bet · G701UbU18 · 1983-12-31 00:00:00 — Genom denna nya resurs har ytteriigare en komponent tillförts somskall beaktas vid fördelningen av anslaget. Enligt föredragande statsrådetsmening finns det risk för att fördelningen av resurserna blir så kompliceradatt anslaget förlorar i överskådlighet. Mot denna bakgrund bör vid översynen avstats- UbU 1983/84:18 20 bidragssystemetför även göras en översyn av principerna för fördelning och användningav det nu aktuella anslaget. Imotion 1983/84:1243 (yrkande 4) hemställs att i ett kommande statsbidragssystembör en eventuell lånsskolnåmndsresurs för särskilda åtgärder på skolområdetvara helt obunden från specialdestineringar så att den kan fördelasbehovsinriktat. Fråganom utformningen av bidrag till särskilda åtgärder på skolområdet tas också uppi motion 1983/84: 2097 (yrkandena 5, 6 och 7 samt 12 delvis). Motionärernaanser att en förändring av reglerna inte skulle kunna förbättra situationen ivad gäller fördelningen och användningen av anslaget. De föreslår därför attanslaget redan nästa budgetår upphör och ersätts med två nya specialdestineradeanslag till extra insatser för studie- och yrkesorientering i glesbygd resp.till handikappade med särskilda behov inom skolväsendet samt att en viss del avåterstående medel frän det gamla anslaget förs över till grundskoleanslaget. Utskottetanser att den översyn som skall göras av anslaget till särskilda åtgärder påskolområdet inte bör föregripas genom ett sådant uttalande som begärs i yrkande4 i motion 1983/84; 1243. Med samma motivering bör också avslåyrkandena 5-7 samt 12 i motion 1983/84:2097 om att helt avskaffa anslaget nästabudgetår och ersätta det med nya anslag samt föra över medel tillgrundskoleanslaget. bör således anvisa det i budgetpropositionenbegärda beloppet. Utskottethar inget att erinra mot vad som förordats om tidpunkt för beräkning avelevantal vid fördelning av medel och föreslår att godkänner detta. Medelsberäkningenunder Bidrag till driften av grundskolor m. rn. I enlighet med beslut är 1981 beräknas2% besparing pä driftbidraget till . För /85 beräknasnettobesparingen till 194 milj. kr. Föratt fä medel till att göra skolan mera sammanhållen och t. ex. undvikanivågruppering och ämnessplittring yrkas i motion 1983/84:1754 (yrkande I idenna del) att vid medelsanvisningen inte skall göra nettobesparingenom 194 milj. kr. I motionen yrkas också att bidraget till fristående skolorskall minskas med I . Utskottetkan i det rådande statsfinansiella läget inte tillstyrka yrkande 1 i motion1983/84:1754 i den del som avser en nettobesparing om 194 milj. kr. Riksdagenbör således vid medelsanvisningen utgå från denna besparing och avslå motioneni denna del. Utskottet kan inte tillstyrka den nedskärning av bidraget iillfristående skolor som föreslås i motionen. Dettotala anslagsbehovet under Bidrag till driften av grundskolor m. m. beräknas ibudgetpropositionen till . Förslageni motion 1983/84: 1243 medför ett med 45,6 milj. kr. ökat medelsbehov av12935600000 kr. Enligt motion 1983/84: 1754 bör riksda- UbU 1983/84:18 21 gen anvisa 485 milj. kr. mer än vad som regeringen begär,dvs. I motion 1983/84:993 begärs att denna summa skall minskasmed 10 milj. kr. Enligt motion 1983/84:2097 slutligen skall anvisa12821 , dvs. 69 milj. kr. mindre än förslaget i budgetpropositionen. Utskottet har i det föregående avstyrkt motionsyrkandensom skulle medföra ett annat medelsbehov. Utskottet föreslår med hänvisningtill vad som anförts under avsnitten Praktisk arbetslivsorientering. Resurserför tillval i årskurs 9, resurser för B-språk, Den samlade skoldagen. Stöd tillmindre skolor. Resurser för lärarvikarier, Hemspräksundervisningen, Lokalskolutveckling. Lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet. Dataundervisning pågrundskolans högstadium och Särskilda åtgärder på skolområdet samt under dettaavsnitt att med avslag på motionerna 1983/ 84:993 yrkande 1 i dennadel, 1983/84:1243 yrkandena 9, 10 och 12, alla i denna del, 1983/84: 1754yrkande 1 i denna del och 1983/84:2097 yrkandena 12 i denna del och 14 ienlighet med förslaget i budgetpropositionen anvisar . Föredragande statsrådet tar iinledningsavsnittet (s. 10-11) upp frågan om svenskämnets situation igrundskolan. Genom många nya uppgifter för undervisningen i svenska och enminskad tid för ämnet har det blivit för litet utrymme för den viktigafunktionen skolan har att intressera eleverna för litteratur och ge dem godaläsvanor. Mot bakgrund av att Lgr 80 ännu inte gällt mer än ett drygt läsår ärdock statsrådet inte beredd att f. n. föreslå några ändringar i kursplanereller timfördelningen mellan olika ämnen. I samband med läroplansöversyner iframtiden bör dock svenskämnets situation uppmärksammas. Lokalt bör man redannu kunna vidta åtgärder inom ramen för läroplanen. SÖ kommer under är 1984 attpublicera ett kommentarmaterial om läsning och litteratumndervisning i skolan. En förstärkning av svenskämnet genom olika metoder yrkas imotionerna 1983/84:992, 1983/84:1259 (yrkande 2) och 1983/84:2016 (yrkande 5).I de två första motionerna föresläs att ökad tid för svenskämnet skall tas frände fria aktiviteterna. Enligt motion 1983/84:2016 bör begära att SÖfår i uppdrag att se över ämnet och föreslå samlade åtgärder för att stärkadet, t. ex. en koncentration av ämnets innehåll, inriktning mot fleraskriftliga arbetsuppgifter för eleverna och mera litteraturstudier. Utskottet ser det som tillfredsställande att en diskussionom svenskämnets betydelse och situation pågår. Det är viktigt att mängametoder prövas för att höja kvaliteten på undervisningen i detta centrala ämne.Som föredragande statsrådet påpekar finns det också möjligheter att redan inomramen för Lgr 80 göra insatser på det lokala planet, t. ex. genom, lokaltutvecklingsarbete. Där kan t. ex. kommentarmaterial från SÖ vara en grund.Utskottet förutsätter att både regeringen och SÖ framgent upp-3 1983/84. UbU1983/84:18 22 märksammar frågan och att olika åtgärder övervägs hur enytterligare förbättring skall kunna åstadkommas. Utskottet är för sin del intenu berett att förorda att tid tas frän de fria aktiviteterna för att ökasvenskämnets utrymme i skolan. Utskottet anser att om en sådan åtgärd skallprövas bör den ses i ett större sammanhang, som innefattar även andra åtgärder.Utskottet vill också framhålla att de fria aktiviteterna bl. a. skalltillgodose elevernas behov av kulturell stimulans. 1 Lgr 80 betonas bl. a. attskolbiblioteket om möjligt bör vara tillgängligt under hela skoldagen. Där kaneleverna utveckla sina intressen genom att låsa och studera självständigt elleri grupp. Som föredragande statsrådet understryker i årets budgetproposition ärdet också viktigt att skolan samverkar med kulturlivet för att stimuleraelevernas intresse bl. a. för litteratur. Med det anförda föreslår utskottetatt avslår motionerna 1983/84:992, 1983/84:1259 yrkande 2, och1983/84:2016 yrkande 5. Målsättningen i Lgr 80, atttillvalsåmnen skall utformas så att de kan förväntas fä en könsmässigt jämnrekrytering, har enligt föredragande statsrådets mening i vissa fall kommit attfå en alltför snäv tolkning. Jämställdhetsmålet måste ses i ett längretidsperspektiv ån från ett läsår till ett annat. Det år bättre att genompositiva metoder såsom information och aktiv studievägledning locka elevernatill ett bredare urval än genom negativa metoder, såsom att inte alls anordnaundervisning i ett ämne som endast lockar ett fätal pojkar resp. flickor. Föredragande statsrådets uttalande har föranlett tvåmotionsyrkanden. I motion 1983/84: 1259 (yrkande 5) hemställs att riksdagenskall ge regeringen till känna att det inte finns någon anledning att endastett och ett halvt är efter det Lgr 80 trätt i kraft ändra inställningen tilljåmställdhetsarbetet t. ex. inom skolans tillvalsämnen. Uttalandet ibudgetpropositionen ses som ett steg tillbaka i förhållande tillläroplansbeslutet . 1 motion 1983/84:2016 (yrkande 12) däremot yrkas attföreskriften i Lgr 80 om könssammansättning i tillvalskurserna skall upphävas. Utskottet anser inte att läroplanens föreskrifter omkönssammansättningen i tillvalskurserna skall upphävas. Det är nämligen mycketbetydelsefullt att skolan med mänga olika medel försöker bredda elevernasintressen och ämnesval, bl. a. i syfte att ge ett fylligare underlag för deraskommande yrkesval. Som föredragande statsrådet anfört får emellertid inte dennaföreskrift tillämpas pä ett sådant kortsiktigt sätt att den helt utesluter attvissa ämnen över huvud taget kommer i fråga. I stället bör, som framhålls ipropositionen, arbetet inriktas pä att pä sikt fä en jämnare könsfördelninginom de olika ämnena genom olika positiva metoder. Ämnena bör kunna ges ensådan inriktning och uppläggning att de i större utsträckning lockar bådepojkar och flickor. I propositionen nämns också information och aktivstudievägledning som sådana positiva åtgärder som UbU1983/84:18 23 kan påverka sammansättningen av elevgrupperna. mening innebär inte statsrådets uttalande något avsteg frånläroplanens föreskrifter, snarare ett klarläggande till ledning för skolan.Utskottet föreslär att avslår motionerna 1983/84:1259 yrkande 5 och1983/84:2016 yrkande 12. I tre motioner tas frågan om sänktskolpliktsålder upp. 1 alla motionerna anförs att sänkt skolpliktsålder kanvara en lösning på vissa av problemen inom lågstadiet. Mänga barn har enligtmotionärernas mening en mognad och en receptivitet som borde tastill vara. De vistas dessutom i allt större utsträckning i förskolor ochdaghem, vilket gör dem mera förberedda att börja skolan tidigare. Enligt motion1983/84:812 skulle de resurser som går till sexåringarnas förskola kunnaanvändas för skolans lågstadium om barnen börjar . Därigenomskulle personaltätheten bli stor och grupperna kunna vara små. Försök medtidigare skolstart bör enligt motionärerna ingå i kommande försök med ökadkommunal självstyrelse. Enligt motion 1983/84:1259 (yrkande I) bör ge regeringen tillkänna att en tidigarelagd skolstart bör vara ett led i ett långsiktigt arbetepä att förbättra situationen pä lågstadiet. I motion 1983/84:2016 (yrkandena 3och 4) yrkas att en tidigare skolstart skall införas successivt. Därvid skullepersonal- och lokalresurserna kunna utnyttjas effektivt i med vikandeelevunderlag. (U 1981:01), som bl. a.har till uppgift att pröva de för- och nackdelar som är förknippade med sänktskolpliktsälder, väntas avge sitt betänkande under nästa budgetår anserutskottet att inte nu bör uttala sig i frågan om sänkt skolpliktsålder.Därför bör motionerna 1983/84:1259 yrkande I och 1983/84:2016 yrkandena 3 och 4avslås av . I vad gäller frågan om de aviserade försöken med ökadkommunal självstyrelse erinrar utskottet om att en proposition väntasföreläggas . Med hånvisning härtill bör motion1983/84:812 avslås. 1. att riksdagenbeträffande inriktning av översynen av statsbidragssystem avslårmotion 1983/84:1243 yrkande 5 i denna del, 2. att riksdagenbeträffande pariamentariskt sammansatt arbetsgrupp för översynen avgrundskolans statsbidragssystem avslår motion 1983/84: 1243 yrkande 5 i dennadel, 3. att riksdagenbeträffande fortsatt beredning av frågan om fördelning av resurser förskolledning avslår motion 1983/84:1243 yrkande 11, UbU 1983/84:18 24 4. att beträffandebesparingen inom den praktiska arbetslivsorienteringen avslår motion1983/84:1754 yrkande 1 i denna del, 5. att beträffandeutvärdering av effekterna av besparingen inom den praktiskaarbetslivsorienteringen avslår motion 1983/84:988, 6. att med avslag pämotion 1983/84:2097 yrkande 13 godkänner vad som förordats i proposition1983/84:100 om att inte genomföra den tidigaie beslutade ökningen av antalet veckotimmarför basresurserna avseende tillvalet i årskurs 9, 7. att beträffanderesurserna för B-språk avslår motion 1983/84:1712, 8. att beträffandebidraget till fria aktiviteter under den samlade skoldagen avslår motionerna1983/84:1243 yrkande 12 i denna del, 1983/84: 1259 yrkande 3 i denna del samt1983/84:2097 yrkandena 8 och 9, 9. att beträffandebidrag till mindre skolenheter m.m. avslår motionerna 1983/84:1243 yrkandena 6,7 och 8 samt 1983/ 84:1259 yrkande 3 i denna del, 10. att beträffanderesurser för lärarvikarier avslår motionerna 1983/84:799, 1983/84:1243 yrkande9 i denna del och 1983/ 84:1754 yrkande 1 i denna del, 11. att beträffandemedlen för fasta tjänster för lärarvikarier m. m. avslår motion 1983/84:2292, 12. att beträffandehemspråksundervisningen avslår motionerna 1983/84:733 yrkandena 1-3 och 5,1983/84:1243 yrkande 10 i denna del, 1983/84:1699, 1983/84:2016 yrkande 7,1983/84:2097 yrkande 11 och 1983/84:2534 yrkandena 1 och 2, 13. att beträffandeskolans roll i kampen mot rasismen avslår motion 1983/84:733 yrkande 4, 14. att godkänner vad somhar förordats i proposition 1983/84:100 om särskilt tillrättalagd undervisningför elever med rörelsehinder i särskild undervisningsgrupp, 15. att beträffandestatsbidrag till fristående skolor avslår motionerna 1983/84:1259 yrkandena 4och 23, 1983/84: 1751 och 1983/84:2325, 16. att beträffandeuttalande om statsbidrag till vissa namngivna fristående skolor avslårmotionerna 1983/84:806 och 1983/84:2306, 17. att beträffandebesparingen pä bidraget till lokal skolutveckling med avslag på motion1983/84: 1754 yrkande 1 i denna del godkänner vad som förordats i proposition1983/84: 100, 18. att godkänner vad somhar förordats i proposition 1983/84:100 om regler för bidrag till lokalskolutveckling. UbU1983/84:18 25 19. att beträffande lokaltutvecklingsarbete på lågstadiet med avslag på motion 1983/84:2097 yrkande 10godkänner vad som förordats i proposition 1983/84; 100, 20. att med avslag på motion1983/84:2016 yrkande 10 godkänner vad som förordats i proposition 1983/84: 100om dataundervisning pä högstadium, 21. att med avslag pämotionerna 1983/84:993 yrkande 1 i denna del och 1983/84: 1752 godkänner degrunder för ett särskilt bidrag till kostnader för anskaffning avdatorutrustning m. m. för högstadium som förordats i proposition1983/ 84:100, 22. att beträffande vissaåtgärder för handikappade elever avslår motionerna 1983/84:1249 och1983/84:2513 yrkande 2, 23. att beträffande översynav anslaget till särskilda åtgärder på skolområdet avslår motion 1983/84: 1243yrkande 4, 24. att med bifall tillproposition 1983/84: 100 och med avslag pä motion 1983/84:2097 yrkandena 5, 6,7 samt 12 i denna del till Särskilda åtgärder på skolområdet för budgetåret1984/85 anvisar ett anslag av , 25. att godkänner vad somförordats i proposition 1983/ 84: 100 om tidpunkt för beräkning av elevantalvid fördelning av medel under anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet, 26. att med bifall tillproposition 1983/84:100 och med avslag på motionerna 1983/84:993 yrkande 1 idenna del, 1983/ 84:1243 yrkandena 9, 10 och 12, alla i denna del, 1983/84:1754yrkande 1 i denna del samt 1983/84:2097 yrkandena 12 i denna del och 14 tillBidrag till driften av grundskolor m. m. för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 27. att beträffande ämnetsvenska avslår motionerna 1983/ 84:992, 1983/84: 1259 yrkande 2 och1983/84:2016 yrkande 5, 28. att beträffande reglerför tillvalskurser avslår motionerna 1983/84:1259 yrkande 5 och 1983/84:2016yrkande 12, 29. att beträffande sänktskolpliktsålder m.m. avslår motionerna 1983/84:1259 yrkande 1 och 1983/84:2016yrkandena 3 och 4, 30. att beträffande vissaförsök med ökad självstyrelse avslår motion 1983/84:812. UbU1983/84:18 26 Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), (), BirgerHagård (m), i (s) och (). Parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp för översynen avgrundskolans statsbidragssystem samt fortsatt beredning av frågan om fördelningav resurser för skolledning (mom. 2 och 3) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Utskottet anser" och slutar "motion1983/84: 1243" bort ha följande lydelse: Det fortsatta beredningsarbetet med ett nytt statsbidragför år en fråga av sådan vikt att den bör överlåtas till enparlamentariskt sammansatt arbetsgrupp. Detta bör med bifall tillmotion 1983/ 84: 1243 yrkande 5 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna. Med ett vikande elevunderlag blir frågan om hur resurserför skolledning skall fördelas alltmer aktuell. Ett mera behovsrelaterat systemmåste införas som även tar hänsyn till sådana faktorer som inte räknasmed i underiaget för beräkningarna. Det nya systemet bör utgå från attskolledar-tjänsterna fördelas i relation till det totala antaletlärarveckotimmar. Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1983/84:1243 yrkande 11 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 och 3 bort haföljande lydelse: 2. att riksdagenbeträffande parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp för översynen avgrundskolans statsbidragssystem med bifall till motion 1983/84:1243 yrkande 5 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. att riksdagenbeträffande fortsatt beredning av frågan om fördelning av resurser förskolledning med bifall till motion 1983/ 84: 1243 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Besparingen inom den praktiska arbetslivsorienteringen(mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Utskottet föreslår" och slutar"motion 1983/84:988" bort ha följande lydelse: UbU 1983/84:18 27 Praktisk arbetslivsorientering är ett värdefulltinslag i . Genom att dela klassen så att hälften har praktiskarbetslivsorientering och den andra hälften följer ordinarie undervisning geslärarna bättre möjlighet att följa eleverna pä arbetsplatserna. Detta skapar isin tur bättre fömtsättningar för en god utvärdering och uppföljning av denpraktiska arbetslivsorienteringen i undervisningen. ges också enmöjlighet för de elever som undervisas i halv klass att arbeta i mindre gmpperoch få stödundervisning. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att riksdagenmed bifall till motion 1983/84:1754 yrkande 1 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet nu anfört och i samband medmedelsanvisningen anvisar 128 milj. kr. Eftersomnågon besparing således inte skall göras behöver inte heller någon utvärderingav dess effekter göras. Därför bör avslå motion 1983/84:988. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att beträffande besparingen inom denpraktiska arbetslivsorienteringen med bifall till motion 1983/84; J754 yrkande1 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3.Utvärdering av effekterna av besparingen inom den praktiskaarbetslivs-orienteringen (mom. 5) KerstinGöthberg (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar "Utskottet fömtsåtter" och slutar "motion1983/84:988" bort ha följande lydelse: uppfattning år det nödvändigt med en skyndsam utvärdering aveffekterna av beslut föregående år om besparing inom den praktiskaarbetslivsorienteringen. Det är enligt utskottets uppfattning tveksamt om denbesparingseffekt som förutsattes vid beslutet verkligen uppnåtts och om denbesparing som gjorts uppväger de negativa effekter för undervisningen ochskolplaneringen som redovisas i motionen. Regeringen bör med utvärderingen somgrund återkomma till med de förslag till förändringar avbestämmelsema som utvärderingen leder fram till. Vad utskottet anfört i dennafråga bör med bifall till motion 1983/84:988 som sin mening geregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. att beträffande utvärdering aveffekterna av besparingen inom den praktiska arbetslivsorienteringen medbifall till motion 1983/84:988 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, UbU1983/84:18 28 Antalet veckotimmar för basresurserna avseendetillvalet i årskurs 9 (mom. 6) Per , , GöranAllmér och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Utskottet anser" och slutar "motion1983/84:2097" bort ha följande lydelse: tillmätte en ökad tillvalsmöjlighet storbetydelse vid låro-plansbeslutet är 1979. Detta beslut bör nu fullföljas genomatt vid medelstilldelningen i det följande under grundskoleanslagetanvisar erforderliga medel, beräknade till 28,9 milj. kr. Ökningen av veckotimantalet för ett ökat tillval i årskurs9 bör enligt utskottets mening ses som ett första steg i en utveckling mot ettstörre tillval. Detta skall ge större möjligheter till kunskaps- ochfärdighetsträning och till att ta elevernas specialintressen till vara. anfört bör med bifall till motion 1983/84:2097 yrkande 13och med avslag på proposition 1983/84: 100 som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse; 6. att beträffandeantalet veckotimmar för basresurserna för tillval i årskurs 9 med bifall tillmotion 1983/84:2097 yrkande 13 och med avslag på proposition 1983/84: 100 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Bidraget till fria aktiviteter under den samladeskoldagen (mom. 8) Per , , GöranAllmér och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar ''uttalade" och slutar "och9" bort ha följande lydelse: Det ankommer på kommunerna att avgöra hur man anser attsamlad skoldag skall införas. Enligt utskottets mening finns det inte skäl attha ett särskilt statsbidrag för just denna verksamhet. Kostnader för densamlade skoldagen bör i vad avser det statliga stödet täckas inom ramen för förstärkningsresursen.Det bör understrykas att chefen för budgetdepartementet i samråd med dåvarandeskolministern i kompletteringspropositionen 1980/81: 150 bil. 2 anförde attett genomförande av den samlade skoldagen kunde accepteras endast underfömtsättning att det totalt inte innebar någon ökad resursanvändning. Det börankomma på regeringen att med anledning av vad som föreslagits göraerforderliga ändringar i gällande bestämmelser om utbetalning av förskott påstatsbidraget till . bör med bifall till motion1983/84:2097 yrkandena 8 och 9, med anledning av motion 1983/84:1243 yrkande 12i denna del samt med avslag UbU1983/84:18 29 på motion 1983/84: 1259 yrkande 3 i denna del som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. att beträffandebidraget till fria aktiviteter under den samlade skoldagen med bifall tillmotion 1983/84:2097 yrkandena 8 och 9, med anledning av motion 1983/84; 1243yrkande 12 i denna del samt med avslag på motion 1983/84:1259 yrkande 3 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bidraget till fria aktiviteter under den samladeskoldagen (mom. 8) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 8 börjar "uttalade" och slutar "och9" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1983/84: 1243 förorsakar bidraget tillfria aktiviteter under den samlade skoldagen en omfattande administrativ insatsbåde inom kommunerna och inom den statliga skoladministrationen. Därför bör detsärskilda bidraget och reglerna om detta avskaffas. Medlen bör föras över tillförstärkningsresursen för att användas till kostnader för lärarvikarier. Detbör fortsättningsvis ankomma på kommunerna själva att besluta om utformningenoch omfattningen av den samlade skoldagen. Vad utskottpt hår anfört börriksdagen med bifall till motion 1983/84:1243 yrkande 12 och motion1983/84:2097 yrkande 9 samt med avslag på motionerna 1983/84:1259 yrkande 3 idenna del och 1983/84: 2097 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. att beträffandebidraget till fria aktiviteter under den samlade skoldagen med bifall tillmotionerna 1983/84; 1243 yrkande 12 i denna del och 1983/84:2097 yrkande 9samt med avslag på motionerna 1983/84:1259 yrkande 3 i denna del och 1983/84:2097 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Bidraget till fria aktiviteter under den samladeskoldagen (mom. 8) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 böljar "uttalade" och slutar "och9" bort ha följande lydelse: 4 1983/84. UbU 1983/84:18 30