bet · G701NU39 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:39 I detta betänkande behandlas tio motioner som rörindusiripolitiska åtgärder i . Motionerna avser järnsvampsverk(även i Bergslagen), tillverkning av konstgödsel, kemisk industri, bär- ochkonservindustri, tillverkning av tonträ och utveckling av industristrukturen imalmfälten. Utskottet behandlar fyra motioner (s; fp; vpk) medförslag om att järnsvampsverk skall lokaUseras till ellerBergslagen. Att regeringen följer utvecklingen beträffandejärnsvampslillverkningen och uppmärksammar möjligheterna att en sådanproduktion kan integreras i malmberedningen är angeläget, menar utskottet, somdock avstyrker att skall kräva utredningar med viss inriktning ellereljest ta ställning i lokaliseringsfrågan. Förutsättningarna får, sägerutskottel, inte låsas inför behandlingen av malmfältsutredningens betänkande. reservation (m) markeras tydligt att det inte är en uppgift för riksdagenatt uttala sig om var järnsvamp skall tillverkas i landet; i en annan (vpk)krävs tvärtom ett klart ställningstagande av till förmån för i förstahand , i andra hand Bergslagen. Enmotion (vpk) om tillverkning av konstgödsel i baserad på lokalaråvaror ger enligt utskottet inte anledning till något uttalande frånriksdagens sida med hänsyn till att malmfältsutredningen nyUgen har lagt framvissa förslag i frågan. Inte heller tillstyrker utskottel begärda (s) initiativtill en småskalig tillverkning av ammoniak ur torv. Ekonomiska förutsättningarsynes inte föreligga, och andra alternativ kan diskuteras. Ett önskemål (vpk)om åtgärder för att bär- och konservindustri etableras i är enligtutskottet i allt väsentligt tillgodosett genom aktiviteter som länsstyrelsenoch Norrlandsfonden bedriver. Med liknande argument avstyrker utskottet tvåmotioner (s; vpk) i vilka begärs att tillverkning av tonträ för musikinstrumentstartas i . Ett förslag (s) all en del av vinsten i skallavsättas för bidrag till förverkligande av utvecklingsprojekt i malmfältskommunernaavstyrks. Syftet är angeläget men metoden i vissa avseenden diskutabel, anserutskottet, som även på denna punkt hänvisar till malmfältsutredningens förslag. NU1983/84:39 2 De motioner som behandlas här är följande: 1983/84:421 av (vpk), vari hemställs atl hemställer hos regeringen om åtgärder ochförslag i syfte att etablera en bär- och konservindustri i , 1983/84:561 av m.fl. (vpk), vari hemställs atl hemställer hos regeringen attsnabbutreda frågan om var ett järnsvampverk bör förläggas och framlägga förslagi enlighet med vad som motionen anför, 1983/84:695 av (vpk), vari hemställs att hemställer hos regeringen om åtgärder föratt starta tillverkning av lonträ i , 1983/84:860 av m. (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om att förslagsnarast föreläggs , som möjliggör uppbyggande av en samhällsägdkonstgödseltillverkning i malmfälten, 1983/84:1036 av (),vari hemställs aU begär att regeringen skyndsamt låter utredamöjligheten av en integrerad järnsvamptillverkning vid iMalmberget, 1983/84:2355 av m.fl. (s), vari hemställs att hos regeringen begär all möjligheternaprövas att genom vinstavsättning i ekonomiskt stödja utvecklingen avindustristrukturen i malmfälten, 1983/84:2370 av (), vari hemställs att uttalar sig för att en kemisk industri förexempelvis tillverkning av ammoniak lokaliseras till inland ienlighet med vad som anförts i motionen, 1983/84:2371 av . (s), vari hemställs att begär atl regeringen undersökerförutsättningarna för att i särskilda former ge erforderligt stöd tilligångsättning av produktion av lonträ vid , 1983/84:2379 av (),vari hemställs att hos regeringen begär att frågan omförutsättningarna för ett järnsvampverk i malmfälten närmare utreds, 1983/84:2793 av m.fl.(vpk), såvitt gäller hemställan (7 delvis) att ger regeringen till känna vad motionen anför om lokalisering av järnsvampverk . Yrkande 7 i motion 1983/84:2793behandlas i återstående del i näringsutskottets betänkande NU 1983/84:35. NU1983/84:39 3 Uppgifter i anslutning till motionerna har nyligenlagt fram betänkandet (Ds I 1984:9) Framtid i Malmfälten. Utredningens förslag läggs fram mot bakgrund av ensamhällsekonomisk analys av olika utvecklingsalternativ förLuossavaara-Kiirunavaara AB () och malmfälten. Analysen visar alt fortsattjärnmalmsbrytning i malmfälten på lång sikt är möjlig under vissafömtsättningar. En sådan är att produktionen kan upprätthållas på en nivå avminst ca om två gruvor drivs och minst ca 8 miljoner tonom endast en gruva () bryts. En annan förutsättning är att etteventuellt prisfall på ;s produkter inte blir större än iförhållande till prisnivå. Ett större prisfall på företagets produkterskulle innebära att det från samhällsekonomisk synpunkt inte är försvarbart attfortsätta järnmalmsbrytningen i malmfälten längre än till omkring . I ett mycket långsiktigt perspektiv framemot år 2020-2030måsle; anför utredningen, beaktas att de nya huvudnivåer som planeras isåväl som med känd teknik och kända malmtillgångarsannolikt blir de sista i resp. gruvor. Det är enligt utredningen av grundläggande betydelse attstatsmakterna deklarerar sin syn på framtid och på företagets roll ochansvar när del gäller det långsiktiga arbetet för att stärka och utvecklanäringslivet i malmfälten. Detta är viktigt inte minst med tanke påutredningens förslag till olika förädlingsprojekt som är knutna till järnmalmshanteringen. Ulredningen bedömer att en befolkningsminskning imalmfälten på ca 12 000 personer kan komma att ske fram omproduktionsvolymen vid ligger kvar på och om inteytterligare åtgärder vidtas för all stärka sysselsättningen i regionen.Kraftfulla åtgärder måste enligt utredningen vidtas för att förhindra ökadarbetslöshet och utflyttning. För att en ökad arbetslöshet kortsiktigt skallmotverkas föreslås att regeringen vidtar åtgärder för att snabbt få nya företagtill malmfälten. Regeringen bör med kraft driva frågan om att förlägga statligtjänsteproduktion till Servicecentralen i (). En enhet förvård och konservering av museiföremål bör byggas upp i Kiruna.Kriminalvårdsstyrelsen bör utreda frågan om atl förlägga enkriminalvårdsanstalt dit. Tomma bostäder bör byggas om till lägenhetshotell forturiständamål inom ramen för en samlad satsning på turism i malmfälten. När det gäller åtgärder av mera långsiktig karaktär anförutredningen i sin sammanfattning bl. a. följande; Kommittén föreslår med stöd ävgjorda studier atl regeringen går in i direkta förhandlingar med olikaintressenter om dels järnsvampproduktion, dels apatit-/fosforsyratillverkning imalmfälten. Vidare föreslår vi att frågan om byggande av en försöksanläggningför utvinning av s. k. sällsynta NU 1983/84:39 4 jordartsmetallerskall utredas närmare av styrelsen för teknisk utveckling (STU). Kommitténföreslår vidare att regeringen skall uppta förhandlingar med Bolidenbolaget omen tidigareläggning av djupundersökning i Aitikgruvan för att förberedaframtida uriderjordsbrytning. Vidare föreslår vi ytterligare satsning påförsöken att ta till vara industrimineral ur avfallssanden vid gruvan. Inomprospekteringsområdet föreslås att en samarbetsgrupp bildas i länet, ett"", för uppföljning och vidarebearbetning avmalm-och mineralfyndigheter. För att ny företagsamhet skäll stimuleras föreslårutredningen vidare att affärs- och produktidéer tas till vara som finns inomregionens större företag, t. ex. och . En systematisk genomgångav olika industrisektorer bör ske i detta syfte. Till hjälp förmarknadsföring, produktutveck-Ung m. m. föreslås ett allmänt utvecklingsstödför malmfältsföretag med upp till 200 anställda. Kompletterande stöd skallkunna ges utöver ordinarie stödformer som t. ex. lokaliseringsstöd förangelägna projekt. Utredningen betonar också vikten av att det i malmfälten skapassärskilda möjligheter att få fram ägar- och riskkapital samtföretagsledningskompetens för utveckling av nya produkt- och affärsidéer. Olikainsatser föreslås med anknytning till bl. a. rymd- och dataområdet samtturistnäringen. Treolika finansieringsvägar anvisas av utredningen för de föreslagna insatserna.Ordinarie medel skall utnyttjas så långt som möjligt. Ett ramanslag bör tas upppå statsbudgeten för särskilda insatser i form av ett samlat malmfältsanslag.Särskilda medel förutsätts bli anslagna för större projekt. Genomförandetav det föreslagna arbetet måste enligt utredningen vara lokalt förankrat imalmfälten. Utredningen föreslår att det knyts an till den särskilda s. k.af/ami-organisation eller malmfältsdelegation som har byggts upp för atthantera frågor rörande övertalig personal vid . Delegationen bör enligtkommittén ges förlängd tid för sitt arbete och ett vidgat arbetsområde. I tre motioner, 1983/84:561 (vpk), 1983/84:1036 (s)och 1983/84:2379 (fp) hemställs att regeringen skall utreda lokaliseringen avett järns vamps verk. Motionärerna preciserar i olika grad var tillverkningenbör ligga: /Bergslagen, resp. malmfälten. Enligt enfjärde motion, 1983/84:2793 (vpk), bör regeringen se till att lokaliseringen avsådana verk får den prioritering som föreslås i motionen, nämligen i förstahand , i andra hand Bergslagen. Denlokalisering som förordas i motion 1983/84:1036 (s) är . Det finns,anför motionären, många tecken på att efterfrågan på järnsvamp NU1983/84:39 5 kommer att öka . Den minskandestålproduktionen i världen kommer troligen att resultera i höjda skrotprisereller skrotbrist. Ny teknik, bl. a. den plasmateknik som harutvecklat, ger väsentligt lägre energiåtgång per ton järnsvamp än nuvarandetillverkningsmetoder. Denna teknik ger också valfrihet i fråga om bränsle förtillverkningsprocessen. Motionären påpekar att en rättvisande jämförelse avpriser skall göras inte mellan järnsvamp och skrot ulan mellan järnsvamp ochråjärn. Då får man en helt annan, för järnsvamp mera fördelaktig prisrelation.Del nu angivna är enligt motionären motiv för att ökad tillverkning avjärnsvamp sker i landet. Starka skäl talar för atl sådan tillverkning föriäggstill , som har mycket goda råvaruförutsättningar i fråga omkulsin-ter, och, som energikälla, torv. I kan man få en integreradproduktion som omfattar målning, anrikning, kulrullning, sintring och reduktiontill järnsvamp i en sammanhängande process. Överskotlsenergin frånjärnsvampsledet kan användas vid produktionen av kulsinter. Regeringen börenligt motionen ge i uppdrag atl vidta åtgärder för att göra en framtidaintegrerad järnsvampstillverkning möjlig vid företagets förvaltning iMalmberget. I motion 1983/84:2379 (fp) hänvisas till pågåendediskussioner om lokalisering av ett järnsvampsverk till , om andralokaliseringsalternativ och om utnyttjandet av den energi som alstras iprocessen. Enligt motionären kan det vara intressant all användaöverskottsenergin i kemisktekniska processer med olika som bas.Regeringen bör enligt motionären utreda de närmare förutsättningarna för ettjärnsvampsverk i malmfälten. Också motion 1983/84:561 (vpk) tar upp frågan om en ökadtillverkning av järnsvamp framför allt ur perspektivet av tryggadråvaruförsörjning till stålindustrin mot bakgrund av den aktuella utvecklingennär del gäller tillgång och efterfrågan på skrot. Det måste, ansermotionärerna, vara ett mål att frigöra landet från beroendet av importeratskrot. I stället bör landets malmtillgångar utnyttjas och tillverkningen avjärnsvamp byggas ul. Ett enskilt företag skall emellertid inte, sägs det imotionen, få avgöra var och hur järnsvamp skall tillverkas. Den mest naturligalokaliseringen av ett järnsvampsverk är eller Bergslagensgruvområden. Den energi som erhålls vid tillverkningen bör, påpekas det, kunnaanvändas för annan industriell verksamhet på gruvorlerna. Regeringen bör enligtmotionärerna utreda frågan om lokaliseringen av ett järnsvampsverk. Även i motion 1983/84:2793 (vpk) framhålls alt metallurgininom specialstålsindustrin uteslutande är baserad på skrot och att behovet avatt skrot kan ersättas med andra insatsvaror är stort. Järnsvamp är enligtmotionen ett sådant alternativ. Den naturliga placeringen av järnsvampstillverkningär enligt motionen i någol av malmområdena, där man även kan ta till varaöverskottsenergin för uppvärmning. Om inte hela behovet av järnsvamptillgodoses genom lokalisering till bör någon av 1* 1983/84.17saml. NU1983/84:39 6 orterna i Bergslagen komma i fråga, sägs det i motionen.Regeringen bör se till att lokaliseringen får den i motionen angivnaprioriteringen. Användning och tillverkning av järnsvamp Som råvara vid ståltillverkninganvänds råjärn eller skrot. I olika typer av stålugnar används dessa råvarorvar och en för sig eller i kombination. Valet är beroende av en rad tekniskaoch ekonomiska faktorer. Skrot erhålls dels internt vid stålverken genom att enhel del stål faller som skrot när stålet bearbetas vidare, dels genomtillförsel av recirkulerat skrot, dvs. utrangerat stål som tas till vara.Råjärn produceras till helt övervägande del i form av tackjärn från masugnar. Ibegränsad utsträckning används den s. k. direktre-duktionsprocessen som gerjärnsvamp. pågår försök att ersätta de traditionellametoderna alt framställa järnråvara till stålindustrin. I har framförallt tvä utvecklingslinjer stått i centrum för intresset. Den ena avsersmältreduktionsprocesser för framställning av flytande råjärn. Här har treprocesser utvecklats: ELRED (och ), INRED () ochPlasmasmell (). Den andra utvecklingslinjen är en ny process fördirektreduktion av järnsvamp baserad på den s. k. plasmateknologin, Plasmared(). Med denna metod reduceras järnmalm av kolmonoxid/välgas.Reduktionsgasen kan erhållas ur fossila bränslen såsom kol, olja ellernaturgas. Även torv kan eventuellt användas. Gasen upphettas med hjälp av enplasmagenerator till mycket höga temperaturer. Gasmolekylerna förändras då ochsönderfaller i atomer. Vid ännu högre temperaturer förloraratomerna en del av sina elektroner - gasen joniseras. Denna joniserade gaskallas plasma. En av de viktigaste egenskaperna hos plasma är dess förmåga atlackumulera stora energimängder i en myckel liten gasvolym. Denna energi kansedan lätt överföras och utnyttjas i en energikrävande industriell processsåsom i det här fallet direktreduktion av järnmalm till järnsvamp. Efterreduktionen har gasen ett energivärde som motsvarar av naturgasens. Enviktig förutsättning för att processen skall kunna utnyttjas med ekonomi är atldenna överskottsenergi kan avsättas. Fördelarna med den nu beskrivna processenanses framför allt vara den valfrihet som ges när del gäller bränsleråvara samtlåg energiförbrukning. Järnsvamp som alternativ till skrot Den globala användningen av skrothar ökat kraftigt under det senaste årtiondet. Det beror på atl äldreanläggningar för malmbaserad ståltillverkning, framför allt små masugnar ochmartinugnar, successivi avvecklas och att stål i stället i ökande utsträckningtillverkas i elektrostålugnar. Dessa ugnar har skrot som råvara. Betydandemängder skrot används också som s. k. kylmedel i syrgaskonvertrar, vilka iövrigt har råjärn som råvara. NU1983/84:39 7 strukturförändring gör att efterfrågan på skrot ökar.Samtidigt begränsas utbudet på den internationella marknaden av atl de säljandeländerna själva genomför den nämnda omstruktureringen. Åtskilliga länder harockså i likhet med exportförbud på skrot. Tillgången på skrot påverkas även av att stålindustrin iökande utsträckning går över från götgjulning lill stränggjutning. Det fårlill följd alt det s. k. interna skrotfallet i stålverken minskar väsentligt. Effekten av dessa två krafter - ökad elektrougnsbaseradståltillverkning och minskad götgjulning - kan bli fortsatt ökning avefterfrågan på skrot lill stålindustrin med åtföljande prishöjning. De tendenser som har beskrivits här har haft stortgenomslag i , där elektrostålet nu svarar för avståltillverkningen och där av stålet stränggjuts mot för tio årsedan. Resultatet har blivit ett kraftigt ökat behov av köpskrot. Behovet harframför allt fåll tillgodoses genom import. Skrotimporten var i slutet på1970-lalet under 100 000 lon och beräknas komma att uppgå till ca 700 000ton. Mot bakgrund av utvecklingstendenserna för stålindustrinsskrotförsörjning gjorde en utredning om olika alternativtill importskrot. Järnsvamp var ett av de studerade alternativen. Andra varråjärn framställt genom sådana smältreduktionsprocesser som har nämnts iföregående avsnitt samt malmbaserade stränggjutna ämnen. fann bl.a. alt det inte var företagsekonomiskt försvarligt att vid gällande priser påimportskrot investera i en anläggning för att med järnsvamp eller råjärnersätta sådant skrot. Utredningen fann det emellertid angelägel att påpeka attförhållandena snabbt kunde komma att ändras. (SKFSteel) ingav en ansökan till regeringen om tillståndenligt 136 a § byggnadslagen att i frihamn inom kommunbygga en anläggning för produktion av järnsvamp m. m. med användande av den s.k. plasmateknologin. Den planerade produktionen är avsedd atl ge svenskstålindustri ett konkurrenskraftigt alternativ till importskrot. Anläggningenskall dimensioneras för en produktion av ca järnsvampsbriketlerper år. Den överskottsenergi som kommer fram i processen i form av bränngasavses bli använd för produktion av hetvatten till Energiverksfjärrvärmenät med ett energiinnehåll av 560 GWh . Flera skäl anges av för den valdalokaliseringen. centrala belägenhet i förhållande till möjligaavnämare av järnsvampen i Mellan- och är etl av skälen. Enjämförelse med tänkbara alternativa lokaliseringsorter som ligger lika näramarknaden för järnsvamp visar enligt att endast kan, vidtidpunkten för den planerade driftstarten, ta emot den överskottsenergi somgenereras i NU 1983/84:39 8 Den planerade användningen avöverskottsenergin kommer all minska behovet av kolförbränning för produktion avhetvatten till centrala fjärrvärmenät. De godamotlagningsmöjligheterna i frihamn anses vidare vara av betydelseeftersom råvarorna, huvudsakligen järnmalmspellets och kol, sannolikt levererasvia sjötransport. Lokaliseringen av en referensanläggning till Stockholmkommer vidare enligt att få stor betydelse för svensk teknologi ochför svensk exportindustri. ansökan om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen remissbehandlas f. n. Den första delen av remissomgången kommerinom kort att avslutas. Härefter skall yttrasig. , och i kommersedan att ytterligare få lämna synpunkter i ärendet. Malmfältsulredningen påpekar i sittbetänkande (Ds I 1984:9) Framtid i Malmfälten att import av skrotuppgår till 600 000-800 000 ton . Det skulle mot denna bakgrund finnasutrymme för ytterligare ett antal järnsvampsverk i landet utöver den anläggningsom nu planeras i . Avgörande för möjligheterna att få produktionenlönsam, anför utredningen, är dock att den energi som bildas vidjärnsvampstillverkningen kan utnyttjas på någol sätt och ge inkomster tillverksamheten. Mot bakgrund av de nya förutsättningar som har kommit framnär det gäller atl ekonomiskt utnyttja den överskottsenergi som alstras itillverkningsprocessen har malmfältsutredningen låtit göra en särskildutredning om möjlighelerna att producera järnsvamp i malmfälten. Denna studievisar att en produktion av järnsvamp är möjlig såväl i som i Malmberget.1 studien föreslås att järnsvampsverk byggs på båda orterna med en kapacitet av190 000 resp. järnsvamp . Bränngasen och hetvattnet frånanläggningarna avses gå till dels kommunernas fjärrvärmenät, dels . Del förutses vidare att torv skall användas som energikälla. Investeringskostnaden är beräknad lill drygt 800 milj. kr.för de båda anläggningarna tillsammans. En del härav bör enligt studien kunnafinansieras med stöd enligt gällande förordningar inom energiområdet, en delmed lokaliseringsstöd. Den sammantagna sysselsättningseffekten förjärnsvamps-och energiproduktionen inkl. tillförseln av torvbränsle beräknaslill ca 350-400 personer. Inom ramen för denna studie har också översiktligtstuderats möjligheterna att knyta an ytterligare tillverkning till järnsvamps-och energiproduktionen. Ett exempel är alt bränngasen används för tillverkningav ammoniak. De preliminära analyser som har gjorts visar atl det kan finnasskäl att gå vidare med en fortsatt studie av denna fråga. NU1983/84:39 9 föreslår attregeringen tar upp förhandlingar med bl. a. och om byggande avjärnsvampsverk i malmfälten. Utredningen föreslår också att möjligheterna attknyta ytterligare industriell verksamhet till en järnsvampsproduktion prövas. riksdagsbehandling av frågor om skrot ochalternativa insatsmaterial har vid flera tillfällendiskuterat frågor med anknytning till stålindustrins skrotförsörjning. Senastskedde detta med anledning av en motion (vpk), där det bl. a.föreslogs att regeringen skulle ta initiativ till att de nyareduktionsprocesserna för framställning av råjärn uppfördes i full skala.Vidare föreslogs att regeringen skulle ta initativ till samordning avmetallurgikapaciteten för handelsståls- och specialstålsindustrierna. Syftetskulle vara att minska andelen importerat skrot och skapa förbättradeförutsättningar för en malmbaserad metallurgi. erinrade i sitt betänkande i ämnet (NU1982/83:41) om att de överläggningar som hade pågått mellanolika företrädare för stålindustrin om situationen på skrotmarknaden året föruthade resulterat i en förhandlingsuppgörelse om fördelningen av köpskrol mellanstålverken. Överenskommelsen hade trätt i kraft . Avtalet ansågs bl.a. innebära att användningen av lämpliga substitut till skrot underlättades.Utskottet hänvisade också till utredning om alternativ tUlimportskrot. Utskottet anförde vidare: Det är enligt utskottetsuppfattning av stor vikt för svensk stålindustri all den bedriver enmetallurgisk tillverkning som i ett internationellt perspektiv är rationell ochkonkurrenskraftig. Betydelsefullt är att råvaruförsörjningen kan tryggas pålängre sikt. De pågående förhandlingarna om situationen påskrotmarknaden har som nämnts resulterat i en uppgörelse. Vidare harJernkontoret genom sin utredning om alternativ tiU importskrot förbättratunderlaget för planering av råvaruförsörjningen. Utskottet vill betona vikten av att regeringen fortlöpandeföljer utveckUngen inom detta område. Det är från flera utgångspunkterönskvärt att skrotimporten kan nedbringas. StåUndustrin bör så långt möjligtvara baserad på inhemsk malm, inhemskt skrot eller ämnen som tillverkas inomlandet. Enligt vad utskottet har erfarit planerar regeringen att ta uppöverläggningar om stålindustrins problem med berörda företag. Utskottet räknarmed att de nu nämnda frågorna kommer att behandlas i detta sammanhang.Härutöver vill utskottet erinra om att arbetet på att utveckla nyaråjärnsprocesser har fått statligt stöd genom fonden för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden). Något uttalande från enligt de nubehandlade motionsyrkandena finner utskottet inte motiverat. Reservation avgavs avvänsterpartiet kommunisternas representant i utskottet. NU1983/84:39 10 Förutsättningarna för enkonstgödselfabrik i är enligt motion 1983/84:860 (vpk) enaståendegoda. Samtliga råvaror finns i länet. De kan erhållas enligt motionen påföljande sätt: Ammoniak som innehåller kväve kanframställas ur koksverksgasen vid i . Fosfor finns i apatit, som ärrikligt förekommande i järnmalmsgruvorna och gråbergshögarna i malmfälten.Kalium kan utvinnas som biprodukt vid aluminiumtillverkning ur den glimmer somfinns i stora mängder i anrikningssanden i den Bolidenägda Aitikgruvan. Kalkstensom också behövs kan brytas på flera platser i . Norvijaure iJokkmokks kommun, i kommun och Prästholm i kommun kannämnas som lämpliga råvamställen för kalkbrytning. Talk, som förhindrar attgödselmedlen klibbar, kan utvinnas ur täljstensfyndigheterna vid Lautakoski iPajala kommun. Svavelsyra som också behövs vid processen kan fås urKaunisvaaramalmen. Spårämnen som borater och perborater är möjliga att utvinnaur turmalin som finns i anrikningssanden i Aitikgruvan. Magnesium och demetallurgiska spårämnena finns i överflöd i . Framför allt talar enligtmotionärerna beredskapsskäl för all den förordade tillverkningen kommer tillstånd. Råvarorna till den nuvarande svenska produktionen av konstgödselimporteras nämligen.