bet · G701AU3 · 1983-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas femmotioner om anställningsskydd. Motionerna väcktes under allmänna motionstidenår . antogs en nyanställningsskyddslag som ersatte lag. I fem motioner från det förrariksmötet begärs nu att lagen skall ändras i vissa avseenden. m. fl. (m) behandlar sålunda i motion 1636de nya möjligheter lagen ger till provanställning och tillfälliga anställningarvid arbetstoppar. Motionärerna anser det vidare vara påkallat med en översyn avbegreppet saklig grund för uppsägning, och de föreslår liksom ()och () i mofion 664 att det skall göras vissa tillägg tilllagens turordningsregler. Utskottet avstyrker de båda motionerna bl. a. medhänvisning till att liknande frågor diskuterades redan vid fillkomsten av dennya anställningsskyddslagen. Företrädarna för moderata samlingspartietreserverar sig till förmån för bifall fill motionerna. Vpk föreslår i partimotionerna 354 och 1055 attanställningsskyddslagen ändras på två punkter. Vpk anser att lön skall utgåfill anställda av en permittering och inte sedanpermitteringen har pågått . Dessutom begär vpk att deltidsanställdaskall erbjudas utökad arbetstid innan arbetsgivaren företar nyanställningar. Utskottet gör vissa uttalanden med anledning avvpk-motionerna men föreslår att de lämnas utan åtgärd. Vpk:s företrädare iutskottet reserverar sig för bifall. Slutligen tar utskottet upp en motion, 661 av . (s), med anknytning till företrädesrätten vid återanställning.Motionärerna påtalar att det är möjligt för en arbetsgivare att först säga uppanställda på grund av arbetsbrist och sedan låta en entreprenör överta deuppsagdas arbetsuppgifter. Utskottet redovisar synpunkter på det aktuellarättsläget och vill inte förorda någon åtgärd av det slag som begärs imofionen. Vpk:s företrädare reserverar sig däremot för bifall till motionen. AU1983/84:3 2 1982/83:354 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om ändring i lagen om anställningsskydd så att arbetsköpare skall varaskyldig att före nyanställningar erbjuda redan anställd med deltidsarbeteförlängd arbetstid. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1982/83:352. ;9S2/S5;667 av m. fl. (s) ; I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenhemställa om översyn av lagen om anställningsskydd på sätt som i motionen anförtsnär det gäller 25 § vad beträffar företrädesrätt till ny anställning. 1982/83:664 av () ochBertil () I motionen yrkas att beslutar att i förslaget till lag om anställningsskyddett tillägg görs till 22 § i form av ett nytt stycke med Om detfinns särskilda skäl att tillgodose behovet av att viss arbetstagare medsärskilt yrkeskunnande eller särskild lämplighet får stanna kvar i arbetet fårarbetsgivaren vid bestämmandet av turordningen lämna företräde åt 1982/83:1055 m. (vpk) I motionen yrkas att beslutar 1. att anta följande såsom Mofionärernas förslagbetecknade lydelse av förslag till lag om ändring i lagen om anställningsskydd (1974:12): Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Arbetstagare, som under anställ- Arbetstagare, som under anställ ningstiden har varit permitterad mer ningstidenblir permitterad har rätt än eller sammanlagt tilllön och andra anställningsförmå ner än under samma kålen- nerför permitteringstiden, såvida ej derår, har rätt till lön och andra permitteringenär en följd av att anställningsförmåner för överskju- arbetetär säsongbetonat eller an- tande permitteringstid, såvida ej per- närstill sin natur icke sammanhäng- mitteringen är en följd av att arbetet ande. är säsongbetonat eller annars till sin natur icke sammanhängande. Förmånersom--------- motsvarande tillämpning. Omanställningsförmån------- icke sammanhängande. 2. att denna lag skall gälla fr. o. m. den 1 juh 1983. 1982/83:1636 av m. fl. 6. att beslutar att 22 § lagen omanställningsskydd skall ha följande lydelse: Inom driftenheten och avtalsområdet får vidare fastställassärskild turordning för de arbetstagare som har i huvudsak jämförbaraarbetsuppgifter. AU1983/84:3 3 Om det finns särskilda skäl atttillgodose behovet av att viss arbetstagare med särskilt yrkeskunnande ellersärskild lämplighet får stanna kvar i arbetet får arbetsgivaren vid bestämmandeav turordningen lämna företräde åt sådan arbetstagare. 7. att riksdagenbeslutar att vidta sådan ändring i lagen om anställningsskydd beträffandeanställning vid arbetstoppar som anförs i motionen, 8. att riksdagenbeslutar att hos regeringen anhålla om en skyndsam översyn av begreppet sakliggrund i lagen om anställningsskydd, 9. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära åtgärder i syfte att möjligheterna tillprovanställning enligt lagen om anställningsskydd blir gällande för helaarbetsmarknaden oavsett vad som stadgas i andra lagar eller i ingångnakollektivavtal på arbetsmarknaden. Övrigayrkanden behandlas i betänkandena AU 1983/84:2 och 5. Anställningsskyddslagen omfattar iprincip alla arbetstagare i såväl allmän som privat tjänst. Endast ett fåtalkategorier arbetstagare är undantagna. I likhet med den ordning som gäller för andraarbetsrättsliga lagar kan det genom kollektivavtal fastställas regler sommedför avvikelser från anställningsskyddslagens bestämmelser. De grundläggandebestämmelserna om skydd för arbetstagarna är dock tvingande, dvs. de kan intesättas ur spel genom avtal. Lagen utgår från att anställning tills vidare är dennormala anställningsformen. Tidsbegränsade anställningar får endast ske medstöd av regler i lagen eller i kollektivavtal. De fall som avses i lagen ärtidsbegränsade anställningar på grund av "arbetsuppgifternas särskildabeskaffenhet" samt vikariat, praktik- och feriearbeten och tillfälligaarbetstoppar. Tidsbegränsade anställningar får vidare beredas arbetstagare somantingen väntar på att börja värnplikts- eller motsvarande tjänstgöring ellerhar uppnått pensionsåldern. Slutligen ger lagen möjlighet till provanställningi högst . En anställning tills vidare upphör genom att den sägs uppav arbetsgivaren eller arbetstagaren. En tidsbegränsad anställning upphör utanuppsägning när anställningstiden löper ut eller arbetet har slutförts. I vissafall - det gäller bl. a. vid provanställning- skall arbetsgivaren i förväglämna besked om att anställningen inte kommer att fortsätta. För uppsägning från arbetsgivarens sida krävs sakliggrund. Motsvarande krav ställs inte för de besked som lämnas när tidsbegränsadeanställningar inte skall fortsätta. När det gäller begreppet saklig grund finnstvå typfall med olika rättsverkningar och procedurregler. Det ena fallet ärarbetsbrist, det andra är uppsägning på grund av en arbetstagares personligaförhållanden. I det senare fallet skall skälen vara starka. Ännu starkare skallskälen vara om anställningen skall upphöra genom avskedande med omedelbarverkan. Avskedande får tillgripas enbart i mycket allvariiga fall. Oavsett om en uppsägning sker på grund av arbetsbristeller arbetstagarens personliga förhållanden krävs att arbetsgivaren först harprövat möjligheter- I* 1983/84. AU1983/84:3 4 na till omplacering. I annat fall anses det inte föreliggasaklig grund för åtgärden. Vid uppsägning från arbetsgivarens sida skall iakttasvissa uppsägningstider. Dessas längd är beroende av arbetstagarens ålder. Förarbetstagare under är uppsägningstiden en månad, för dem som fyllt 25 , etc. Längsta uppsägningstid är ochgäller arbetstagare som är eller äldre. Det är att märka att omanställningen pågått är uppsägningstiden oavsett åldern enmånad. För en arbetstagare som vill sluta sin anställning är uppsägningstidenockså en månad. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist liksom vidpermittering skall fastställas en turordning där huvudprincipen är att den somsenast anställts blir den som får gå först. Även för återgång till arbete efterpermittering och för återanställning finns turordningsregler. En tillsvidareanställd arbetstagare som har sagts upp pågrund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning. En motsvarandeåteran-ställningsrätt gäller för arbetstagare som haften tidsbegränsad anställning. Oriktiga uppsägningar och avskedanden kan ogiltigförklarasav domstol. De kan också leda till att arbetsgivaren åläggs att betalaskadestånd. Lagen ger de lokala fackliga organisationernamedinflytande genom rätt fill insyn i och överläggningar om arbetsgivarensbeslut beträffande uppsägningar, avskedanden och permitteringar. Även dessaregler är skadestånds-sanktionerade. Slutligen föreskriver lagen en skyldighet förarbetsgivaren att betala permitteringslön sedan permitteringen har pågått visstid. Den nu gällande anställningsskyddslagen antogs ochträdde i kraft . Därmed ersattes lag i samma ämne.Den nya lagen överensstämmer i väsentliga hänseenden med den tidigare. Tillförändringarna hör att i den nya lagen införts möjligheter till provanställningoch tidsbegränsad anställning för arbetstoppar. Sådana anställningar vartidigare tillåtna endast om de hade stöd i ett kollektivavtal. Enligt 5 § i den nyaanställningsskyddslagen är anställning på grund av tillfällig arbetsanhopningen av de tillåtna formerna av tidsbegränsad anställning. En och sammaarbetstagare får anställas på detta sätt i sammanlagt högst . m. fl. (m) påpekar imotion 1636 att tvåårsgränsen har fillkommit för att begränsa möjligheterna attmissbruka anställningar vid arbetstoppar. Detta är i och för sig vällovligt menmotverkar det avsedda syftet. Det ter sig helt omotiverat, fortsättermotionärerna, att en arbetsgivare skall vara förhindrad att om vardera anställa en och samma arbetstagare omanställningarna helt klart är befingade av tillfälliga arbetstoppar.Tidsgränsen försvårar för t. ex. studerande att återkomma till sammaferiearbete . Med hänsyn till det anförda anser motionärerna atttvåårsgränsen skall tas bort ur lagen. Ett motsvarande motionsyrkande omslopande av tvåårsgränsen framställdes vid riksdagsbehandling.Utskottet anförde (AU 1981/82:11 s. 15): Den konstruktion som valts ilagförslaget har till syfte att ge enkla och praktiskt hanterliga regler ochsamtidigt förebygga missbruk av anställningsformen. Tidsramen är fråndessa utgångspunkter ett nödvändigt komplement till sexmånadersregein.Utskottet avstyrker med hänsyn härtill motionsyrkandet. I en reservation från moderatasamlingspartiet tillstyrktes motionens yrkande. Den nya anställningsskyddslagen (6§) medger provanställningar med en prövotid av högst . Omarbetsgivaren inte vill att anställningen skall fortsätta skall arbetstagarenfä besked härom senast vid prövotidens utgång. Annars övergår provanställningeni en anställning tills vidare. Avvikelser från lagens bestämmelser om provanställning kangöras genom kollektivavtal. När lag gällde krävdes, som tidigarenämnts, att provanställningen hade stöd av bestämmelser i kollektivavtal.Överenskommelser härom fanns i de flesta avtalen på LO-området liksom påtjänstemannaområdet. För statstjänstemännens del reglerades saken i den s. k.tidsbegränsningskungörelsen (SFS 1974:1007). Längsta tid var påLO-sidan vanligen och på tjänstemannasidan . Vissa avtalinnebar att varje anställning inleds med en prövotid, andra avtal attprovanställning endast får förekomma i särskilda fall. En annan fråga somreglerades på olika sätt var om en provanställning i det enskilda fallet krävergodkännande av AU1983/84:3 6 den fackliga organisationen eller kan bestämmas avarbetsgivaren utan sådant medgivande. I mofion 1636 av m.fl. (m) anförs att den nya lagen inte tog över de avtalsbestämmelser omprovanställning som gällde när lagen trädde i kraft. Därmed inskränktesmöjligheterna att omsätta lagstiftningens intentioner i praktiskt handlande.Motionärerna antar att avtal även i fortsättningen kommer att inskränkamöjligheterna till provanställning. Möjligheterna till en sådan anställningliksom till anställning vid arbetstoppar underlättar inte minst för ungdomaroch andra nykomlingar att få arbetslivserfarenhet och en fast fot påarbetsmarknaden. Därför föreslår motionärerna att skall begära attregeringen vidtar åtgärder som leder till att lagens bestämmelser omprovanställning blir generellt gällande på arbetsmarknaden oavsett vad somstadgas i andra lagar eller i kollektivavtal. Vid behandlingen i avförslaget till den nya anställningsskyddslagen yrkades i två motioner attlagen vid ikraftträdandet skulle ta över då gällande avtalsbestämmelser omprovanställning. Yrkandena avstyrktes av utskottet (AU 1981/82:11 s. 19-21) medreservation från moderata samlingspartiet. Saklig grund för uppsägning I såväl den tidigare som den nyalagens 7 § ges den betydelsefulla regeln att en uppsägning från arbetsgivarenssida skall vara sakligt grundad. Paragrafen anger dock inte vad som skall ansessom saklig grund bortsett från en regel som säger att saklig grund inteföreligger om det är skäligt att kräva att arbetsgivaren försöker omplaceraarbetstagaren. I stället har i lagstiftningens förarbeten ganska utförligtexemplifierats vad som skall förstås med saklig grund (se särskilt prop.1973:129 s. 122 ff. och prop. 1981/82:71 s. 64 ff.). Därutöver har angetts attden närmare innebörden av begreppet får utmejslas i rättspraxis. Iarbetsdomstolen har avgjorts ett stort antal mål, där tvisten huvudsakligengällt om det har funnits saklig grund för en uppsägning. Det hävdas i motion 1636 av AlfWennerfors m. fl. (m) att anställningsskyddslagens regler om saklig grund föruppsägningar har lett till en oklar rättstillämpning. Förutsättningarna för enuppsägning behöver därför närmare ses över. Denna översyn bör göras skyndsamt.Till grund för översynen bör ligga en mer nyanserad avvägning av arbetsgivar-och arbetstagarintres-sena än som skedde proposition med förslagtill anställningsskyddslag. Vid översynen bör hänsyn också tas till de kravsom följer med innehavet av vissa anställningar antingen på grund avtjänsteställningen eller på grund av verksamhetens art. Vid tillkomsten av 1982 årsanställningsskyddslag begärde moderata samlingspartiet en översyn av begreppetsaklig grund med hänsyn till den tillämpning begreppet hade fått i rättspraxis. I proposition 1981/82:71 redovisades kritik som i andrasammanhang förts fram mot rättstillämpningen. Något förslag till ändring i dengrundläggande regeln om saklig grund i lagens 7 § lades dock inte fram ipropositionen, men uttalanden gjordes om vilken syn som bör präglarättstillämpningen i vissa fall av uppsägningar och avskedanden (onykterhet itjänsten, brottsliga förfaranden och samarbetssvårigheter). Utskottet (AU 1981/82:11 s. 15-16) anslöt sig fill vad somanförts i propositionen. Moderata samlingspartiet reserverade sig till förmånför en översyn av det begärda slaget. Vid uppsägningar på grund avarbetsbrist liksom vid permitteringar skall en turordning fastställas mellanarbetstagarna. Huvudregeln är att arbetstagarnas plats i turordningen bestämsav deras sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Den som har längreanställningstid har med andra ord företräde framför den med (principen "sist in - först ut"). ger högreålder företräde. Arbetstagare som är eller äldre får dessutom tillgodoräknasig extra anställningstid. Om en arbetstagare i samband meddriftinskränkningen kan få fortsatt arbete endast efter omplacering förutsättsatt arbetstagaren har särskilda kvalifikationer för arbetet. Förarbetshandikappade finns en regel om företräde oberoende av turordningen. Dennaföreträdesrätt är dock inte ovillkorlig. Normalt bestäms turordningen för varje driftenhet ochkollektivavtalsområde för sig. Har arbetsgivaren flera driftenheter på sammaort kan en lokal facklig organisation begära gemensam turordning för samtligaenheter AU1983/84:3 8 beträffande arbetstagarna inom organisationensavtalsområde. Motsvarande turordningsregler gäller vid återgång tillarbete efter permittering och vid återanställning av arbetstagare som uppsagtspå grund av arbetsbrist. Med undantag för den särskilda regeln omarbetshandikappade kan lagens turordningsregler ersättas av bestämmelser ikollektivavtal. anställningsskyddslag infördes en möjlighet atti akuta permitte-ringsfall frångå turordningsreglerna. Vid kortare driftavbrottpå grund av t. ex. maskinhaveri kan arbetsgivaren permittera de arbetstagaresom närmast berörs av driftavbrottet utan att iaktta de ovan redovisadereglerna om turordning. I motionerna 1636 av . (m) och 664 av () och () läggs framförslag om tillägg till lagens turordningsregler. Motionsförslagen innebär attreglerna byggs ut med en rätt för arbetsgivaren att fastställa en särskildturordning i vissa fall. Enligt motion 1636 bör lagen kompletteras med reglersom gör det möjligt att dels upprätta en särskild turordning för arbetstagaremed i huvudsak jämförbara uppgifter, dels vid bestämmande av turordningen geföreträde åt en arbetstagare med särskilt yrkeskunnande eller särskildlämplighet. Lagstiftningsyrkandet i motion 664 överensstämmer med det senareledet av yrkandet i motion 1636. I båda motionerna framhålls behovet av att företagen viddriftinskränkningar får behålla nyckelpersoner och att arbetsstyrkan även iövrigt får en sådan sammansättning att produktionen kan upprätthållas. Dettabehov kan visserligen tillgodoses avtalsvägen, men i de pressade situationersom det här är fråga om kan det vara svårt för en facklig organisation att gåmed på en särskild turordningslista som innebär att man avtalar bortmedlemmarnas intjänade rättigheter. I motion 664 tilläggs attturordningsproblemen är särskilt kännbara i de mindre företagen som oftauteslutande är hänvisade till lagens turordningsregler. Motsvarande yrkanden framställdesvid riksdagsbehandling. Utskottet avstyrkte motionerna och anfördedärvid följande: Mot förslaget att företräde skallkunna ges åt arbetstagare med särskild duglighet och lämplighet talar för detförsta att det är ett vikfigt syfte med anställningsskyddslagen att i förstahand värna om de äldre arbetstagarna och arbetstagare med nedsattarbetsförmåga. Denna grundprincip bör man vidhålla. För det andra har det intevarit meningen att principen "sist in -först ut" skall varaundantagslös. Avsteg från principen görs emellertid bäst AU1983/84:3 9 genom avtal, vari arbetsgivaren och den fackligaorganisationen i samråd kommer fram till en lösning som är anpassad till vadsituationen kräver. Härfill kommer att en lagregel, hur den än utformas, kommeratt ge utrymme för subjektiva bedömningar, som i sin tur kan ge missnöjdaarbetstagare anledning att domstolsvägen överklaga arbetsgivarens beslut. Arbetstagare som har sagts upp pågrund av arbetsbrist har företrädesrätt till återanställning inom denverksamhet där de har varit sysselsatta. Samma möjlighet tillåteranställning har också en arbetstagare som varit anställd för begränsad tidoch som inte har fått fortsatt anställning på grund av arbetsbrist. Det är en förutsättning för företrädesrätten attarbetstagarna har varit anställda hos arbetsgivarenmer än . En säsonganställd får företrädesrätt till en nysäsonganställning efter sex månaders anställning. Ett gemensamt villkor för företrädesrätten tillåteranställning är att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för dennya anställningen. m. fl. (s) tar imotion 661 upp frågan om företrädesrätten till återanställning videntreprenader. Motionärerna pekar på att det förekommer uppsägningar på grundav arbetsbrist varefter en entreprenör får överta de uppsagdas arbetsuppgifter.Arbetsgivarna kan därvid stödja sig på en dom i arbetsdomstolen (AD 1980 nr54). I den domen hänvisas till uttalanden i förarbetena fill 1974 årsanställningsskyddslag. Eftersom en del arbetsgivare tydligen försöker kringgålagen genom att falla tillbaka på skrivningen i förarbetena bör lagen översesbeträffande företrädesrätten till ny anställning. Besläktad med företrädesrätten till återanställning är enfråga som behandlas i vpk:s motion 354. I motionen begärs förslag tilllagändring som medför skyldighet för arbetsgivaren att erbjuda förlängdarbetstid åt deltidsanställda. Motionärerna syftar på det fall att enarbetssökande enbart erbjuds anställning med kortare arbetstid än heltid ochutan möjlighet att gå över till helfid. Delfidsarbetande måste dock fåmöjlighet att utöka sin arbetsfid om de så önskar. Ett sätt att uppnå detta äratt ålägga arbetsgivarna skyldighet att erbjuda förlängd arbetsfid innannyanställning sker. AU1983/84:3 10 Rättspraxis beträffande återanställning vid entreprenader I den dom - AD 1980 nr 54 - somnämns i mofion 661 gällde tvisten bl. a. följande. Ett verkstadsföretag gick i konkurs och de anställda sadesupp på grund av arbetsbrist. Företaget övertogs av ett annat verkstadsföretag.Detta återan-ställde tio av de tolv arbetstagarna. De två som inteåteranställdes hade den minst förmånliga ställningen på turordningslistan.Under de närmast följande månaderna inlånades tre arbetstagare från ett tredjeverkstadsföretag. Arbetsdomstolen ansåg enhälligt, att det i det aktuellafallet inte var fråga om att på ett ofillbörligt sätt kringgå lagens regler omföreträdesrätt. a. anförde domstolen att en arbetsgivare som sagt upp enanställd på grund av arbetsbrist inte kan anses vara skyldig att så att säga tavara på senare uppkommande arbetstillfällen för att bereda den anställdesysselsättning. riksdagsbehandling av frågan om förlängdarbetstid för deltidsanställda Frågan om förlängd arbetstid fördeltidsanställda har tidigare behandlats av , senast vid antagandet av1982 års anställningsskyddslag, se AU 1981/82:11, s. 18. Enligt 21 § anställningsskyddslagenär en arbetsgivare skyldig att utge lön och andra anställningsförmåner till deanställda när de varit permitterade eller sammanlagtmer än under samma kalenderår. Vpk yrkar i motion 1055 att lagenändras så att lön och andra anställningsförmåner utgår av enpermittering. Motionärerna motiverar sitt ändringsförslag med att de nuvarandereglerna ger företagen möjlighet att införa korttidsvecka utanatt betala lön. Kostnaderna kommer i stället att till stor del belasta arbetslöshetskassorna.Därmed kommer kassorna att fungera som ett allmänt industripolitiskt stöd.Detta strider mot syftet med kassorna. Förhandlingar pågår mellan parterna föratt lösa dessa problem. För motionärerna framstår dock en lagändring som denenda realistiska vägen att nå resultat. AU1983/84:3 11 Frågan om lagfäst rätt tillpermitteringslön utan nuvarande inskränkning har aktualiserats av vpk iriksdagen vid återkommande tillfällen, senast i en partiinotion till 1980/81års . Motionen behandlades i betänkande AU 1981/82:11 s. 12. Den tidigare lagen omanställningsskydd gällde och ersattes med en ny.Denna stämmer i väsentliga hänseenden överens med den tidigare lagen, men blandförändringarna finns även sådana som äv av betydelsefullt slag. Till dessa höratt den nya lagen öppnar möjligheter till provanställningar och tidsbegränsadeanställningar vid arbetstoppar. Sådana anställningsformer var tidigare tillåtnaendast om de hade stöd av bestämmelser i kollektivavtal. Vid den nya lagens tillkomst rådde starkameningsmotsättningar om behovet av lagändringar av det nu redovisade slaget.Dessutom framfördes andra förslag om lagens utformning. Moderatasamlingspartiet föreslog sålunda att de nya möjligheterna till tidsbegränsadeanställningar skulle vidgas i vissa avseenden. Samma parti tog också uppbegreppet saklig grund och turordningsreglerna. kommunisternagick in på frågor som gällde permitteringslön och deltidsanställning. Dessaämnen har på nytt aktualiserats i de i detta ärende föreliggande motionernafrån moderata samlingspartiet resp. kommunisterna. Dessutombehandlas en motion som berör företrädesrätten till återanställning. Tidsbegränsade anställningar m. m. Som redan sagts våren av nyheternai lag att möjlighet infördes till tidsbegränsad anställning vidarbetstoppar. Användningen av anställningsformen avgränsades i lagen på såsätt att en och samma person får vara anställd -i en eller flera perioder -sammanlagt högst av . Dessa begränsningar äravsedda att förhindra missbruk av anställningsformen. Detta medges av AlfWennerfors ni. (m) i motion 1636. Motionärerna anser dock attbegränsningsreglerna går för långt och därmed motverkar det avsedda syftet. Deföreslår att tvåårsregeln slopas.