bet · G701SkU44 · 1983-12-31 00:00:00 — Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag om åtgärder påmervärdeskatteområdet som innebär lättnader för hemslöjdare, konsthantverkarem. näringsidkare med låga inkomster. SkU 1983/84:44 12 1983/84:2157av m. fl. Imotionen yrkas att beslutar att turistbroschyrer som utges påfrämmande språk och som är avsedda för spridning utomlands skall vara befriadefrån mervärdeskatt. I propositionen föreslås att alla tjänster som etttryckeri tillhandahåller med avseende på skattefria tidskrifter skall undantasfrån skatteplikt. Vidare skall enligt propositionen kalkning och andravattenförbättrande tjänster i hav, sjöar och andra vattendrag varaskattepliktiga enligt samma regler som gäller för bl. a. jordförbättring, dvs.sådana tjänster för vilka skatten beräknas på ett beskattningsvärde som ärreducerat till av det skattepliktiga vederlaget. Ett tredje förslag är atten motsvarighet till taxeringsbesöket införs i mervärdeskattesammanhang.Slutligen föreslås att länsrätterna på samma sätt som kammarrätterna ochregeringsrätten skall få flytta över beskattningen från en redovisningsperiodtill en annan samt att några detaljer ändras i redaktionellt hänseende. Fråganom beskattningen av vattenkalkning har även tagits upp i motion 389 av BörjeStensson och (båda fp) vilka yrkar att kalkning av sjöar skallundantas från skatteplikt enligt de regler som innebär att den som yrkesmässigtbedriver sådan verksamhet inte behöver redovisa någon utgående skatt förprestationerna men får göra avdrag för ingående skatt som belöper på förvärvför verksamheten (s. k. teknisk skattskyldighet). I motion 1477 av (båda m) begärs att kalk som används till kalkning avvattendrag skall befrias från mervärdeskatt. Avsiktenmed det förslag som läggs fram i propositionen i fråga om kalkning av sjöar ärfrämst att komma tillrätta med de problem som hänger samman med att kalkning avsjöar till skillnad från andra vattenvårdande och jordförbättrande åtgärderinte ansetts som skattepliktig tjänst. Det framhålls att detta har lett tilloklarheter och avsevärda tillämpningsproblem genom att företag som sysslar medkalkning av mark, kalkning av sjöar och försäljning av kalk får en blandadverksamhet med åtföljande problem, inte minst då det gäller avdrag för ingåendeskatt. Motionärerna syftar däremot främst till att undanröjamervärdeskattebelastningen för miljövård av detta slag. Enligtvad utskottet erfarit utförs sjökalkning i betydande omfattning av bl. a.kommuner och sportfiskeföreningar i egen regi med användning av kalk sominköpts från producent eller återförsäljare. De kommuner och föreningar sombedriver verksamheten under sådana former är inte skattskyldiga förverksamheten och skulle inte heller vara betjänta av att - som föreslås imotion 389 - den som yrkesmässigt bedriver sådan verksamhet görs teknisktskattskyldig. Om man å andra sidan går ett steg längre och inför ett undantaginte bara för tjänsteprestationen sjökalkning utan även för kalk SkU1983/84:44 13 som är avsedd för sjökalkning innebär detta att man intekommer ifrån tillämpningsproblemen för företag som använder ellertillhandahåller kalk även för andra ändamål. Som framhålls i propositionenframstår en sådan lösning som omotiverad av såväl skattetekniska som materiellaskäl. Utskottet kan därför inte biträda de förslag som lagts fram i motionernautan finner att den ordning som föreslås i propositionen innebär en bättrelösning som dessutom ger en rimlig skatteeffekt i fråga om sjökalkning.Utskottet fillstyrker följaktligen propositionen i denna del och avstyrkermofionema, I motion 2903 av m. fl. (c) begärs en ökningav anslaget till kalkning och andra vattenvårdande åtgärder i sjöar ochvattendrag motsvarande den ökning av skatteinkomsterna som följer avmervärdeskattebeläggningen. Som skäl anförs att den urholkning av anslaget somde ändrade reglerna innebär är oacceptabel i dagens läge då behovet avkalkningsåtgär-der är större . De förändringar i statens inkomster som de nya reglernakan medföra är enligt utskottets uppfattning svåra att uppskatta. Utskottetförutsätter emellertid att man vid anslagstilldelningen för sjökalkning m. m.beaktar de förändringar i kostnadsläget som kan följa av de nya reglerna. Isammanhanget vill utskottet dessutom erinra om att regeringen tillsatten aktionsgmpp under ledning av jordbmksministern med uppdrag att skyndsamtdra upp riktlinjerna för hur det fortsatta arbetet mot försurningen av mark ochvatten skall bedrivas. Med det sagda avstyrker utskottet motionen i den mån deninte kan anses tillgodosedd. Beträffande övriga förslag i propositionen har utskottetinte funnit anledning till erinran. Utskottet tillstyrker därför proposifionenäven i dessa delar och övergår härefter till att behandla vissa andra motionerpå mervärdeskatteområdet som väckts under den allrnänna motionstiden. I två motioner tar man uppredovisningsskyldigheten för dem som bedriver hemslöjd, I motion 482 av HåkanStjernlöf (m) begärs sålunda att gränsen för redovisningsskyldigheten för hemslöjdhöjs till . och i motion 2146 av i och GunnelJonäng (båda c) begärs lättnader på mervärdeskatteområdet för hemslöjdare,konsthantverkare m. fl, näringsidkare med låga inkomster, antingen genom enhöjning av gränsen för redovisningsskyldighet eller genom någon form avbefrielse från skyldigheten att redovisa mervärdeskatt. Utskottet vill inledningsvis erinra om att det nuvarandegränsvärdet på . Ett förslag frånmervärdeskatteutredningen att höja gränsvärdet till 15 000kr. avstyrktes av flertalet remissinstanser med hänsyn till de praktiskasvårigheter och den snedvridning av konkurrensförhållandena en sådan höjningenligt deras mening skulle ge upphov till. Den dåvarande budgetministern deladeremissinstansernas inställning och framhöll bl. a. att gränsen förredovisningsskyldigheten inte hade tillkommit för att bereda vissaskattskyldiga en förmån utan för att av praktiska skäl minska antaletskattskyldiga (prop. 1981/82:59 s. 17). SkU 1983/84:44 14 Av skäl som nämnts är utskottet inte berett attf. n. föreslå någon ändring av gränsvärdet. Därtill kommer att det enligtutskottets mening inte är lämpligt att skapa särskilda redovisningsregler förspeciella branscher. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna. I en partimotion av vpk - motion 1500 av LarsWerner m, fl. - begärs förslag om ett slopande av mervärdeskatten på livsmedel.Motionärerna föreslår en treårig awecklingsperiod och motiverar sitt yrkandemed att mervärdeskatten på livsmedel i särskilt hög grad belastarlåginkomsthushåll, som enligt deras mening måste lägga en större andel av sinautgifter på livsmedelsinköp. Fråganom att slopa mervärdeskatten på mat har under en lång följd av år prövats avskatteutskottet, ofta upprepade gånger under ett och samma . Samtligariksdagspartier utom vpk har av fördelningspolitiska, skattetekniska ochstatsfinansiella skäl motsatt sig en sådan skattedifferentiering. Somett resultat av behandling av ett regeringsförslagom höjning av mervärdeskatten tillsattes en parlamentariskkommitté med företrädare för samtliga riksdagspartier och med uppdrag attutreda fömtsättningarna för och konsekvenserna av att helt eller delvis befrialivsmedel från mervärdeskatt. Utredningen avvisade i ett betänkande avlämnat ioktober (SOU 1983:54) kategoriskt tanken på en sådanskattedifferentiering. Bortsett från vpk-ledamoten i kommittén var dettaställningstagande enhälligt. Vidsin ingående prövning av de argument som kunde anföras för och emot enbefrielse från mervärdeskatt på livsmedel fann kommittén att ett utbyte avlivsmedelssubventionerna mot en sänkt mervärdeskatt på livsmedel skulleinnebära en omfördelning till barnfamiljernas och låginkomsttagarnas nackdel,att såväl subventionerna på vissa baslivsmedel som mer direkta åtgärder riktadetill utsatta grupper var överlägset effektivare när det gällde att förbättrabarnfamiljernas och låginkomsttagarnas ekonomiska situation än endifferentiering av mervärdeskatten, att en sänkt eller slopad mervärdeskatt pålivsmedel, sett som en isolerad åtgärd och räknat i absoluta belopp, främstskulle komma höginkomsttagarna till del, att barnfamiljer med en disponibelinkomst . skulle missgynnas av en momsbefrielse båderelativt och i absoluta belopp jämfört med hushåll med samma inkomst men utanbarn och att ett system med olika mervärdeskatt på livsmedel och övriga varoroch tjänster skulle skapa betydande administrativa problem ochkostnadsökningar inom såväl statsförvaltningen som näringslivet, försvåraskattekontrollen och öppna nya möjligheter till skattefusk. ställer sig bakom kommitténs ställningstagande. Av utredningenframgår f. ö, också att ett borttagande av mervärdeskatten på samtligalivsmedel utom spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror skulle medföra ettskattebortfall för statsverket om ca eller SkU 1983/84:44 15 nödvändiggöraen höjning av mervärdeskattepålägget från 23,46 till . Utredningenbestyrker således den uppfattning under en följd av år gett uttryckåt, nämligen att skattetekniska och statsfinansiella skäl med betydande styrkatalar mot en differentierad mervärdeskatt i enlighet med vpk-förslaget.Utredningen har dessutom enligt utskottets mening bevisat att ett undantagandeav livsmedel från mervärdeskatt skulle leda till effekter som ärfördelningspolitiskt förkastliga. Därmed har vpk:s huvudargument i sammanhangetförfallit. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionen. m. fl. (c) yrkar i motion 2157 attmervärdeskatten slopas på turistbroschyrer på främmande språk, avsedda förspridning utomlands. Enligt motionärerna anlitar regionala turistorgan ochkommunala turistbyråer ofta tryckerier utomlands beroende på att dessa kanerbjuda priser som understiger de svenska med ett belopp som motsvararmervärdeskatten. De anser att den förordade åtgärden skulle bidra till attstärka sysselsättningen i svenska tryckerier som har ett lågtkapacitetsutnyttjande. Utskottetvill peka på att en leverans till utlandet av broschyrer liksom andra varor äratt hänföra till export. För en sådan leverans utgår följaktligen ingenmervärdeskatt, men om leveransen görs av ett tryckeri eller annan som ärskattskyldig för mervärdeskatt föreligger enligt vanliga regler avdragsrätt förden ingående skatten. Om däremot upphandlingen av broschyrerna sker i Sverigeav någon som inte är skattskyldig, t. ex, en sådan turistorganisation sommotionärerna nämner, saknas möjligheter till kompensation för den mervärdeskattsom belastar förvärvet av varorna. Detta gäller såväl om leverantören är svensksom om upphandlingen sker genom import och är en naturlig följd avmervärdeskattens konstmktion. Enligt utskottet är det vidare av värde frånlikformighets- och neutralitetssynpunkt att beskattningen har en i principgenerell utformning. De skäl motionärerna åberopat motiverar inte ett avsteghärifrån. Utskottet avstyrker därför motionen. OlleGrahn (fp) begär i motion 1461 en utvärdering av redovisningsprinciperna förmervärdeskatt. Motionären kritiserar framför allt bokslutsmetoden som enUgtvad han anser har medfört onödiga och krångliga efterjuste-ringar. Utskottetvill för sin del betona att de nuvarande redovisningsprinciperna förmervärdeskatten bygger på reglerna för bokföringen enligt bokföringslagen(1976:125) och jordbruksbokföringslagen (1979:141). De är också anpassade föratt möjliggöra en kontroll och avstämning mot inkomstskatten. uppfattning är det av värde att kunna göra en jämförelse medinkomstskatteunderlaget, eftersom kontrollen då underlättas. Samma intäktersom skall tas upp till beskattning vid den åriiga taxeringen bör också liggatill grund för mervärdeskatteredovisningen under ett helt räkenskapsår, och dåmåste som motionären själv påpekar fordringarna, liksom skulderna, vid åretsutgång vara med i redovisningen för mervärdeskatten. Enligt utskottetsuppfattning torde flertalet företagare SkU1983/84:44 16 som använder bokslutsmetoden utan större svårigheter kunnabeakta föreUggande fordringar och skulder vid redovisningen för den sistaredovisningsperioden under beskattningsåret. Mot bakgrund av vad som nuanförts finner utskottet det inte nu motiverat att begära den av motionärenbegärda utvärderingen. Utskottet avstyrker därför motionen. I motion 593 av () yrkas att regeringenkontaktar övriga nordiska länder för att få till stånd lättnader i förbudet motskattefri försäljning på nordiska flygplatser. Motionären krifiserar detförhållandet att butiker som är belägna i flygplatsernas transithallar inte kanerbjuda utomnordiska besökare möjlighet att göra mervärdeskattefria inköp,vilket är möjligt i andra bufiker. Utskottet vill erinra om att det aktuella förbudet motskattefri försäljning på flygplatser ingår som en del i en överenskommelse frånår 1980 mellan de nordiska länderna om gränshandeln och övrig försäljning inomNorden. Av ett frågesvar som finansministern lämnade framgåratt man tidigare väckt frågan om en ändring av överenskommelsen såatt mervärdeskattefri försäljning skulle bU tillåten på flygplatserna men attenighet inte kunnat nås om en sådan ändring. Enligt vad utskottet erfaritövervägs inom regeringen att på nytt i lämpligt sammanhang ta upp frågan på detnordiska planet. Någon särskild framställning härom från sida ärdärför enUgt utskottet inte påkallad, och utskottet avstyrker följaktligenmotionen. 1. beträffandelagförslagen i propositionen attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:189 och med avslag på mofionema1983/84:389 och 1983/84:1477 antar de vid propositionen fogade förslagen till a) lag om ändringi lagen (1968:430) om mervärdeskatt, b) lag om ändringi skatteregisterlagen (1980:343), 2. beträffandeökade anslag till kalkning m. m. attriksdagen avslår motion 1983/84:2903, 3. beträffandehemslöjd m. m. attriksdagen avslår mofionema 1983/84:482 och 1983/84:2146, 4. beträffandeslopande av mervärdeskatten på livsmedel attriksdagen avslår mofion 1983/84:1500, 5. beträffandeslopande av mervärdeskatten på vissa turistbroschyrer attriksdagen avslår motion 1983/84:2157, 6. beträffande en utvärdering avredovisningsprinciperna för mervär deskatt attriksdagen avslår motion 1983/84:1461, 7. beträffande mervärdeskattefriförsäljning på nordbka flygplatser att avslår motion 1983/84:593. SkU 1983/84:44 17 Närvarande:Rune Caristein (s), (), son (c), förste vicetalmannen (), ()*. (), BoLundgren (m), (), (), (),(), (), (), () ochErkki Tammenoksa (s). Ej närvarande vid justeringen.