bet · G701KrU17 · 1983-12-31 00:00:00 — KrU1983/84:17 11 I betänkandet behandlas bl. a.frågan om etableringsfrihet. Utredningen föreslår här bl. a. att rätten attframställa, importera och sprida ljudupptagningar och upptagningar av rörligabilder grundlagsfästs. Detsamma sker i fråga om trådsändare, mottagare företer- eller trådsändning och apparatur för inspelning eller återgivning avljudupptagningar eller upptagningar av rörliga bilder. Likaså föreslås attverksamhet för offentligt framförande av yttranden i olika former skall försesmed grundlagsskydd. Det gäller sceniska framställningar, sändningar av ljud,bilder eller text till allmänheten genom tråd, offentlig visning av filmereller andra upptagningar av rörliga bilder, offentligt uppspelande ayljudupptagningar samt utställningar. Beträffande rätten att etablera verksamhetför sändning av radio- eller TV-program i etern föreslås dock inte någonändring av vad som gäller . Rätten att bedriva verksamhet för trådsändning till allmänhetenav ljud, bilder eller text skrivs in i grundlagen. Det innebär att enprincipiell sändningsfrihet slås fast. Sändningsfriheten kan dock begränsas ivissa syften. I betänkandet föreslås att förhållandet mellan reklam ochyttrandefrihet regleras. Utredningen menar att reklam kan innehålla både ettopinionsbildande och ett avsättningsfrämjande moment. All reklam skall därförfalla under grundlagens skydd. Men grundlagen skall inte hindra att det genomvanlig lag meddelas föreskrifter för näringsidkare om innehållet i ochutformningen av yttranden i näringsverksamhet. YGL innehåller en regel som medger att de nu gällanderestriktionerna för reklam i program i eter- eller trådsändningar kanupprätthållas med stöd av vanlig lag. Finansieringen av Radiosframtida verksamhet behandlades i (RD 1983/84:88) den 23 februari1984 då statsrådet svarade på en fråga från ().Frågan gällde om statsrådet var beredd att ge tilläggsdirektiv tillmassmediekommittén av innebörd att kommittén skulle överväga reklamfinansieringför att skall kunna tillhandahålla ett brett utbud av program. 1 sitt svar erinrade statsrådet om att Radiosverksamhet finansieras med TV-avgifter. Han menade att det är ett förverksamheten fördelaktigt finansieringssätt. Det ger en stabil inkomst, godaplaneringsförutsättningar och möjlighet till en oberoende ställning. Det finnsingen anledning, sade statsrådet, att ändra en finansieringsform som fungerarbra. Eftersom flertalet svenska hushåll har TV-mottagare, ger även relativtblygsamma höjningar av avgiften goda inkomstökningar för . I samband med förberedelserna för ett nytt radioavtal börnaturligtvis finansieringsfrågorna belysas ingående. Statsrådet sade sig ha föravsikt att före nästa avtalsperiod lämna ett förslag till regeringenom hur KrU1983/84:17 12 förberedelserna bör ske. svarade statsrådet (RD1983/84:94) på frågor från , , Per ,och (alla vpk) om vilka åtgärder regeringenkommer att vidta för att förhindra den planerade indragningen av Riksradionsdistriktskontor på fem orter. I sittsvar anförde statsrådet följande: Riksdagsbeslutet (prop.1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr 1977/ 78:337) ger Radio-koncernenrelativt fria händer när det gäller planeringen av distriktsverksamheten. I denproposition som föregick beslutet anges endast tre riksradiöredaktioner utanförStockholm nämligen , och "minst en redaktion till en ort iNorrland". Det anges också att det är angeläget att Riksradion fårmöjlighet att också på andra orter bygga upp egna redaktioner som blir merjämbördiga med och då det gäller att bidra med en bred ochvarierad programproduk-don. Vidare betonas vikten av ett samarbete medLokalradion och att Lokalradion genom sin uppbyggnad delvis kan tjäna somRiksradions distriktsorganisation. De fem frågorna om Riksradions distriktskontor föranledsav en utredning inom Riksradion som mynnar ut i vissa förslag tillorganisatoriska förändringar. har inte fattat någotbeslut i frågan. Den förändrade distriktsindelning som övervägs fallerinom ramen för Radio-koncernens interna arbete och föranleder ingenåtgärd från regeringens sida. Vid samma dllfälle (RD 1983/84:94)behandlades en fråga om den framtida organisationen av . () hade frågat statsrådet om han avsåg att gemassmediekommittén tilläggsdirektiv i syfte att utreda denna fråga. Statsrådet erinrade i sitt svar bl. a. om attmassmediekommitténs uppdrag är koncentrerat till frågor rörandesatellitmottagning och kabeldistribution. I tilläggsdirektiven dll kommittén(Dir 1983:19) sägs bl. a. att kommitténs uppgift bör vara att lägga framförslag till beslut om principer för utbyggnad och utnyttjande av ny teknik förmassmedieändamål. Kommittén skall belysa hur användningen av ny teknik påverkarradio- och TV-verksamhet av nuvarande slag. kommer attpresentera sina förslag . Han påpekade vidare att enligt tilläggsdirektiven tillmassmediekommittén SRAB bör vara oförhindrat att aktualisera och genomföraorganisatoriska förändringar inom koncernen. I den mån förändringarna är av ensådan art att de kräver avtalsförändringar förutsätts att företaget kommer intill regeringen med förslag dll sådana. utreder nu med stöd avdenna initiativrätt en rad frågor som rör koncernens organisadon, regionalisering,betal-TV m. m. I samband med årets anslagsframställning kommer att redovisa förslag i dessa frågor. Förberedelserna för ett nytt avtal bör, menade statsrådet,ske i form av en parlamentarisk beredning. När massmediekommittén och SRAB lagtfram KrU1983/84:17 13 sina förslag kommer statsmakterna att ha ett bra underlagför utformningen av direktiv dll en sådan beredning, sade han. Frågan om andelen av i distrikten producerade program iRiksradions sändningar togs upp i (RD 1983/84:107).Statsrådet svarade då på en interpelladon av () och enfråga av (). I sitt svar anförde statsrådet bl. a. följande. Genom beslut (prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr 1977/78:337) antogs ett reformprogramför radio- och TV-verksamheten för avtalsperioden fram till den 1 juli 1986.Genom riksdagsbeslut (prop. 1980/81:100 bil. 12, KrU 1980/81:22, rskr1980/81:175) föriängdes reformperioden t.o.m. /89. När detgäller andelen distriktsproducera-de program angavs i det förstnämnda beslutetatt den bör ökas så att den uppgår dll av den produkdon i TV och ljudradiosom rimligtvis kan utlokaliseras. I och med beslutet om en förlängning avreformperioden gäller att detta skall vara genomfört vid utgången av . Frågan och interpellationen föranleds av en rapport somutarbetats inom Riksradion och som remissbehandlas inom företaget. I denrapporten anges distriktens bidrag med originalproduktioner i rikssändningarnatill . Därtill kommer de program som köps in från Lokalradion förrikssändning. Den totala andelen program i rikssändningarna som produceratsutanför kan enligt uppgift från Riksradion för innevarande åruppskattas till eller möjligen något mer, beroende på hur omfattandesamarbetet med Lokalradion kommer att bli. Om siffrorna är korrekta skulleandelen distriktsproducerade program i Riksradion alltså redan nu ligga mycketnära riktmärket för utgången av . Det är självklart att Riksradion, liksom de övrigaprogrambolagen, skall följa de beslut som fattat omprogramverksamheten. Regeringen bör dock inte vidta några åtgärder på grundvalav programföretagets interna utredningsarbete. Att pröva huruvida Riksradion följt de regler och riktlinjersom gäller för verksamheten är i första hand en uppgift för radionämnden. Sedanbör givetvis såväl rikdinjerna som efterlevnaden av dem ses över i samband medatt avtalet förnyas. Statsrådet svarade den 17januari 1984 (RD 1983/84:61) på en fråga från (vpk) omSveriges Radios sändningar på invandrarspråk och om regeringen vore beredd attvidta åtgärder som garanterar minst nuvarande nivå på Radiossändningar på invandrarspråk. Frågan skulle enUgt svaret vara föranledd av att SverigesRadios koncerndirektion beslutade tillsätta en utredning som skallundersöka programverksamheten för språkliga och etniska minoriteter. Statsrådetanförde vidare följande. I gällande avtal mellan staten och programföretagen inomSveriges fastställs att programföretagen har skyldighet att tasärskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter. I samband med att denya avtalen ingicks betonades denna verksamhets betydelse av såväl regering somriksdag. som gått sedan avtalen trädde i kraft har en avsevärdutbyggnad skett. KrU1983/84:17 14 Avvägningar som gällersändningarnas omfattning och val av språk svarar prövar om programföretagen fullgör sina förpliktelser när detgäller hur olika gruppers behov tillgodoses. Enligt uppgifter från gäller utredningen enöversyn av hur den nuvarande verksamheten bedrivs, om det finns möjlighetertill ökad flexibilitet och samverkan mellan programföretagen och hurverksamheten bäst skall bedrivas med de medel som står dll buds. Någranedskärningar av den omfattning som frågeställaren befarar planeras alltså inteenligt , sade statsrådet. distributionsnät för regionala TV-sändningardebatterades i (RD 1983/84:8) med anledning av enfråga från (). Denne hade frågat om statsrådet varberedd att vidta åtgärder så att distributionsnät anpassas tilldistriktsindelningen för de regionala TV-sändningarna. Frågan gällde särskilt mottagningsförhållandena inordöstra delen av , där det inte går att ta emotSmålandsnytts sändningar, men däremot Västnytts. I sittsvar anförde statsrådet bl. a. följande. Problemet är inte unikt. Liknandesvårigheter finns i andra delar av landet. Bakgrunden är att landetsdistributionsnät byggdes ut när regionala program inte fanns och då ambitionenvar att ge bästa möjliga rikstäckning. För att åstadkomma en täckning som heltföljer regionindelningen krävs omfattande investeringar i kompletterandesändare. För hela landet torde det röra sig om bortåt 50 milj. kr. I den investeringsplan för sändarnätet som fastställdes avriksdagen anges att "utbyggnaden av särskilda sändare förregional-TV slopas utöver nödvändiga kompletteringar iförbindelser som kan föranledas av tillkomsten av nya regioner". F. n. torde detta vara en ordning som vi får acceptera.Med hänsyn till den allmänna återhållsamhet som krävs på alla samhällsområdenär det knappast försvarbart att satsa stora belopp på detta ändamål. Vissa uppgifter om Radio utarbetades enutvecklingsplan för Lokalradion . I ett särskilt avsnitt omstationsindelningen i erinrades bl. a. om att beslut omLokalradion innebar att kom att ges en indelning ilokalradioområden som hade andra grunder än indelningen i övriga , därlänsgränserna följs helt. Det var huvudsakligen närings-och kulturgeografiskahänsyn som föranledde den indelning som fastställdes och som innebar att de länsom drabbades var som blev delat mellan två lokalradioområden ochGöteborgs och län som likaså delades med södra fört till RadioGöteborg och resten till Radio Trestad. Dennauppdelning kom, sägs det, att accentueras ytterligare av det faktum KrU1983/84:17 15 att ett av de två försöksområdena som anvisadeför prövning av Lokalradion var i . RadioSjuhärad, som omfattar fem kommuner, har ända från start haft egna sändningaroch självständigt skött bevakningen av . I ett särskilt avsnitt i utvecklingsplanen behandladesRadio . Där lämnades bl. a. följande upplysningar: I riksdagsbeslutet om RadioSjuhärad liksom om Radio angavs att man skulle pröva lokalradionsmöjligheter i ett mindre bevakningsområde än ett helt län. För bådaförsöksområdena gäller dock som tidigare nämnts att lokalradion pågrund av otillräckliga resurser inte haft möjlighet att bedriva vad som skullekunna kallas "särskild försöksverksamhet". Radio har fungerat som lokalredaktion tillGöteborg, framför allt på nyhetsområdet. Därutöver har stationen sänt egnadagliga nyhetssändningar över . Tanken att Radio skall utvecklas till en egenstation har utomordentligt stöd av alla som berörs, liksom av den erfarenhetman samlat om lokalradioverksamhet i området. Området är dessutom såstort att det väl försvarar sig som självständig station. Det omfattar femkommuner och har ca 177 000 invånare. Det som skiljer Radio som egenstation från andra mindre lokalradiostationer är att det blir den enda stationsom inte har länsstyrelse och landsting inom det egna området. Detta problemlöses med hjälp av Radio Trestads lokalredaktion i . Den kan fungerasom egen station fr. o. m. den tidpunkt då stationen har ca 20 medarbetare. Radio hade 7,5 /83 och sänder , vilket innebär en sändningsddav i genomsnitt . () skriver i sinanslagsframställning för /85 att i Lokalradions långsiktigaplanering har ingått att Radio skulle bli en självständiglokalradiostation . I har det under 1983motionerats i frågan om man har hänvisat dll Lokalradions egen planering ochpoängterat vikten av att Radio blir en egen station. Dettaskulle innebära bl. a. en förstärkning på mer än 10 tjänster. LRAB har i och för sig inte ändrat sin inställning dll attRadio blir en självständig station. Däremot är det intemöjligt att nu göra utfästelser detta kan ske. Det blirhelt beroende av medelsdlldelningen . Det bör dock vara möjligt attåstadkomma en successiv men begränsad ökning av egna sändningar ochför detta krävs ett visst resursdllskott . Förslag om att Radio skallbyggas ut och utgöra ett eget lokalradioområde har vid flera tillfällenavstyrkts av utskottet och avslagits av (KrU 1975:6, KrU 1976/77:7,KrU 1977/78:1, KrU 1979/80:13, KrU 1982/83:21). KrU1983/84:17 16 Rundradion i har sedan1950-talet utvecklats snabbt. Reguljära ljudradiosändningar påbörjades redan år1923. Det dröjde dock innan det andra ljudradioprogrammet tillkom.Tre samtidiga rikstäckande ljudradioprogram infördes permanent i mitten av1960-talet. startade televisionens reguljära sändningar. Genomriksdagsbeslut infördes två på likvärdiga villkor arbetande kanaler itelevisionen. De båda programkanalerna - TVl och TV2 - blevresursmässigt likställda fr. o. m. /73. 1966 årsriksdagsbeslut innebar också att den regionala produktionen skulle utvecklas.Som rimlig målsättning angavs att omkring en fjärdedel av programproduktionenskulle ske regionalt. tillkom två radiobolag: och . Båda dessabolag var dotterbolag till med egen sändningsrätt. Utvecklingen kännetecknas av en väsentligutbyggnad av den regionala och lokala verksamheten. Riksdagsbeslutet om en ny organisation för radionoch televisionen innebar att den allmänna riksprogramproduktionen som handhadesav fördes över till två nya programföretag, ett för TV och ettför riksradio. bibehöll sin tidigare funktion som moderbolag ikoncernen med dotterföretagen. Lokalradion och Utbildningsradion och de tvånybildade programföretagen och (). Moderbolagets uppgifter inskränktes kraftigt i förhållande dll vad somtidigare gällt. riksdagsbeslut angavs som mål för verksamheten underavtalsperioden t. o. m. 1985/86 att riksprogramproduk-tion i radio och TVutanför skall öka så att den uppgår till av egenproduktionen vidperiodens slut. Vidare skall regional-TV-verksamhe-ten permanentas och byggasut till att omfatta elva distrikt. Omfattningen av distriktsutbyggnaden är dockendast en rekommendation från statsmakternas sida. Distrikten fick väsentligtökade resurser och Lokalradion förstärktes och byggdes ut till 24lokalradiostationer. De regionala nyhetssändningarna i TV har byggts ut ochförekommer i åtta distrikt. inleddes också försöksverksamhet mednärradio. Utbyggnaden av radio- och TV-verksamheten innebär attkoncernen ökade kraftigt bl. a. personalmässigt. /67 hadeSveriges Radio ca 2 500 anställda. var antalet ca 4 500. År 1983uppgår antalet tjänster inom koncernen till 6 020, varav Lokalradion har 684och Utbildningsradion 378. Kostnaderna för radio- och TV-verksamheten stegunder de sistnämnda tio åren från 184 milj. kr. till 732 milj. kr. I fastpenningvärde ökade resurserna mellan dessa år med . För budgetåret1983/84 uppgår koncernens kostnader dll 1 817,5 milj. kr. Från budgetåret1981/82 gäller för verksamhet att koncernen får KrU1983/84:17 17 ett reformpåslag om och är ålagd ettrationaHseringskrav på . Med anledning av förslaget i proposition 1983/84:40om vissa ekonomisk-politiska åtgärder beslöt att åläggaSveriges för /86 ett ytterligare besparingskravom 50 milj. kr. De nu gällande avtalen mellan staten och bolagen iSveriges Radiokoncernen upphör att gälla vid utgången av . Inför den nya avtalsperioden står statsmakterna inför enny situation på massmedieområdet. Denna kännetecknas av att program kommer attkunna tas emot inte bara över det markbundna distributionsnätet utan också viasatellit, kabel och videogram. Radiokoncernens organisation m. m. Med sikte på kommandeomförhandlingar av nu gällande avtal mellan staten och Radio-koncernenlägger flera motionärer fram synpunkter på och förslag till förändringar avden nuvarande organisationen. I motion 2278 (c) erinras om att företagen inom har börjat se över sin organisation. Motionärerna uttalar sintillfredsställelse härmed bl. a. med hänsyn till att situationen på massmedieområdetinför den nya avtalsperioden är betydligt mer komplicerad än vad som var falletår 1978. Det är därför viktigt, sägs det, att regeringen har godframförhållning i sina förberedelser. Motionärerna anser att vissa hitdllsgällande riktlinjer bör gälla även för nästa avtalsperiod. De föreslår attriksdagen i en framställning till regeringen uttalar att den svenska rundradionskall verka i allmänhetens tjänst och stå fri i förhållande till såväl polidskasom kommersiella intressen. Denna frihet måste, sägs det, vara förenad med enmedveten strävan till objektivitet och saklighet i det samlade programutbudetoch ge möjligheter för oUka åsikter och meningsriktningar att komma till tals.Vidare bör nuvarande ägarstruktur med företrädare förfolkrörelser, dagspress och näringsliv bibehållas. Modonärerna menar att aktieägargruppen på ett tidigtstadium bör få delta i förberedelsearbetet inför den nya avtalsperioden. Även idenna fråga bör göra en särskild framställning till regeringen. De allmänna riktlinjer för verksamhet sommotionärerna anger överensstämmer med de grundläggande principer som hittillsgällt och fortfarande gäller för rundradioverksamheten i . Om dessaråder allmän enighet. De ligger väl i linje med de förslag somyttrandefrihetsutredningen har lagt fram i betänkandet (SOU 1983:70) Värnayttrandefriheten. Ett särskilt uttalande enligt motionen finner utskottetalltså inte påkallat. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det krävsnoggranna förberedelser inför den nya avtalsperioden. Som framgår avredovisningen i det föregående utreds f. n. en rad frågor som rör organisation, regionalisering, finansiering m. m. I sitt svarpå en fråga om den framtida organisationen av sedanaviserade KrU1983/84:17 18 statsrådet att en parlamentarisk beredningkommer att tillkallas för att förbereda ett nytt avtal. Med hänsyn härtillfinner utskottet att modonärernas önskemål beträffande förberedelserna införett nytt avtal i allt väsentligt kommer att bli tillgodosedda. Även i denna delanser utskottet inte att ett uttalande enligt motionen är påkallat. I motion 2278 föreslås även att skall ställa sigbakom motionärernas synpunkter i fråga om en förändring av . Den nuvarande organisationen med två ljudradiobolag kritiserasoch motionärerna förordar att delas upp på tvåproducerande och sändande företag - ett ljudradio- och ett TV-bolag. Dettainnebär, sägs det, att Riksradion och Lokalradion slås samman. Detta nyaföretag skulle få ansvaret för Utbildningsradions verksamhet i fråga omradioprogram medan produktionen av utbildningsprogram för TV och video övertasav TV-bolaget. Motionärerna ifrågasätter om moderbolaget, , fyller någonfunktion. Liknande synpunkter och förslag i fråga om ljudradions nuvarandeorganisation förs fram i tre motioner. Enligt motion 984 (c) bör Riksradionsorganisadon och då i första hand dess regionala organisadon ses över. Motionärerna anser att ett samarbete med Lokalradion börkomma till stånd i regionerna. Såväl i denna motion som i modonerna 1229 (m),1658 (s) och 2264 (c) hävdas att det vore möjligt att effektivisera ochradonalisera ljudradioverksamheten genom ett närmare samarbete mellanRiksradions regionala verksamhet och Lokalradions verksamhet. I motionerna 1229och 2264 förespråkas att Riksradions regionala verksamhet förs över till Lokalradionsmedan enligt motion 984 Lokalradion skulle kunna utgöra Riksradions lokalaförankring. Utbildningsradions distriktsverksamhet bör, anförs det i modon1229, tas med i detta rationaliseringsarbete. Riksradion och Lokalradion har ingått ett samarbetsavtalenligt vilket bl. a. tekniska resurser skall utnyttjas gemensamt. Detta avtallöper ut . Inom de båda företagen har man genomfört vissautredningar för att dels bygga ut detta samarbete, dels genomföra debesparingar som statsmakterna ålagt . Styrelsen för deoUka radiobolagen liksom moderbolagets styrelse kommer att få taställning till förslag från dessa utredningar. I detta sammanhang vill utskottet erinra om att 1978 årsriksdagsbeslut om radions och televisionens fortsatta verksamhet i fråga omRiksradions distriktsorganisadon innebär att det är företagets egen sak attinrätta redakdoner utanför dll det antal och av den storlek somavgörs av radions egna behov. Redaktionerna i och förutsattesbli kvar. Vidare uttalades i samband med beslutet att en utgångspunkt bordevara att minst en av redaktionerna förläggs till en ort i . Ettsamarbete mellan Riksradions distriktsredakdoner och Lokalradion borde komma dllstånd och det angavs som en möjlighet att Lokalradion delvis skulle kunnafungera som Riksradions distriktsorganisation. KrU 1983/84:17 19 programproduktioneninnebär radiobeslut att distriktens andel av riksprogramproduktionenför radio och TV skulle öka från dll av sändningsdden. Somframgår av redovisningen i det föregående har det förslag som utarbetats inomRiksradion enUgt vilket fem av Riksradions distriktskontor skulle dras införanlett frågor i . I sitt svar anförde statsrådet bl. a.att den förändrade distriktsindelningen som övervägs faller inom ramen förSveriges interna arbete och inte föranleder någon åtgärd frånregeringens sida. Utskottet vill även erinra om att statsrådet uttalat att ettunderlag för utformningen av direktiv till den parlamentariska beredningenkommer att finnas när massmediekommittén och har lagt fram sinaförslag. Utskottetkonstaterar att de synpunkter och förslag på organisation sommotionärerna fört fram är föremål för utredningar inom bolagen. Efter det attRiksradion och tagit ställning till resp.utredningsförslag kommer moderbolagets - SRAB - styrelse att behandlaförslagen. Utskottet förutsätter att utredningarna kommer att ingå i underlagetför den ovan nämnda parlamentariska beredningens arbete. Med hänsyn tillgällande avtal och till att arbetet i den parlamentariska beredningen inte börföregripas anser utskottet inte att bör göra en framställning dllregeringen enhgt här aktuella motionsyrkanden. Dessa avstyrks alltså. Utskottetutgår dock från att tidigare uppställda mål för den andel av utbudet iriksprogrammen som produceras utanför upprätthålls. Imotion 2453 (vpk) yrkas att uttalar att SVT bör inrikta sinlångtidsplanering på att andelen egenproduktion skall höjas dll avutbudet. Motionärerna uttrycker sin oro för utvecklingen på massmedieområdetoch effekterna av kommande sändningar av TV-program från den europeiskakommunikationssatelliten. De menar att måste stärkas och att deninhemska programproduktionen måste rustas upp. Medegenproduktion avser motionärerna såväl program producerade av Radiosom program producerade av fria producenter i . Den senare typen avprogram hänförs av till främmande produktion, vari även ingårprogram som köpts in från utlandet. Av SVT:s totala utbud utgörs avprogram producerade i . Om Utbildningsradions program ochreprissändningar medräknas utgör svenskproducerade program avsändningarna. Mot denna bakgrund finner utskottet att motionärernas önskemål iallt väsentligt är uppfyllt och att någon åtgärd från sida i dennafråga inte är påkallad. Utskottetvill dock framhålla att det är vikdgt att den svenska produktionens andel avdet totala utbudet upprätthålls på nuvarande nivå.