bet · G701UbU6 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:6 om särskilda sysselsättningsåtgärder (prop. 1983/84: 26bil. Regeringen har i proposition1983/84:26 bilaga 2 () dels under punkt D 18 (s. 27-29) föreslagit 1. att godkännavad som i propositionen har förordats om rekryteringsbidrag /84för platser i gymnasial läriingsutbildning, 2. att medge attkostnaderna för rekryteringsbidraget ersätts ur anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor, 3. att godkänna ipropositionen framfört förslag om särskilt bidrag /84 för högrespecialkurser inom områdena mikroelektronik och datateknik, 4. att medge attkostnaden för det särskilda bidraget för högre specialkurser ersätts uranslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor, dels under punkt D 25 (s. 29-30)berett tillfälle att ta dél av vad som i propositionen har anförtsangående behovet av uppföljningsåt-gärder, dels under punkt F 7 (s. 30-31)berett tillfälle att ta del av vad som i propositionen har anförts omvissa kurser för arbetslös ungdom på folkhögskola. 1983/84:21 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu äri fråga, yrkas 11. att uttalar attytteriigare 5000 platser bör beredas inom vuxenutbildning i enlighet med vadsom anförs i motionen, 12. att uttalar sig för ettsärskilt stöd för utbildning och insatser inom natur- och skogsvård i enlighetmed vad som anförs i motionen, 17. att uttalar att utbildningsinsatserna förarbetslösa ungdomar i större utsträckning bör inriktas på att stärka de ungasallmänna bildning och ge dem en kulturell bakgrund och identitet i enlighet medvad som anförs i motionen. 1 1983/84. UbU1983/84:6 2 1983/84: 28 av m. fi. (c) vari, såvittnu är i fråga, yrkas 1. att beträffande läriingsutbildning beslutaratt främja tillska pande av 5000 platser utöver regeringens förslag genom att medge ett rekryteringsbidrag på . 2. att riksdagenbeslutar att på tilläggsbudget till Bidrag till driften av gymnasieskolor förutökad lärlingsutbildning anvisa ett förslagsanslag av 10()()(H)()00kr.. 3. att riksdagenbeslutar att uttala sig för en permanentning av den gymnasialalärlingsutbildningen och därvid ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om uppbyggnaden av ett statsbidragssystem, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att gymnasieskolans storaram för /85 utökas med 14000 årselev-platser med huvudsakliginriktning mot företagsförlagd utbildning, 5. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsrörande samverkan om datateknisk utrustning, 6. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en plan för den fortsatta utbyggnaden avyrkesteknisk högskoleutbildning, 7. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom en i förhållande till regeringens förslag med 50 milj. kr. minskadbelastning av förslagsanslaget Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m. m. 1983/84:34 av . (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 9. att begär att regeringen gérskolöverstyrelsen i uppdrag att utvärdera ungdomsplatsernas utbildningsinslag, 11. att hos regeringen begär förslag tillstatsbidragssystem för lärlingsutbildning första året, andra året och tredje året, 12. att beslutar ominrättande av ytterligare 1500 platser i gymnasieskolan, 13. att begär att regeringenger universitets- och högskoleämbetet i uppdrag att omprioritera kursutbudetinom dataområdet för fortbildning av lärare enligt vad som sägs i motionen, 14. att begär att regeringenskyndsamt inleder överläggningar med näringslivet i syfte att förändraorganisationen av vissa delar av yrkesutbildningen i enlighet med vad somanförs i motionen. Försöksverksamhet med gymnasialläriingsutbildning enligt en särskild förordning (SFS 1980:533) har bedrivitssedan läsåret 1980/81. beslutade under föregående attförsöksverksamheten skulle för- UbU1983/84:6 3 längas t.o.m. i avvaktan påskolöverstyrelsens (SÖ) utvärdering av verksamheten (prop. 1982/83:100, UbU1982/83:21, rskr 1982,/83: 311). 1 proposition 1982/83:26 erinrar föredragandestatsrådet om att SÖ har inkommit med en rapport om erfarenheterna avifrågavarande läriingsutbildning. Föredragande statsrådet avser att ibudgetpropositionen 1984 återkomma med förslag till vissa förändringar avlärlingsutbildningen med anledning av SÖ:s rapport. Redan nu kan dockkonstateras, anför statsrådet, att verksamheten stadigt har ökat i omfattningoch att den gymnasiala lärlingsutbildningen nu har fått en icke obetydligomfattning. bör enligt vad som förordas i motion 1983/84:28uttala att den gymnasiala läriingsutbildningen skall bli permanent.Motionärerna anser att tiden är mogen att betrakta ifrågavarande utbildning somreguljär (yrkande 3 i denna del). Utskottet konstaterar att den nu aktuellalärlingsutbildningen har varit framgångsrik. Av SÖ:s utvärderingsrapportframgår bl. a. att kommunernas svar på den gjorda enkäten visar "att 96av 100 lärlingar får 'fast arbete i företagetfast arbeteutanför företaget" (Gymnasial lärlingsutbildning. Rapport , SÖs. När det gäller det i motionen begärda uttalandet avriksdagen om permanentning av utbildningen, anser utskottet att ettställningstagande i frågan bör anstå till behandlingen av budgetpropositionenkommande vår. Föredragande statsrådet avser att i budgetpropositionen återkommatill frågan om den gymnasiala lärlingsutbildningen (prop. 1983/84:26 s. 28).Utskottet avstyrker härmed motion 1983/84:28 yrkande 3 i denna del. I proposition 1983/84:26 anförs att det enligt SÖ:sutvärdering synes finnas möjligheter till en ökning av lärlingsutbildningen, omstatsbidragsvillkoren förbättras. Mot bakgrund av ungdomarnas svåra situationpå arbetsmarknaden anser föredragande statsrådet att den vägen bör prövas somstimulans under innevarande budgetår. Statsrådet förordar att ettrekryteringsbidrag på . per plats lämnas till kommunerna för extraersättning till företag och institutioner som inrättar nya lärlingsplatser förgrundutbildning eller färdigutbildning, som påbörjas den 1november 1983-den 30 juni 1984. En sådan höjning av ersättningen bör enligtföredragande statsrådet kunna leda till att ytterligare 2000 platser inrättasinom gymnasial lärlingsutbildning under /84. Den sammanlagdakostnaden beräknas till 30 milj. kr. Regeringen föreslår att riksdagengodkänner vad som i propositionen har förordats om rekryteringsbidrag förplatser i gymnasial lärlingsutbildning och att medger att kostnadernaför bidraget ersätts ur anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor. Med hänvisning till de resultat som har uppnåttsmed den gymnasiala läriingsutbildningen är det enligt motion 1983/84:28angelägel atl ett större antal lärlingsplatser kommer till stånd redan nu ihöst. Motionärerna tar liksom regeringen fasta på betydelsen av ettrekryteringsbidrag som It 1983/84. UbU1983/84:6 4 stimulans och föreslär att ett sådant bidrag bör utgå med5000 kr. utöver vad regeringen har föreslagit. Det sammanlagda bidraget om10000 kr. per plats bör främja tillkomsten av ytterligare 5000 platser ijämförelse med regeringens förslag (yrkande I). I motionen föreslås vidare att till Bidragtill driften av gymnasieskolor på tilläggsbudget till statsbudgeten för utökadlärlingsutbildning anvisar ett förslagsanslag av 100 milj. kr. (yrkande 2). Utskottet ansluter sig till vad som i proposition1983/84:26 har förordats om rekryteringsbidrag /84 för platser igymnasial lärlingsutbildning och har inget att erinra mot att kostnaderna -vilka av regeringen beräknats till 30 milj. kr. - ersätts ur anslaget Bidragtill driften av gymnasieskolor. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetyrkandena I och 2 i motion 1983/84:28. Utskottet tar i detta sammanhang upp förslag sommotionsledes har framförts om förändringar i det nuvarande statsbidragssystemetför den gymnasiala lärlingsutbildningen. I motion 1983/84:28 föreslås ettsystem för finansieringen av lärlingsutbildningen vari fyra komponenter ingår.En del bör det företag eller den institution svara för som tar emot en lärling.De övriga delar, som staten bidrar med, bör dels utgöras av en ersättning tillföretaget för materiel och handledning, dels bestå av ett bidrag tillläriingens lön, dels slutligen bör ett mindre anslag avsättas för utvecklings-ochförsöksverksamhet inriktad på lärlingsutbildning (yrkande 3 i denna del). Ettannat system med statsbidrag till lärlingsutbildning föreslås i motion1983/84:34 (yrkande II). Detknyter i sin konstruktion an till modellen för anställning med lönebidrag ochinnebär att bidraget stegvis minskar i takt med att lärlingen får störrekunskap och erfarenhet och därmed i ökad omfattning bidrar till företagetsproduktion. Utskottet avstyrkte under föregående vid ett partillfällen förslag om förändringar i statsbidragssystemet för den gymnasialalärlingsutbildningen (UbU 1982/83: 21 och UbU 1982/83: 36). Med hänvisningtill vad utskottet då anförde och till att regeringen i budgetpropositionenskall återkomma till frågan om fortsatt verksamhet med gymnasial lärlingsutbildningefter föreslår utskottet att avslår motionerna1983/84:28 yrkande 3 i denna del och 1983/84: 34 yrkande II. Vissa högre specialkurser m. m. Mot bakgrund av den ökadeanvändningen av datorer inom administration och förvaltning samt inomindustrin framhålls i proposition 1983/84:26 att datateknik och mikroelektronikär områden som snabbt bör komma i fråga för utökade utbildningsinsatser.Kommunernas möjligheter att anordna utbildning inom dessa områden äremellertid ofta knutna till tillgången pä utrustning. För att kommunerna redanunder skall kunna starta fler utbildningar inom de nämnda områdenaförordas i propositionen UbU1983/84:6 5 att de ges ett extra stöd till anskaffning av utrustninginom dataområdet. Såsom stimulans för anordnande av högre specialkurser inomområdena datateknik och mikroelektronik bör kommunerna /84 kunnafå ett särskilt bidrag med . per elev på nyinrättad sådan högrespecialkurs, om den börjar under /84 och omfattar minst en termin.För ändamålet beräknar föredragande statsrådet en kostnad av 5 milj. kr.Kostnaden för det särskilda bidraget föresläs ersättas ur anslaget Bidrag tilldriften av gymnasieskolor. Utskottet, som delar regeringens uppfattning att det är avstor vikt att det snabbt anordnas utbildningar i ny teknik, föreslår attriksdagen bifaller förslaget. Frågan om högre specialkurser inom dataområdet berörs imotion 1983/ 84:28. Motionärerna motsätter sig inte det särskilda bidraget, menanser att bör ge till känna vad som i motionen anförs om samverkanmed andra utbildningsanordnare, det privata näringslivet och den offentligaförvaltningen i vad avser den datatekniska utrustningen (yrkande 5). Utskottet vill i sammanhanget peka på att det iproposition 1983/84:26 när del gäller utformningen av det särskilda bidragetanges att det i första hand bör användas för förhyrning. Utskottet utgår vidarefrån att kommunerna utnyttjar alla möjligheter till samverkan som står tillbuds. Enligt utskottets mening bör regeringens förslag om bidrag kunna medverkatill anskaffandet av en ändamålsenlig utrustning utan att kommunerna åsamkasalltför stora kostnader vid startandet av de ifrågavarande utbildningarna.Utskottet anser att ett särskilt uttalande av i frågan inte behövs,varför motion 1983/84:28 yrkande 5 bör avslås. I motion 1983/84:34 ifrågasätts att det finns tillgång pålärare för de i förevarande sammanhang aktuella specialkurserna. Motionärernaföreslår sådana förändringar inom lärarfortbildningen att det för lärare sömskall undervisa i de högre specialkurserna inom dalaområdet skall kunna anordnaskurser inom högskolan om åtminstone 10 poäng (yrkande 13). Medanledning av motionsyrkandet vill utskottet anföra följande. har tidigare beslutat om fortbildning ochvidareutbildning för personal inom skolväsendet och lokalt utvecklingsarbete påskolans område (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr 1980/81:385, prop.1981/ 82: 100, UbU 1981/82:17, 18 och 23, rskr 1981/82:232 och 252). a. att ansvaret för det pedagogiska utvecklingsarbetet i huvudsakskall ligga på det regionala och lokala planet. Den största delen av personalutbildningensker i form av enstaka kurser inom högskolan. Resurser för verksamhetentillförs SÖ, högskolan och kommunerna. Regeringen har genom förordning(1982:608, omtryckt 1983:416, ändrad 1983:686) om statsbidrag till lokalskolutveckling m. m. utfärdat föreskrifter rörande det statliga bidraget tillkommunerna. I bilagan till förordningen anges de löneförmåner som gäller förbefattningshavare med statligt reglerad tjänst vid deltagande i visspersonalutbildning. Det framgår bl. UbU1983/84:6 6 att lärare i gymnasieskolan som undervisar i dataläraeller som använder dator i undervisningen kan fä tjänstledighet under högst femveckor med lön utan avdrag. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det årnödvändigt att det ute i kommunerna finns tillgång på lärare för de nu aktuellahögre specialkurserna och att de har tillfredsställande utbildning. Samtidigtkonstaterar utskottet att de löneförmåner som f. n. gäller i samband med fortbildningi stor utsträckning styr längden på de kurser inom högskolan som anordnas förlärare i skolväsendet. Det nuvarande systemet med personalutveckling inomskolväsendet har ännu varit i kraft endast , och utskottet anser detvara för tidigt att dra bestämda slutsatser av erfarenheterna. Utskottet utgårfrån att både universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och SÖ noga följerutvecklingen. Utskottet är därför inte nu berett att föreslå någon särskildåtgärd från sida i enlighet med motionens yrkande. Utskottet vill isammanhanget erinra om att regeringen i proposition 1983/84:8 om ett nationelltmikroelektronikprogram har föreslagit att särskilda medel innevarande budgetårskall anslås till styrelsen för teknisk utveckling för att i samråd med statensindustriverk medverka bl. a. till fortbildning av gymnasielärare avseendekretskonstruktion. Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört föreslårutskottet att avslår motion 1983/84: 34 yrkande 13. Enligt vad som anförs i motion1983/84:21 år natur- och skogsvärden eftersatt. Med hänvisning härtill föreslåsatt regeringen särskilt skall stödja utbildning och andra insatser inom natur-och skogsvårdsområdet (yrkande 12). Utskottet vill med anledning av motionen peka påmöjligheterna för skolhuvudmannen att anordna lokalt arbetsmarknadsanknutnaspecialkurser (La-kurser) under förutsättning att behov på den lokalaarbetsmarknaden härigenom tillgodoses. La-kurser skall tillgodoseutbildningsbehov som inte täcks av för riket fastställda tim- och kursplaner. män ett allmänt behov bedöms föreligga av sådan utbildning som efterlyses imotionen ankommer det på SÖ att vidta erforderiiga åtgärder. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion 1983/84:21 yrkande 12. 1 motion 1983/84:34 begärs ökademöjligheter till samarbete mellan gymnasieskola och näringsliv i fråga om dengymnasiala yrkesutbildningen. Regeringen bör enligt motionärerna skyndsamtinleda överiäggningar med näringslivet i syfte att förändraorganisationen av vissa delar av yrkesutbildningen (yrkande 14). Utskottet avstyrker motion 1983/84:34 yrkande 14 medhänvisning till den motivering för avslag pä ett likartat motionsyrkande somutskottet anförde i sitl betänkande 1982/83: 36 (s. 5 f.). Gymnasieskolans dimensionering m. m. Utskottet behandlar i detta avsnittdels ett par motionsyrkanden som gäller gymnasieskolans dimensionering /85, dels ett yrkande av mer allmän karaktär med synpunkter påutbildningsinsatserna för arbetslös ungdom. En utökning av gymnasieskolans stora ram med 14000årselevplatser är enligt motion 1983/84:28 motiverad. Motionärerna hänvisartill det stora, antalet äldresökande och begår att ger till känna attplaneringen för /84 bör ske med den i motionen angivna högremålsättningen. Ökningen bör främst avse företagsföriagd utbildning. Förslagetmöjliggör enligt motionärerna en realistisk planering för länsskolnämnder-naoch kommunerna (yrkande 4). I syfte att minska konkurrensen till gymnasieskolanför de elever som i första hand väljer en yrkesinriktad linje bör enligt motion1983/84:34 kommunernas kapacitet när det gäller de teoretiska linjernautnyttjas mer. föreslås i motionen besluta om inrättande avytterligare I 500 intagningsplatser (ca 4 500 årselevplatser) på teoretiskalinjer (yrkande 12). beslutade under föregående påregeringens förslag att gymnasieskolans stora ram skulle omfatta 313960årselevplatser för /84 och 295 750 årselevplatser för budgetåret1984/85 (UbU 1982/83:21, rskr 1982/83:311). Det mindre antalet årselevplatserför /85 beror på det minskade antalet 16-åringar. Antaletårselevplatser för de båda budgetåren motsvarar en intagningskapacitet pä denstora ramen av 108,resp. 108,av antalet 16-åringar i riket. SÖ har i sin anslagsframställning för /85föreslagit en utökning av gymnasieskolans stora ram med 14000 årselevplatser iförhållande till den planeringsram som bemyndigaderegeringen att fastställa. Vid behandlingen av budgetpropositionen 1983 redogjordeutskottet för regeringens överväganden om gymnasieskolans planering (UbU 1982/83:21 s. 10 ff.). Utskottet hade i likhet med regeringen klart för sigsvårigheterna att i rådande läge med stora ungdomskullar och en svärarbetsmarknadssituation erbjuda alla ungdomar utbildning som både tillmötesgårderas intresse och tillförsäkrar dem arbete efter utbildningen. Arbetsmarknadssituationen för ungdomarna är fortfarandemycket svår. Aktuella uppgifter ger vid handen att arbetslösheten nu är nästanlika hög bland ungdomar med gymnasieskolutbildning som bland ungdomar medenbart grundskola. Vidare tycks problemen pä arbetsmarknaden ha ökat ibetydligt större omfattning för dem som avgått från yrkesinriktade linjer änför dem som gått ut frän de teoretiska. Det är enligt en aktuell rapport fränSÖ en genomgående tendens att arbetslösheten är mindre för ungdomar som hargått de tre- och fyraåriga teoretiska linjerna än för ungdomar som har valtandra linjer (Vilka blir arbetslösa efter gymnasieskolan? SÖ."°Gymnasieskolavdelningen. UbU1983/84:6 8 Utskottet utgår från att regeringenäven i budgetpropositionen 1984 redovisar sina överväganden om planeringen avgymnasieskolan . Enligt utskottets uppfattning bör avvakta medställningstaganden till gymnasieskolans planering. Vid behandlingen avbudgetpropositionen 1984 har att besluta om såväl gymnasieskolansdimensionering /85 som planeringsramar för budgetåren 1985/86och 1986/87. Med hänvisning härtill och till vad utskottet har anfört i detföregående avstyrker utskottet motionerna 1983/84: 28 yrkande 4 och 1983/ 84:34 yrkande 12. I motion 1983/84:21 förordas enannan inriktning av utbildningsinsatserna för arbetslös ungdom än denregeringen förordar. Regeringens syn på insatserna är enligt motionärerna heltpräglad av en inriktning på näringsliv och avnämare. Utbildningsinsatserna böri större utsträckning inriktas på att stärka de ungas allmänna bildning ochdärmed ge dem en kulturell bakgrund och identitet (yrkande 17). Utskottet har i det föregående haft anledning att erinraom svårigheterna att planera gymnasieskolan på så sätt att alla ungdomar somefter avslutad gymnasieskola söker sig ut på arbetsmarknaden erhåller arbete.Utskottet hänvisar till det anförda och vill dessutom erinra om att förslagen igymnasieutredningens betänkande En reformerad gymnasieskola (SOU 1981:96) harremissbehandlats och bereds inom . Utskottet avstyrker härmedmotion 1983/84:21 yrkande 17. Enligt beslut (prop.1982/83: 100, UbU 1982/83:21, rskr 1982/ 83: 311) infördes ettnytt system för kommunernas uppföljningsansvar. För innevarande budgetår harriksdagen anvisat ett förslagsanslag av 266 milj. kr. Dettamedger åtgärder för ca 16000 ungdomar. Föredragande statsrådet anmäler i proposition 1983/84:26att det kommer att finnas behov av uppföljningsåtgärder för ca 26000 ungdomarunder innevarande budgetår. Detta får till följd att ytteriigare 150 milj. kr.kommer att belasta förslagsanslaget Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m. m. I motion 1983/84:28 anförs att ett ökat antal platser inomden gymnasiala läriingsutbildningen bör medföra minskade krav på insatser bl.a. inom ramen för kommunernas uppföljningsansvar. Motionärerna föreslår att 100milj. förs upp på det berörda anslaget, dvs. en förstärkning av anslagetsom med 50 milj. kr. understiger vad regeringen har förordat (yrkande 7). Utskottet delar regeringens bedömning i vad avser behovetav insatser inom kommunernasjjppföljningsansvar. Under /83 anvi- UbU1983/84:6 9 sades medel i form av yrkesintroduktion och ungdomsplatserför sammanlagt ca 24000 ungdomar. Det är sannolikt att det krävs insatser iungefär lika stor omfattning under innevarande budgetår. bör med hänvisninghärtill avslå motion 1983/84: 28 yrkande 7. bör enUgt hemställan imotion 1983/84:34 (yrkande 9) begära att regeringen ger SÖ i uppdrag attutvärdera urigdomsplatsernas utbildningsinslag. Utskottet avstyrkte under föregående ett likalydandeyrkande (mot. 1982/83:2432 yrkande 16, UbU 1982/83:36). Med hänvisning till vadutskottet då anförde bör avslå motion 1983/84:34 yrkande 9. Vuxenutbildning m. m. har bemyndigat regeringenatt - i den män arbetsmarknadsskäl så påkallar anordna vissa kurser förarbetslös ungdom på folkhögskola (prop. 1982/83: 100, UbU 1982/83: 17, rskr1982/83: 196). Regeringen har medgivit att sädana kurserfår anordnas under innevarande budgetår inom en ram av sammanlagt 15000elevveckor. Genom åtgärden beräknas I 500 arbetslösa ungdomar erhållautbildning . Kostnaden under anslaget Bidrag till driften avfolkhögskolor m. m. beräknas till 10,8 milj. kr. Utskottethar inget att erinra mot vad regeringen har anmält i ärendet. Utskottet behandlar i detta sammanhang yrkande II i motion 1983/ 84: 21. Riksdagenbör enligt motionen uttala att ytterligare 5000 platser bör beredas inomvuxenutbildningen. 1 motionen anges inte närmare vilka slag av utbildningar sombör komma i fråga. Förutom de ytterligare I 500 platser i folkhögskolekurservarom regeringen redan har beslutat och för vilka utskottet ovan har redogjortvill utskottet i sammanhanget erinra om att regeringen ()i proposition 1983/84:26 har föreslagit en ökning av antalet deltagare iarbetsmarknadsutbildningen med ca 5 000. Vidare har riksdagen- under föregåenderiksmöte bemyndigat regeringen att - i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar- öka antalet undervisningstimmar i vuxenutbildning för att beredautbildningsmöjligheter för arbetslösa. Med stöd av detta bemyndigande beslutaderegeringen att utanför de ramar av undervisningstimmar somriksdagen beslutat om får kommun efter samråd med länsarbetsnämnden förarbetslösa under /84 anordna grundskolkurser,gymnasieskolkurser i yrkesämnen, i teknologi och övriga tekniska ämnen och inaturvetenskapliga ämnen samt också särskilda yrkesinriktade kurser. Utskottetvill slutiigen även peka på att de av regeringen föreslagna åtgärderna inomgymnasieskolan (läriingsutbildning och högre specialkurser), vilka utskottet idet föregående har tillstyrkt, i icke ringa utsträckning avser vuxnastuderande. UbU1983/84:6 10 Motion 1983/84:21 (yrkande 11) bör med hänvisning till det anförda avslås avriksdagen. Utskottet tar här också upp till behandling yrkande 6 imotion 1983/ 84:28. Med hänvisning till den stora betydelsen för förbättradesysselsättningsmöjligheter som också vidareutbildning på hög nivå harhemställer motionärerna att hos regeringen begär en plan för denfortsatta utbyggnaden av yrkesteknisk högskoleutbildning lYTH). Utskottet behandlade under föregående utföriigtfrågan om YTH och dess fortsatta utbyggnad (UbU 1982/83:24 s. 7-9). Utskottettillstyrkte förslag om en utbyggnad av YTH för /84 med tvä nyalinjer och utökning av en redan befintlig linje. I sin anslagsframställninginför /85 föreslår UHÄ tre nya YTH-linjer om 30 studerande påvar och en. Förslaget bereds inom . Av nämndaanslagsframställning framgår också att UHÄ har tagit kontakt med representanterför arbetsmarknadens parter för att i samråd med dem kunna presentera förslagom fortsatt utbyggnad av YTH.