört med sigproblem. För en kreditgivare kan del vara kostsaml och tidsödande atl behövahantera ett flertal inteckningar i olika län för kredit till en och sammakredittagare när denne driver verksamhet som är spridd över flera län, I, ex. iform av en delaljhandelskedja. Vidare kan, om en inleckning är begränsad lillell visst område, hela värdet av säkerhelen ryckas undan för kreditgivaren omden inlecknade verksamheten flyttas till annat område. Härtill kommer alt med etlregionaliserat syslem betydande problem uppkommer vid olika administrativaindelningsändringar. En annan betydande nackdel med det nuvarande systemel äratt det inte omfattar alla näringsidkare. Enligt gällande räll kanförelagsinleckning meddelas endast i näringsverksamhet som utövas av ennäringsidkare som skulle ha varil bokföringsskyldig enligl 1929 årsbokföringslag om den allljäml hade varil i kraft. Vid elt flertal tillfällenhar i väckls motioner med yrkanden om atl förelagsinteckning skallkunna användas också av trädgårdsodlare, minkuppfödare, fiskare, renskötandesamer Som en annan nackdel med den nuvarande lagstiftningen kanockså nämnas de problem som uppkommer vid utfärdandel av s. k. driftsbevis lillstyrkande av all den som har medgell inteckningen driver sådan näringsverksamhetsom avses i medgivandel. Med anledning av en motion uila-lade sig år1977 (LU 1976/77: 18) för en översyn av reglerna om driftsbevis. Mot bakgrund av del anförda finner utskottet dettillfredsställande alt förslag nu läggs fram som innebär en förslärkning av densäkerhelsräll som företagsinteckning utgör och en välbehövlig modernisering avregelsystemet. An företagshypoleksinslilulet anpassas till det panträtisligaregelsy-slemel i JB kommer alt medföra betydande hanteringsmässiga fördelar.Genom att alla inteckningar i princip blir rikstäckande som regionaltbegränsade inteckningar förbjuds kommer man lill rätta med de problem som deregionala och lokala inteckningarna vållar . LU 1983/84:36 6 häravtorde förtroendet för förelagshypotekel som en god säkerhet komma atl ökabetydligt. Andra fördelar med den nu föreslagna ordningen är all varje näringsidkareges en räll lill företagsinteckning i sin verksamhel. En sådan rätt tillkommeren näringsidkare även om han vid inteckningstillfäl-let ännu inte påbörjatverksamheten. Alt också en blivande näringsidkare kan la ulförelagsinleckningar torde öka kredilmöjlighelerna i initialskedet ochföljaktligen vara av väsentlig betydelse för den som skall starta elt förelag.Härtill kommer atl med en sådan ordning del nuvarande kravet på driflsbevis kanslopas. Attsamtliga näringsidkare nu blir inteckningsberältigade innebär inte atl allanäringsidkare också i praktiken kan utnyttja den nya förmånen. Sålunda ger desärskilda förhållandena inom fiskerinäringen upphov till problem. Ofta användsinom denna näring partrederiel som företagsform, Parlrederiel är emellertid,såsom utredningen påvisal, mindre ändamålsenligt då del gäller all uinylljaföretagshypotek som kredilsäkerhet. Problemet förstärks av all man inomfiskerinäringen dessutom ofta arbetar i fiskelag som inle behöver varaidentiska med parirederiet, fiskelag kan beslå av både partredare ochandra. Om förelagshypotekel skall få praktisk betydelse för gemensamtverksamma fiskare torde del, såsom framhålls i propositionen, i allmänhet blinödvändigt för fiskarna att välja en annan förelagsform. t, ex, bolag ellerförening, Eltannat exempel på näringsidkare för vilka del kan komma att bli vanskligt altutnyttja rätten till företagsinleckning är renskötande samer. Enligt 1971 årsrennäringslag drivs renskölseln för de renägande samernas räkning av samebyn,som är en för ändamålet bildad samfällighel vilken efler registrering harrättskapacitet. Svårigheterna för samerna hänger bl, a, samman med alt detmellan de renskötande samerna och samebyn synes råda en sådan rörelsegemenskapatt den samlade verksamheten endasl kommer alt kunna intecknas som en enhet försig. En särskild uiredning, utredningen (Jo 1979:08) om rennäringens ekonomiskaförhållanden, har i uppdrag all se över rennäringens ekonomiska förhållanden.Departementschefen anser all det i avvaktan på resultatet av utredningen inteföreligger skäl atl överväga några särregler för de renskötande samerna i dennya lagen om företagshypotek, Ulskoltet kan ansluta sig till denna uppfattning.Utskottet vill emellertid stryka under vikten av att de renskötande samernasbehov av kredilsäkerheler kan bli tillgodosett. Ärenden om förelagsinteckning handläggs enliglgällande räll av en inskrivningsmyndighet i varje län. Ipropositionen föreslås all handläggningen av ärenden om förelagsinteckningföriäggs till en central inskrivningsmyndighet (), där inskrivningen skermed hjälp av aulomalisk dalabehandling. Motionärerna i motion 1223framhåller alt en cenlralisering av inskriv- LU1983/84:36 7 ningsviiscndel lill en enda myndighcl kommer allallvarligl försämra kontakterna mellan allmänheten ochinskrivningsmyndigheten. Med hänsyn lill alt ADB-lckniken medgerdecentraliserade lösningar bör enligl motionärerna prövas ett alternativ medbibehållandet av en inskrivningsmyndighet i varje län. Utskottet kan insliimma i motionärernas påslående atl deti och fin sig är tekniskt möjligt alt inrätta ett centralt ADB-rcgister och atlsamtidigt ha kvar ett regionalt inskrivnings väsende. En sådan ordning skulleemellertid föra med sig betydande praktiska svårigheter och komplicerade lagtekniskalösningtir. Som framgår av proposilicmen har utredningen efter en ingåendeanalys av olika allcrnaliv ftinnil atl en förutsällning för alt allanäringsidkare skall kunna ges rätt till riksinteckning är att en inrättas.För elt sådant inrättande talar också enligt departementschefenralionali-seringssynpunkter och rättssäkerhetsskäl. Det bör vidare påpekas atten cenlralisering inle, såsom motionärerna hävdar, kommer att försämra allmänhetensservice. Personliga besök på inskrivningsmyndigheten ärredan i dag sällsynta.Telefonsamtal kan ske lika bra till en central inskrivningsmyndighet som . Härtill kommer atl man genom en cenlralisering uppnår denfördelen atl del är möjligt att med etl enda telefonsamtal undersöka en vissnäringsidkares totala tnleckningsbelasl-ning. På anförda skäl tillstyrker utskottet all en inrättasoch avstyrker följaktligen bifall till motion 1223. Lokaliseringen av en central inskrivningsmyndighet Utredningen om företagsinteckningavstod från alt föreslå någon särskild plats för ClM:s lokalisering.Utredningen betonade dock alt en förläggning till tordeställa sig billigast, eftersom man där har betydligt fler upplägg ochhandlägger betydligt fler ärenden angående företagsinteckning än vid någonannan inskrivningsmyndighet. Därmed har man också den största personalen förhandläggning av sådana ärenden. Regeringen uppdrog åt domstolsverkel atl isamarbete med siatskontorel ulreda de lekniska och organisaloriska frågor somföranleds av ell genomförande av utredningens förslag. I uppdraget ingickförulsällningen all skulle förläggas till och att dennya lagsfiftningen och del nya sysiemel skulle kunna börja tillämpas den Ijanuari 1985. Arbetsgruppen redovisade resultatet av sittarbete i en rapport med lileln Förelagsinleckningar - handläggning meddatorstöd. 1 rapporten övervägdes bl.a. den lämpligaste lidpunklen för atlsamlidigl genomföra liigändringen. organisationsförändringen och dalorslödel.Med hänsyn lill den nödvändiga tidsätgången för att genomföra omläggningen ochmed särskild hänsyn till de höga säkerhetskrav som ställs på etlförelagsinleckningsregisler med rättsverkan framhölls alt om- LU1983/84:36 8 läggningen kunde ske först den . 1 rapportenfanns även en plan för hur den fortsalla utredningen av datorstödet bordebedrivas. I en daterad lagrådsremiss medförslag till lag om företagshypotek m. m. angavs all både personalpolitiska ochslatsfinan-siella synpunkter talade för att den centralainskrivningsmyndigheten anknyts till . Departementschefenförklarade atl han för egen del ansåg all en sådan lösning var den lämpligaste(se prop. s. 40). fick regeringensuppdrag all i samarbete med siatskontorel forlsälla ulredningsarbelel medsyslemkon-struktion av dalorslödel vid handläggningen av ärenden om förelagsinteckning.Myndigheterna skulle också fortsätta utredningen av de lekniska ochorganisaloriska frågor saml frågor rörande lokalplanering som föranleds av eltgenomförande av ADB-slödet. 1 uppdraget angavs att myndigheterna i sin uppdragskall utgå ifrån atl föriäggs lill tingsräll samt alt en lägesrapportför projektet skulle redovisas . 1 budgetproposition (bil. 4) anfördes attförslaget om den nya lagstiftningen om företagshypotek, som var föremål förlagrådels granskning, förutsatte all en central ADB-slödd registermyndighetinrättades. Avsikten angavs vara all denna skulle förläggas lill Malmötingsrätt. I förslaget lill lag om företagshypotek anges i 4 kap. 2 8all regeringen bestämmer vilken myndighet som skall vara inskrivningsmyndighet.När det gäller lokaliseringen anförs i slulprotokollel (s. 132) alt del vid ensamlad bedömning, där de regionalpoliliska och sysselsällningsmässigaaspekterna har getts ökad tyngd, befunnits all övervägande skäl lalar för enföriäggning till . I propositionen framhålls även alt arbetet med de lekniskaoch organisatoriska frågor som har föranletls av delta lagstiftningsärende harvisat all det knappast är möjligt alt låta den föreslagna lagen träda i kraftsom ursprungligen var länkl . Med hänvisning härtill förordas denI som tidpunkt för ikraftlrädandel. Frågan om lokaliseringen av har tagits upp i en mofionfrån den allmänna motionstiden och i två motioner föranledda av propositionen.1 motion 2193 (c) framhålls atl det från regionalpolitisk synpunkt är glädjandeatt man kommit fram till all inskrivningsmyndigheten kan läggas vid annantingsrätt än den i . Däremot är enligl motionären förslaget om enlokalisering av lill förvånande och anmärkningsvärt från allmännaregionalpoliliska synpunkter. 1 stället förordas all knyts lill Sundsvallstingsrätt. Som skäl härför anförs bl. a. atl palenlverkets bolagsbyrå ärverksam i , all kommunen haren omfallande dalaverksamhet samt all delförutom tingsrätt också finns hovrätt och kammarräll i . 1 motionenhänvisas också lill del slora behovet av nya arbetstillfällen i kommunen. Att dennya myndigheten bör lokaliseras lill hävdas även i LU1983/84:36 9 motion 2747 (s). Motionärerna pekar på desamordningsvinster som kan göras med palenlverkets bolagsbyrå samt hänvisartill den juridiska och datatekniska kompelens som finns i . I motionenhänvisas även till den successiva förlust av arbetstillfällen som har kunnatnoteras i kommunen varav en inle obetydlig del faller pä denstatliga sektorn. 1 motion 2746 (s) föreslås mot bakgmnd av riksdagensregionalpoliliska uttalanden atl del vid prövningen av den nya myndighetenslokalisering bör övervägas en förläggning till . Motionären hänvisar bl.a. lill alt kommunen drabbats av slora förluster av arbetstillfällen inomindustrin samt att Norrbollen har den ulanjämförelse största arbetslösheten i landet. Yttranden angående lokaliseringen har inkommit fränlänsstyrelsen i och patent- och registreringsverket. Iyttrandena ullalar sig myndigheterna för en lokalisering avinskrivningsmyndigheten till . För en närmare redogörelse överinnehållel i yttrandena hänvisas lill arbelsmarknadsulskollels yttrande (sebilaga 2). Lagmannen i har i skrivelse anfört alttingsrätten gärna skulle se all den nya inskrivningsmyndigheten placerades iLuleå. anför i sill yttrande atl del ärviktigt atl statsmakterna lar lill vara varje möjlighet alt vid beslul omlokalisering av statlig verksamhet främja en bättre regional balans.Arbelsmarknadsul-skoltel erinrar om alt statsmakterna betonat alt det måslefinnas starka skäl för alt lokalisera ny statlig verksamhel lill Stockholmsregionen.Vidare hänvisar arbelsmarknadsulskotlel lill regionalpolitiska beslutenligt vilket lokaliseringen av statlig verksamhet skall ske enligl prioritetsordningenI. 2. sydöstra och3. Enligt arbetsmarknadsutskottet fordras myckel starka skälför all dessa principer skall frångås. Med utgångspunkt i de intressen somarbelsmarknadsulskotlel har alt företräda bör lokaliseringen enligl utskottetske i enlighet med de prioriteringar som tidigare ställt sig bakom.Arbetsmarknadsutskottet avslår från all peka ul någon särskild ort som mestlämplig för en förläggning av utan anför all del bör ankomma pålagulskollel alt enligl de riktlinjer som arbelsmarknadsulskotlel angivit laslutlig ställning i lokaliseringsfrägan. och statskontoret har den 30 april 1984avlämnat sin lägesrapport (se ovan s. 8). Lägesrapporten avses bilda underlagför ell ställningstagande av regeringen lill förslaglill plan för forlsalt systemkonstruktion, anskaffning av ADB-ulruslning.medelstilldelning, personalrekrylering. lokalplanering samt för omläggning avinskrivningsböcker. I rapporten redovisas del fortsatta arbetet med systemkonstruktion,med vissa andra organisatoriska och lekniska frågor saml frågor rörandelokalplanering. Vidare redovisas ell förslag lill plan för fortsatt arbete inomprojektet. En ny lägesrapport avses bli avlämnad LU1983/84:36 10 , Av lägesrapporten framgår bl, a.att en lokalisering lill beaktas vid den pågående lokalplaneringen förombyggnad och renovering inom . Det har därvid visat sig möjligtall bereda plats för företagsinleckningsverksamhelen i , varigenom denfördelen uppnås all inskrivningsverksamheten för fastigheter och företagplaceras i anslutning lill varandra. Vidare framgår all personal från Malmötingsrätt numera deltar i projektet. Enligt lägesrapporten har totalkostnadenför projektet ökat frän 8,969 milj, kr, lill 9,364 milj. kr., vilkel bl,a,sammanhänger med omlokaliseringen till , konstaterar för sin del aft detregionalpolitiska beslutet varil väl känt för regeringen, och utskoUel utgårfrån all det beaktats vid prövningen av lill vilken ort den nyainskrivningsmyndigheten för förelagsinleckningar skall föriäggas. Vid denomprövning av lokaliseringsfrågan som skett efler del lagrädsremissenavlämnades har regeringen funnit att de regionalpoliliska ochsysselsällningsmässiga aspekterna har sådan tyngd atl myndigheten bör ienlighet med utlalanden förläggas ulanför ,Regeringen har därefter vid sin övergripande bedömning av frågan, med beaktandeav stalsfinansiella.