bet · G701UbU4 · 1983-12-31 00:00:00 — 1982/83:514 av m.fi. (fp) vari - med hänvisning till vad som anförts i den till finansutskottetremitterade motionen 1982/83:510 - såvitt nu iir i fråga yrkas 1. att hos regeringen hemställer om åtgärderinom ramen för och gymnasieskolans läroplaner för att uppmuntraflickornas intresse för datatekniken. 1982/83: 687 av m. (fp) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1982/ 83:683 - yrkas att riksdagenbeslutarge regeringen till känna vad i motionen anförts 1. om åtgärder föratt bryta den sneda könsfördelningen bland personal, 2. om åtgärder föratt främja jämställdhetsaspekter vid tillsättande av personal inom högskolansram, 3. om åtgärder föratt förbättra lärarutbildningen för alt denna skall svara mot kraven på lärarnai deras framtida skolverksamhet, 4. omorganisatoriska åtgärder inom den statliga delen av skolväsendet för att främjajämställdheten. 5. om forskningkring det obetalda arbetets samhällsekonomiska värde, 6. om åtgärder föratt förbättra skolans sex- och samlevnadsundervisning. 1982/83: 1112 av . (c) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1982/83: 1111 - såvitt nu är ifråga yrkas 1. att riksdagenbeslutar att uttala sig för att könsrollsfrågor/jämställdhetsfrågor blirobligatoriska i all lärarutbildning och att en ijämställdhet tas fram, 2. att riksdagenbeslutar att i skolförordningen ta in en bestämmelse att en jämn könsfördelningskall eftersträvas i SS A-råden. 1982/83:1361 av Ann-CathrineHaglund (m) och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att grundläggandedatautbildning ges även inom de utbildningar som kvinnorna i särskilt storutsträckning söker sig till. 1 1983/84. UbU1983/84:4 2 1982/83: 1889 av () vari yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts, så att åtgärder vidtas för att stimulera flickor och kvinnor att skaffa sig grundläggande kunskaper i datalära, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts, så att åtgärder vidtas för att stimulera flickor och kvinnor att i större utsträckning än vad som sker skaffa sig en rad utbildning inom dataområdet. 1 detta betänkande behandlarutskottet motioner som väckts under allmänna motionstiden /83och som rör jämställdhets- och kvinnofrågor. Enligt motion 1982/83:687 börriksdagen ge regeringen till känna att åtgärder behövs för att främjajämställdheten vid tillsättning av tjänster inom högskolan (yrkande 2). Vidarebehöver, enligt samma motion, den sneda könsfördelningen bland grundskolanspersonal brytas eftersom eleverna bör ha förebilder av båda könen blandpersonalen pä alla stadier och bland skolledarna (yrkande 1). I motionenhemställs också om organisatoriska åtgärder inom den statliga delen avskolväsendet för att främja jämställdheten. Som exempel nämns att någonjämställdhetsansvarig bör utses vid varje länsskolnämnd (yrkande 4). har vid olika tillfällen behandlat frågor om enjämnare köns-rnässig fördelning bland personalen inom skolan och högskolan.Utbildningsutskottet har därvid bl. a. betonat att det är angeläget att kravetpä jämställdhet beaktas både i planeringen och vid genomförandet av högreutbildning och forskning (UbU 1980/81:20 s. 16). Då det gäller strävandena attfå en annan könsmässig fördelning bland skolans personal än den nuvarande villutskottet peka på att det inte bara är rekryteringen till tjänsterna som harbetydelse utan även rekryteringen till utbildningen. Utskottet har i tidigaresammanhang måst konstatera att en viktig del av arbetet med att motverka densneda könsmässiga rekryteringen inom t. ex. utbildningsväsendet hänför sig tillpåverkan av sådana miljö- och kulturfaktorer som ligger bakom uppfostran ochutbildningsval och att förändringar därför är en långsam process. Utskottet konstaterade vid /82 (UbU1981/82:37 s. 76-79) att vid tillsättning av statliga tjänster skall enligt 11kap. 9 § andra stycket regeringsformen (RF) avseende fästas endast vid sakligagrunder, såsom förtjänst och skicklighet, och att jämställdhetsaspekten i ettantal besvärsärenden av regeringen betraktats som en av flera sakliga grunder. Vid samma tillfälle hänvisade utskottet även till lagen(1979: 1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Denna lagförbjuder könsdiskriminering i arbetslivet och ålägger arbetsgivare att vidtaaktiva UbU1983/84:4 3 åtgärder för att främja en jämn könsmässig fördelning påarbetsplatsen. Utskottet erinrade också om förordningen (1980:540) omjämställdhet mellan kvinnor och män i statlig anställning, m. m. med vissaföreskrifter om statliga myndigheters skyldighet att vidta aktivajämställdhetsåtgärder. Till sådana åtgärder hör att en myndighet, när den skalllämna någon ett uppdrag eller föreslå någon till ett uppdrag, skall ansträngasig för att kunna välja mellan personer av båda könen. Myndigheten skall inomramen för sedvanliga urvalsgrunder söka se till att det sker en ökning avandelen personer av det kön som är underrepresenterat i fråga om uppdrag avliknande slag inom myndighetens verksamhetsområde. stadgas i 9 §skollagen (1962:319, ändrad i nu berört avseende 1979:721) att skolstyrelsenskall verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. har i ett betänkande (SOU 1983:4)lagt fram olika förslag, som huvudsakligen syftar till rekrytering av flerakvinnor till forskarutbildning och till tjänster inom högskolan men även rörrekryteringen till gymnasieskolan och den grundläggande högskoleutbildningen.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. inom . Ävenfrågor om lärarutbildningen bereds inom pä grundval av bl.a. förslag (SOU 1978: 86) års lärarutbildningsutredning. Då det gäller rekryteringen till skolledartjänster harenligt uppgift antalet kvinnliga sökande och antalet tjänster tillsatta medkvinnor ökat under senare är. är dock andelen kvinnor låg. Här ärsåledes fortsatt uppmärksamhet på rekryteringsfrågorna nödvändig. Ianslagsframställningen för /85 redovisar ()pågående arbete med ramplaner för olika skolledarutbildningar och framhålleratt rekryteringsutbildning bör anordnas bl. a. av det skälet att antalet kvinnligaskolledare är klart underdimensionerat utifrån allmänna jämställdhetssynpunkteroch med hänsyn till relationen manliga och kvinnliga skolledare jämfört medmanliga och kvinnliga lärare. Utskottet kan mot den här redovisade bakgrunden inte finnaatt de i motionen aktualiserade frågorna om en jämnare könsmässig rekryteringtill tjänster i skolan och högskolan f.n. kräver några uttalanden frän riksdagenssida. a. lagstiftning finns ramar att arbeta inom när det gällersträvandena att bryta den könsmässiga snedrekryteringen inom skolan ochhögskolan. Detta arbete måste ske med många olika medel för att höja medvetenhetenom problemen och därmed få en förändring till stånd. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion 1982/83:687 yrkandena I och 2. Utskottet förutsättervidare att jämställdhetsaspekter beaktas i länsskolnämndernas arbete utan attriksdagen gör något särskilt uttalande. bör därför avslå även yrkande4 i motion 1982/83:687. En speciell fråga rörande skolväsendet tas upp i motion1982/83: 1112. bör enligt denna motion (yrkande 2) besluta att det iskolförordningen tas in en bestämmelse att en jämn könsfördelning skalleftersträvas i planeringsråden för samverkan mellan skola och arbetsliv(SSA-råden). 11 1983/84. UbU1983/84:4 4 Som utskottet i det föregåenderedovisat stadgas i 9 S skollagen att skolstyrelsen skall verka förjämställdhet mellan kvinnor och män. Bestämmelser om planeringsråd finns både i skollagen ochskolförordningen. För att undvika alltför detaljerade bestämmelser iskolförordningen stadgas där att SÖ skall meddela närmare föreskrifter förplaneringsräd. I SÖ:s anvisningar och kommentarer till skolförordningensbestämmelser om planeringsråd anges bl. a. att när skolstyrelsen utserledamöter och när förslag härom avges till styrelsen bör en jämn könsfördelningeftersträvas. Utskottet anser inte att bör uttala sig för attregeringen tar in ett motsvarande avsnitt i skolförordningen. Utskottet föreslår med det anförda att avslåryrkande 2 i motion 1982/83: 1112. Undervisning \ jämställdhetsfrågorinom lärarutbildningen tas upp i två motioner. I motion 1982/83:687 (yrkande 3med motivering i motion 1982/ 83:683) yrkas att skall ge regeringentill känna att lärarutbildningen skall förbättras pä så sätt att jämställdhetsundervisningblir obligatorisk. Detta är enligt motionen nödvändigt för att läroplanensriktlinjer för jämställdhetsarbetet i skolan skall fä genomslagskraft. Även imotion 1982/ 83: 1112 (yrkande 1 med motivering i motion 1982/83: 1111) yrkasatt könsrollsfrågor och jämställdhetsfrågpr skall vara obligatoriska inslag ilärarutbildningarna. I det senare motionsyrkandet aktualiseras också ettförslag i universitets- och högskoleämbetets (UHÄ:s) handlingsprogram förjäm-ställdhetsfrägor i högskolan (1977:4) om utgivning av enhandbok i könsrollsfrågor att användas i lärarutbildning och annan högreutbildning. Motionärerna anser det angeläget att arbetet med en sådan handbokomedelbart påbörjas. En annan fråga som rör skolans undervisning,lärarutbildningen och jämställdhetsfrågorna tas upp i motion 1982/83:687(yrkande 6). I detta yrkande hemställs att skall ge regeringen tillkänna att åtgärder behövs för att förbättra skolans' sexual- ochsamlevnadsundervisning. I motion 1982/83:683, där motiveringen till motion1982/83:687 återfinns, tas upp framför allt behovet av utbildning ochfortbildning av skolans personal i dessa frågor i syfte att; ge skolans eleverden kunskap i sexual-och samlevnadsfrågor som de skall få enligt läroplanen förgrundskolan. Utskottet erinrar först om att utbildningsplaner förallmänna utbildningslinjer i högskolan fastställs av UHÄ. Det ankommer såledespå UHÄ att i utbildningsplanerna ange om undervisning i jämställdhetsfrägor m.m. skall ingå i en viss linje. Så har t. ex. skett beträffande samtliga linjerinom sektorn för undervisningsyrken. Där föreskrivs att de olikheter i mäns ochkvinnors situation och villkor i och utanför skolan, som påverkar studie-ochyrkesvalet och de olika rollerna i familj, arbete och samhällsliv, skalluppmärksammas särskilt i utbildningen. Kursplaner för kurser som ingår i linjerfastställs av resp. linjenämnd. Eftersom läroplanen för ärvägledande för dem som har ansvaret för lärarutbildningens innehåll UbU1983/84:4 5 förutsätter utskottet att sexual- och samlevnadsfrågornabereds den plats i lärarutbildningen som är rimlig utan att gör ettsärskilt uttalande i frågan. Enligt förordningen (1982:608) om statsbidrag till lokalskolutveckling kan skolstyrelserna bevilja ledighet med lön utan avdrag m. m.för personalutbildning. Enligt bilaga till förordningen kan sådan ledighetbeviljas för deltagande i kurser i övergripande kunskapsområden,t. ex. jämställdhets- och samlevnadsfrågor. I SÖ:s information om fortbildningoch vidareutbildning för skolväsendet /85 nämnssamlevnadsundervisning bland sådana kunskapsområden där fortbildningsinsatserär aktuella både för lärare från olika stadier och för annan personal i skolan.SÖ erinrar i detta sammanhang om den handledning. Samlevnadsundervisning, somSÖ gav ut . När det gäller frågan om en handbok i könsrollsfrågor förlärarutbildningen och annan högskoleutbildning har enligt vad utskotteterfarit möjligheten diskuterats att i någon form ge ut delar avjämställdhetskommitténs betänkande (SOU 1983:4) Om hälften vore kvinnor föratt användas bl. a. i lärarutbildningen. Med hänvisning till vad som här redovisats föreslärutskottet att avslår motionerna 1982/83:687 yrkandena 3 och 6 samtl982,/83: 1112 yrkande 1. En mera speciell jämställdhets- ochkvinnofråga tas upp i fyra motionsyrkanden, nämligen om flickors och kvinnorskunskaper om och utbildning inom dataområdet. I motion 1982/83:514 (yrkande I) yrkas att åtgärder skall vidtasinom ramen för läroplanerna för och gymnasieskolan för attuppmuntra flickornas intresse för datatekniken. Därigenom skulle den hotandearbetslösheten pä grund av datoriseringen, särskilt bland kvinnor, kunnamotverkas. Mot samma bakgrund och även med hänvisning till kvinnorstraditionella, smala yrkesval och arbetsmarknad hemställs i motion 1982/83:1361 om åtgärder för att fä in grundläggande datautbildning i sådanautbildningar som kvinnor i särskilt stor utsträckning söker sig till. Imotion1982/83: 1889 yrkas på åtgärder för att stimulera kvinnor och flickor attskaffa sig grundläggande kunskaper i datalära (yrkande 1) och även i störreutsträckning än nu skaffa sig en avancerad utbildning inom dataområdet (yrkande2). Enligt utskottets mening är det av stor betydelse att allai samhället får en grundläggande kunskap om datatekniken och dess konsekvenseroch att de grupper som påverkas av datatekniken får både denna övergripandeinsikt och de mera ingående kunskaper som behövs inom de olika områden avsamhällslivet där de är verksamma. Frågan om den yrkesinriktade utbildningeninom dataområdet och rekryteringen av flickor och kvinnor till denna måste emellertidses i ett större sammanhang, nämligen behovet av åtgärder för att få dem meraintresserade av hela det tekniska området så att de söker sig till utbildningoch yrkesverksamhet där. UbU1983/84:4 6 Utskottet har i olika sammanhangtidigare behandlat frågor som rör utbildning pä dataområdet. Senast i sittbetänkande 1982/83:21 (s. 21-22) redovisade utskottet aktuella åtgärder igymnasieskolan, såsom att datalära tagits med som huvudmoment i samtliga kursplaneri matematik och att datalära kommer att fogas till kursplanen församhällskunskap i samband med pågående revidering av denna. Vidare erinradesom att undervisning om datorer och datoranvändning sker i tekniska ämnen ochatt datortillämpningar förutsätts i ekonomiska ämnen. Inom fortbildningen avskolans personal hör utveckling pä dataområdet till de prioriterade områdena.Fortbildning av lärare i matematik och samhällskunskap startade under våren1982. Fortbildning skall också anordnas för lärare i företagsekonomiska ochkontorstekniska ämnen. har försök med tre olika högre specialkurser idatakunskap startats. Två av kurserna är ettåriga. Den ena är inriktad motföretag och är i första hand avsedd för dem som gått den treåriga ekonomiskalinjen. Den andra är inriktad mot förvaltning och vänder sig bl. a. till demsom gått de treåriga humanistiska och samhällsvetenskapliga linjerna samt dentvååriga sociala linjen. Den tredje högre specialkursen är pä en termin ochinriktad mot terminalhantering. Den vänder sig i första hand till dem som gåttden tvååriga distributions- och kontorslinjen. Inom SÖ har verksamhet startats med ettlångsiktigt program kallat Utbildning inför datasamhället. Denna verksamhetskall bl. a. innefatta åtgärder för att genom skola och vuxenutbildning utjämnade icke önskvärda kunskapsklyftor som uppstår i ett datasamhälle. a. kartläggning av verksamhetsnivän på dataområdet inomgrundskolan, gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen och folkhögskolan.Vidare kommer lärarutbildning och fortbildning av lärare att beröras. Inomprogrammet skall också preciseras vad som bör vara grundutbildning för alla iett datasamhälle och förslag till hur denna skall åstadkommas. Innehåll ocharbetssätt i undervisningen på linjer och i kurser skall kontinueriigtrevideras och kursplanernas tillämpning följas upp. En särskild verksamhet riktad till flickor och kvinnor hargenomförts i i samarbete mellan SÖ, ,jämställdhetsombudsmannen. () ochStudiefrämjandet. Projektet kallades "Datastuga för dej som är tjej".Erfarenheterna av projektet har redovisats i en rapport ,vilken distribuerats bl.a. till samtiiga regionala och lokala planeringsråd(SSA-råd). beslöt (prop. 1981/82:123, UbU1981/82:38, rskr 1981/82: 135) anslå 10 milj. kr. för bred utbildning idatafrågor, varav 4 milj. kr. disponerats av datadelegationen för bl.a.organisationers information och utbildning av allmänheten och 6 milj. kr.disponerats av SÖ att användas som tilläggsbidrag till vissa studiecirklar idatafrågor. UbU1983/84:4 7 ningen i datafrågor skall bl. a. syfta till att nå gruppermed särskilda behov, t. ex. korttidsutbildade, arbetslösa och handikappade, förvilka omställningarna i samband med datoriseringen kan skapa särskilt storaoch nya problem. Med en skrivelse till regeringen hardatadelegationen redovisat resultatet av denna verksamhet och föreslagitfortsatt verksamhet budgetåren 1983/84 och 1984/85. I proposition 1983/84:25 bilaga5 föreslår regeringen att skall anvisa . på tilläggsbudgetför /84 till bred utbildning i datafrågor. Då det gäller frågor om ökad rekrytering av kvinnor tillhögre utbildning inom speciellt dataområdet och andra områden där kvinnor ärunderrepre-senterade erinrar utskottet först om jämställdhetskommitténsbetänkande (SOU 1983: 4) som f. n. bereds inom . beviljade 100 milj. kr. för åtgärderatt främja rekrytering till industrin (prop. 1982/83:150. AU 1982/83:30, rskr1982/ 83: 394). beslöt regeringen att 10 milj. kr. avdessa medel får användas för åtgärder för att främja utveckling och rekryteringav kvinnor till industrin. Av medlen har universitet och högskolor fåttsammanlagt 3 milj. kr. för rekryterings- och informationskampanjer riktadetill flickor i högstadium och gymnasieskolan, till lärare ochstudie- och yrkesvägledningspersonal m.fl. Slutligen vill utskottet erinra om attdataeffektutredningen, som väntas avge sitt slutbetänkande i början av år 1984.bl. a. härtill uppgift att studera datoriseringens följder för kvinnornasarbetsmarknad och lämna förslag till åtgärder. Med hänvisning till de pågående aktiviteter m. m. pä olikaområden som här har redovisats i vad gäller flickors och kvinnors utbildning pädataområdet anser utskottet att inte bör göra något sådant uttalandesom begärs i motionerna, varför bör avslå motionerna 1982/ 83:514yrkande 1, 1982/83: 1361 och 1982/83: 1889. Slutligen tar utskottet upp yrkande5 i motion 1982/83:687. i vilket hemställs att skall ge regeringentill känna behovet a\ forskning om det obetalda arbetets samhällsekonomiskavärde. En förbättrad kunskap pä detta område är enligt motionärerna enförutsättning för debatten om ekonomisk jämställdhet. behandlade frågorom övergripandeprioriteringar av olika forskningsområden. Därvid bedömdesjämställdhetsforskning som högt prioriterad (prop. 1981/82:106, UbU 1981/82:37,rskr 1981/82:397). Mot denna bakgrund föreslär utskottet att avslårmotion 1982/ 83:687 yrkande 5. UbU1983/84:4 8 1. att beträffandeåtgärder för att fä en jämnare könsmäs sig fördelning bland personal i och högskolan, m. m. avslår motionerna 1982/83:687 yrkandena 1, 2 och 4 samt 1982/ 83: 1112 yrkande 2, 2. att riksdagenbeträffande jämställdhets- och samlevnadsfrågor i lärarutbildningen m.m. avslårmotionerna 1982/83:687 yrkandena 3 och 6 samt 1982/83: 1112 yrkande 1, 3. att riksdagenbeträffande flickors och kvinnors kunskaper om och utbildning inom dataområdetavslår motionerna 1982/83:514 yrkande I, 1982/83: 1361 och 1982/83: 1889, 4. att riksdagenbeträffande forskning om det obetalda arbetets samhällsekonomiska värde avslårmotion 1982/83:687 yrkande 5. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), (), (). (), (), (), (), (), LarzJohansson (c), () och (vpk). () anför: Som framhålls i motion 1982/83:683. där motiveringarnatill yrkandena i motion 1982/83:687 återfinns, är jämställdhet mellan kvinnoroch män en av de viktigaste samhällsfrågorna. Jämställdhetsarbetet måsteinriktas pä både attitydförändringar och praktiska reformer.Jämställdhetsfrågorna är centrala och av utomordentligt stor vikt inomutbildningsområdet. Som utskottet redovisar finns det - bl. a. genomlagstiftning och förordningar - ramar aU arbeta inom när del gällersträvandena alt bryta den könsmässiga snedrekryteringen till skolan ochhögskolan. Det återstår dock mycket att göra inom dessa ramar. Det är däriörytterst angeläget att intensifiera arbetet på alla nivåer inomutbildningsväsendet för att förändringar skall kunna ske snabbare än vad somhittills varit fallet. Det är också lika angeläget att slå vakt om redan uppnåddaresultat och genomförda reformer inom jämställdhetsområdet. En mycket viktigjämställdhetsreform pä utbildningsområdet var borttagandet aväktamake-prövningen inom studiemedelssystemet. Som framhålls i motion 1982/83:683 står bakom principen alt studiemedelssökande måste UbU 1983/84:4 9 sessom självständiga individer. 1 motion 1982/83:683 slås också fast attfolkpartiet bestämt motsätter sig ett återinförande av äktamakeprövning-en.Förslag från regeringen om återinförande av äktamakeprövningen kommer efterberedning i socialförsäkringsutskottet att behandlas av i särskildordning . Det finns då anledning för att återkommatill frågan.