bet · G701SoU20 · 1983-12-31 00:00:00 — om anslag till socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapolitik (prop. 1983/84:100 bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposifion 1983/84:100 bil. 7 () framlagda förslag omanslag för /85 under avsnitt J. Socialt behandlingsarbete,alkohol- och narkotikapolifik (avsnitten J 1 - J 5). I anslutning härfillbehandlas ett antal motionsyrkanden. Utskottet kommer senare i vår - i samband medriksdagsbehandlingen av regeringens proposition 1983/84:124 om mottagandet avflyktingar och asylsökande m. m. - att behandla budgetproposifionens avsnittJ6. Ersättningar till kommunerna för hjälp till utländska medborgare,flyktingar m. m. (s. 180-182). Utskottet fillstyrker i betänkandetregeringens förslag till medelsanvisning till socialt behandlingsarbete,alkohol- och narkotikapolifik såvitt avser anslagen J 1 - J 5. Utskottetsm-ledamöter reserverar sig fill förmån för en 3,3 milj. kr. lägremedelsanvisning till Upplysning och informafion på drogområdet (anslaget Jl).M-, c- och fp-ledamöterna reserverar sig beträffande fördelningen av medlenunder samma anslag. Utskottet behandlar vidare ett antal motionsyrkanden somgäller allmänna åtgärder mot drogmissbruk, enskilda vårdinitiativ,internationella insatser, narkotikaförteckningar, försäljningav alkoholhahiga preparat, medel för upplysning och informafion pådrogområdet, droginformafio-nens inriktning och innehåll. föralkohol- och narkotika-, upplysning (CAN), hem för vård eller boende, bidragtill vissa organisationer, insatser mot kvinnomisshandel m.m.,behandlingscentrum för tortyroffer, familjerådgivning för invandrare,fosterhemsplacering av invandrarbarn och socialt stödprojekt blandinvandrarungdom m. m. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Utskottets m-, c-och fp-ledamöter reserverar sig till förmån för ett riksdagsuttalande rörandeCAN:s funktioner. Vidare reserverar sig m-ledamöterna beträffande enskildavårdinifiativ och vpk-ledamoten beträffande insatser mot kvinnomisshandel ochbeträffande ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom m. m. 1 Riksdagenl983/84.12saml.Nr20 SoU1983/84:20 2 FEMTE HUVUDTITELN Proposition 1983/84:100 bil. Regeringenhar under punkterna J 1 - J5 (s. 168 - 180) föreslagit (J 1) aft till Upplysning och information pådrogområdet för /85 anvisar ett reservationsanslag av 37 003 000kr., (J2) att till Bidrag till alkoholpoliklinikeroch vårdcentraler för /85 anvisar ett förslagsanslag av , (J 3) att till Bidrag till driften av hem förvård eller boende för /85 anvisar eft förslagsanslag av , (J4) atf till Bidrag till organisafioner m.m.för /85 anvisar eft anslag av , (J5) atf till Utveckling och försök med vissavårdformer för /85 anvisar ett reservationsanslag av 7 000 000kr. I motion 1983/84:402 av AgneHansson (c) och () hemställs 1. att riksdagenuttalar aft län får del av statsbidraget för anordnande av nyabehandlingshem så att ett sådant kan tillskapas inom länet, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om vikten avatt de centrala förhandlingarna beträffande den slutligahuvudmannaöverenskommelsen skyndsamt slutförs. I motion 1983/84:628 av ThureJadestig (s) hemställs aft som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att överföra kokain (Cocainum ) tillnarkotikaförteckning I. I mofion 1983/84:731 av m.fl. (vpk) hemställs 1. aft riksdagenhemställer hos regeringen om åtgärder för atf starta ett socialt stödprojektbland invandrarungdom i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenuttalar att detta stödprojekt bör organiseras och administreras av kommunernamed full kostnadstäckning genom statsbidrag, 3. att riksdagenuttalar att defta statsbidrag bör finansieras genom en särskildarbetsgivaravgift, 4. att riksdagenhos regeringen hemställer om en översyn av och åtgärder för att förbättrabehandlingen av invandrarungdomar inom vårdsektorn. Motiveringtill mofionen finns i motion 1983/84:730. I mofion 1983/84:891 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 3), 1. attriksdagen hos regeringen hemställer att en bred aktionskampanj SoU1983/84:20 3 mot narkotikabruket genomförs i enlighet med vad som anförtsi motionen, 3. att hos regeringen hemställer om en administrativöversyn av forskningen på narkotikaområdet i enlighet med vad i motionenanförts. I motion 1983/84:920 av . (vpk) hemställs atf ger regeringen fill känna vad som imotionen anförs om åtgärder för att bekämpa kvinnomisshandeln. Motivering fill mofionen finns i mofion 1983/84:918. I mofion 1983/84:980 av StinaGustavsson (c) och () hemställs att begär attregeringen tar initiativ så att inköp av alkoholhaltiga preparat iberusningssyfte förhindras. I mofion 1983/84:1221 av BarbroNilsson i (s) och () hemställs atf somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder inomnarkotikapolifiken. I mofion 1983/84:1614 av KerstinAndersson (c) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna aft nuvarande funktioner inom CAN bör bibehållas. I motion 1983/84:1642 av LenaÖhrsvik (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om önskvärda förändringar beträffande statsbidragettill ungdoms- och nykterhetsvård. I mofion 1983/84:2102 av Jan-ErikWikström m.fl. (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen fillkänna vad i motionen anförts beträffande informafion i alkoholfrågor. Motiveringtill motionen finns i mofion 1983/84:2100. I motion 1983/84:2240 av NilsCarlshamre m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), aft riksdagenbeslutar att för /85 under anslaget J 1. Upplysning ochinformation på drogområdet anvisa , vilket innebär ett iförhållande fill regeringens förslag . I mofion 1983/84:2245 av AgneHansson m. fl. (c) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i mofionen anförs om ekonomiska resurser till def praktisktförebyggande arbetet bland ungdom mot alkohol- och narkotikamissbruk. I motion 1983/84:2253 av GunnelJonäng (c) hemställs att hos regeringen begär eft statligt bidragfill Stenbackahemmets verksamhet. I motion 1983/84:2256 av MartinOlsson (c) hemställs atf som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om åtgärder för vård och rehabilitering avnarkotikamissbrukare. SoU1983/84:20 4 I motion 1983/84:2260 av KenthSkårvik (fp) och () hemställs att som sin meningger regeringen fill känna att föreningen bör kunnabeviljas statligt stöd för sin verksamhet från t. ex. anslaget Bidrag tillorganisafioner. I mofion 1983/84:2484 av KarinSöder (c) och () hemställs 1. aft riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen ominriktningen av narkotikapolifiken och föräldrarnas centrala roll, 2. att ,med avslag på den av regeringen aviserade fördelningen av anslaget fillUpplysning och information på drogområdet, som sin mening ger regeringen fillkänna vad som anförts i motionen. I mofion 1983/84:2493 av NilsCarlshamre m.fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1,2, 14 och15), 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om nödvändighetenav dels en samlokalisering av polis - socialtjänst i vissa fall, dels att avpolisen omhändertagen drogpåverkad ungdom i övriga fall regelmässigt och snabbtkommer i kontakt med , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att fortsatta ansträngningar ärnödvändiga när det gäller informafionsinsatser om haschets farlighet, 14. atf riksdagensom sin mening uttalar önskvärdheten av aft enskilda inifiativ bättre tas tillvara inom missbruksvården, 15. att hosregeringen begär skyndsamt förslag fill lag där kommunerna åläggs atf prövaäven andra alternativ än med kommunalt huvudmannaskap när det gäller service,vård och omvårdnad i enlighet med vad i motionen anförts. Imotion 1983/84:2532 av KarinAndersson m. fl. (c) hemställs, såvift här är i fråga (yrkandena 1, 3 och 4), 1. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i mofionen anförts om ekonomiskt stöd fill planeratrehabiliteringscenter för tortyroffer i , 3. att riksdagenbeslutar sorn sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sagts omfamiljerådgivning för invandrarfamiljer och utbildning av familjerådgivare. 4. att riksdagenbeslutar atf hos regeringen begära atf ges i uppdrag att beaktavad i motionen anförts om fosterhemsplacering av barn tillhörande språkligaeller etniska minoriteter. Motiveringfill yrkandena finns i motion 1983/84:2531. SoU 1983/84:20 5 Allmänna åtgärder mot drogmissbruk Den narkotikapolitiskamålsättningen formulerades på följande sätt i regeringens proposition1977/78:105 om åtgärder mot narkotikamissbruket (S.30): Grundvalen för kampen motnarkotikamissbruket måste vara atf samhället inte kan godta något annat brukav narkotika än det som är medicinskt mofiverat. Allt annat bruk är missbrukoch måste med kraft bekämpas. I samhällets alkoholpolitiska program är det övergripandemålet att begränsa totalkonsumtionen av alkohol. Kampen mot narkotikamissbruketfår inte begränsas till att enbart minska dess förekomst, utan måste syfta tillatt eliminera missbruket. Narkotikamissbruket kan aldrig accepteras som en delav vår kultur. Denna målsättning accepterades avriksdagen (jfr. SoU 1977/78:36, rskr 363). Målsättningen bildade ävenutgångspunkten för regeringens proposition 1981/82:143 om åtgärder motalkohol- och narkotikamissbruket. Bred politisk enighet råder i fråga om detta övergripandemål för kampen mot narkotikamissbruket. Regeringen tillkallade en narkotikakommissionmed uppdrag aft lämna förslag om åtgärder mot narkotikamissbruket. Enligtdirektiven (Dir. 1982:100) skulle komniissionen arbeta fram ett underlag fillen samordnad och intensifierad kamp mot narkotikan. Kommissionens uppgiftersammanfattades i direktiven i sju punkter. Kommissionen skulle lägga framförslag om 1. insatser genominternationella organ i syfte att effektivt motverka världshandeln mednarkotikan, 2. insatser genomtullväsendet som verksamt bidrar till att hålla narkotikan utanför landetsgränser, 3. insatser genompolisväsendet som syftar till atf all illegal narkotikahantering i landetuppdagas och beivras, 4. åtgärder somsyftar till atf fängelser och andra institufioner blir narkotikafria miljöer, 5. delagstiftningsåtgärder som behövs för att kampen mot narkofika skall kunna förasmer effektivt, 6.opinionsbildning genom skolor, militära förband, massmedia, frivilligaorganisationer så atf många medborgare kan engageras i kampen mot narkotika ochi sina närmiljöer verka för att all narkotika trängs ut samt 7. ett statistiskt informationssystem så atf vidtagnaåtgärder kan utvärderas. Direktiven riktade också uppmärksamheten på kommunala ochlänsvisa handlingsprogram och behovet av att lokala erfarenheter sprids ochnyttiggörs. Kommissionen skulle i detta sammanhang verka för samordning avinsatserna genom skolan, , hälso- och sjukvården, kriminalvården,polisen och tullen. SoU1983/84:20 6 Kommissionen har under sitt arbetesuccessivt lämnat förslag om åtgärder inom de olika sektorer som kan medverka ikampen mot narkotikamissbruket. Förslagen har redovisats i elva promemoriorsom behandlar punkterna 1-6 i utredningsdirekfiven. Följande promemorior harlämnats. PM nr 1 Samarbete tull-polis.Förslag fill en försöksverksamhet i PM nr 2 Skolans insatser motdroger. Förslag om förstärkt ANT-verksamhet i skolan PM nr 3 Insatser motnarkotikamissbruket. Förslag om vissa förstärkningar för /84 PM nr4 Åtgärder mot narkotika i fängelserna PM nr5 Polisens insatser mot narkotikan PM nr6 Opinionsbildning mot narkofika PM nr7 Lokala insatser mot narkotika PM nr8 Narkotikastrafflagen m. m. PM nr9 Tullens insatser mot narkotika PM nr 10 Internationellt arbete mot narkofika PM nr11 Insatser inom kriminalvården m.m. Kommissionen har helt nyligenavgivit sitt slutbetänkande Samordnad narkotikapohtik (SOU 1984:13). Ibetänkandet redovisas bl. a. kommissionens samlade syn på hurnarkofikaproblemef bör angripas samt skisseras en sammanhängande strategi förden fortsatta kampen mot narkotikan. Vidare lämnas förslag om utformningen avdet centrala samordningsansvaret och om ett statistiskt informationsansvar förutvärdering av vidtagna åtgärder. Olika forskningsfrågor som berörnarkotikaområdet behandlas också. Vård- och rehabiliteringsfrågorna bereds inomsocialdepartementet i en särskild arbetsgrupp bestående av företrädare försocialdepartementet, jusfitiedeparfementet, ochkriminalvårdsstyrelsen. Arbetsgruppen har i promemorian Offensiv narkomanvård- förslag av en arbetsgrupp till insatser för att utveckla narkomanvården (juni1983) föreslagit ett särskilt program. Detta syftar fill att utveckla metoderför atf och den särskilda narkomanvården i högre utsträckningskall kunna nå och erbjuda en större del av missbrukargrupperna adekvat vård.Arbetsgruppen kommer aft redovisa ytterligare frågor som rör vårdenav narkotikamissbrukare. () har som ett led i sinförvaltningsrevision gjort en granskning av samhällets åtgärder motnarkotikamissbruk. Syftet med granskningen har främst varit att gestatsmakterna, myndigheter och andra organ underlag för vidare överväganden isamband med beslut om insatser inom narkotikaområdet. Granskningen harredovisats i revisionsrapporterna Samhällets åtgärder mot narkotikamissbruk , Insatser, kostnader, mål och medel för narkotikabekämpningen (Dnr 1982:1114)och Del II Översikflig analys (Dnr 1983:567).I sistnämnda rapport har gjort SoU1983/84:20 7 en översikflig analys av nuvarande åtgärder inomnarkotikabekämpningen samt lämnat synpunkter på inriktningen av den fortsattaverksamheten. Utredningen (S 1982:07) om översyn av de statligainsatserna för alkohol-och narkotikainformation m. m. föreslår i Rapport omalkohol- och narkotikaupplysning () (Ds S 1983:11) förbättrad samordningoch organisation av de statliga insatserna för alkohol- ochnarkotikainformation. Utredningen har bl, a. strävat efter att stimuleradrogförebyggande verksamhet på lokal nivå genom bl. a. kommunerna ochföreningslivet. Socialberedningen (S 1980:07), som har uppdraget att göraen allmän uppföljning och utvärdering av socialtjänstreformen, skall bl. a. seöver den administrativa tvångslagstiftningens utformning, dvs. lagen (1966:293)om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV), lagen (1980:621)om särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen (1981:1243) om vårdav missbrukare i vissa fall (LVM). Beredningen skall vidare bl. a. studeraformerna för och innehållet i föreningslivefs samverkan med socialnämndernasolika verksamhetsområden samt överväga möjligheterna fill intensifierad konkretsamverkan. Beredningen har avlämnat delbetänkandetErfarenheter av LVM och vissa andra socialtjänsffrågor (Ds S 1983:16).Beredningen beräknar att avge ytterligare två delbetänkanden , ett beträffande den psykiatriska vården och ett beträffandevården av unga. Beredningen beräknar avlämna sitt slutbetänkande i slutet av år1984. Statsrådet anför i budgetpropositionenatt hon avser att fillsammans med andra berörda statsråd föreslå regeringen atten särskild proposifion angående samordnad drogpolifik föreläggs riksdagenunder . Därvid kommer bl. a. förslagen från narkotikakommissionenoch arbetsgrupp atf behandlas. anför i sitt slutbetänkande som sinbestämda uppfattning att narkotikapolifiken även måste vara ettprioriterat område där, trots atf def allmännas kostnader för kampen motnarkotikan är mycket stora, en viss expansion bör få äga rum. Kommissionenanför vidare att satsningen på narkotikapolitiken måste bygga på några viktigahörnstenar. En sådan är insikten om att det är i människans närhet denvikfigaste fronten mot narkotikan går. Def är genom aft hemmet, skolan,arbetsplatsen och bostadsområdet fungerar som man kan förhindra atf missbrukuppstår och snabbt motverka def, om det uppkommer. Defta måste bygga på godakunskaper om de lokala förhållandena och på färdighet att tidigt upptäckamissbruk. Budskapet måste vara konsekvent och de frivilliga krafterna och desom själva är i riskzonen måste mobiliseras att delta i arbetet. Beträffandenarkotikamissbrukets karaktär anför kommissionen bl. a. följande (s. 66): På samma sätt kan man konstateraatf narkotikamissbruket infe är ett missbruk utan flera typer av missbruk, Oftaförmedlas en schablonbild som får ligga fill grund för debatten och ibland fårutgöra underlag för beslut om åtgärder. Narkotikamissbruk liktydigt medinjekfionsmissbruk, kriminalitet. Rättelse: S, 42, mom. 26 Tillkommer: m, m. SoU1983/84:20 8 social misär, förnedring och den sista "silen"på en offentlig toalett får oftast utgöra den schablonbilden. Men missbrukethar många andra ansikten, t. ex. gänget som tar sin första eller andra pipahasch, vuxna som ersatt lördagsgroggen med ett cannabisrus eller"innefolket" som i vissa sammanhang prövar på aft snusa kokain. Missbruksbilden är således komplicerad. Missbruketsyttringar beror dels på vilket preparat som används, dels på i vilka miljöeroch i vilka grupper som missbruket sker. Den komplicerade bilden visar ocksåaft def inte finns någon unik orsak till att narkotikamissbruk uppstår.Mönstret varierar från individ fill individ både i fråga om missbrukefsorsaker, förlopp och intensitet. En rad olika faktorer och processer disponerarför och kan leda till missbruk. Drogernas tillgänglighet, individernaspersonlighetsdrag eller karaktärsstörningar samt olika samhällsförhållandenbidrar i ett komplicerat samspel till narkotikamissbruket. Def är enligt kommissionen svårtatt förutse vilka som löper risk att dras in i drogmissbruk. Vem som helst kankomma att pröva droger. Om han eller hon slutar av eget inifiativ vet man intei förväg. Det är därför enligt kommissionen viktigt att alla lever i engemenskap som är så beskaffad att den förebygger uppkomsten av missbruk och somreagerar på ett rikfigt sätt om tendenser till missbruk visar sig. Kommissionenkonstaterar vidare bl. a. att om familjeförhållandena är ordnade ochrelationerna mellan familjens medlemmar bra brukar problem i fråga omexperiment med droger i allmänhet kunna lösas utan ingripande utifrån. Man kanemellertid enligt kommissionen inte lägga allt ansvar på familjen. Den måsteveta vart man skall vända sig om den egna förmågan infe räcker till.Gemenskapen måste vara större än familjen för att ge det sociala kontaktnät somär det bästa medlet mot drogmissbruk. Skolan har enligt kommissionen en central roll när detgäller upplysning i drogfrågor och förebyggande arbete. Kommissionen betonarvikten av att arbetet mot droger måste ske forfiöpande i alla ämnen, årskurseroch skolor. Målet skall därvid enligt kommissionen vara att både förbättraungdomars kunskaper om droger och att påverka deras attityder och värderingar idrogfrågor. Kommissionen har i sina olika promemorior framhållit att skolk ochandra s. k. "dröp out"-sifuationer i skolan är tecken på sådanarisker som måste leda till reaktion från omgivningens sida innan något missbrukutvecklat sig. Organisationslivet har en lång tradition av aktivainsatser för att motverka drogmissbruk. Organisationernas och föreningslivetsengagemang är enligt kommissionen en förutsättning för aft def skall blimöjligt att komma till rätta med drogproblemen. Kommissionen anför attorganisationerna även i fortsättningen måste få ett väsentligt samhällsstöd iolika former för aft kunna bedriva drogförebyggande verksamhet. Kommissionenberör närmare frågan om organisationernas roll i def förebyggande arbetet ipromemorian Lokala insatser mot narkofika (pm nr7). När def gäller frågan om samarbetet mellan polisen ochsocialtjänsten i det förebyggande arbetet konstaterar kommissionen ipromemorian att polisen SoU1983/84:20 9 haft svårt att få kontakt med . Detär enligt kommissionen angeläget att polisen i vissa fall underrättarsocialtjänsten tidigare än vad söm nu sker. Enligt vad kommissionen erfarit ärsamarbetet bäst etablerat där särskild person/enhet avdelats inom polisen föratt handlägga ungdomsbrott och där en social jour, t. ex. särskildaungdomsenheter, inrättats inom . Principen måste enligtkommissionen vara att kontaktas i så nära anslutning fillpolisingripandet som möjligt. tar i slutbetänkandet även uppfrågan om vård och behandling för missbruket. Varje missbrukare måste enligtkommissionen kunna få rätt behandling . Detta innebär att detmåste finnas olika typer av vård och behandling som kan kombineras på det meständamålsenliga sättet, varför det måste finnas fillgång såväl tillbehandhngs-hem med olika inriktning i fråga om behandlingsinnehåll, som tillfamiljehem och enheter för öppen vård. Def tycks enligt kommissionen finnasstora behov av att öppenvården utvecklas och förbättras. Kommissionen pekar påatt arbetar med dessa frågor. Det finns, anför kommissionenvidare, situationer där man inte kan undvika tvång och påtryckningar i vården.Principen om fri villighet får enligt kommissionen aldrig leda till passivitet.Kommissionen framhåller att den nya socialtjänstlagstiftningen inneburit attdet uppstått ett gap mellan tidiga insatser och - om dessa misslyckas - senaretvångsåtgärder. Kommissionen anser vidare att man bör överväga vissa ändringari tvångslagstiftningen, främst i LVU, så att kan få kontakt medmotvilliga missbrukare och så att föreskrifter kan ges som påtryckning,för attbryta ett missbruk. Även åldersgränserna för vård enligt LVU bör enligtkommissionen ses över och justeras uppåt. Kommissionen förutsätter attsocialberedningen beaktar dessa frågor i sitt fortsatta arbete. Beträffande kriminalvård och narkotikamissbruk anförkommissionen i slutbetänkandet bl. a. följande (s. 92): Det är lätt aft betraktakriminalvården som en värld för sig. Men när det gäller kampen mot drogmissbruketliksom på andra områden är naturligtvis kriminalvården en del av samhället.Detta har kommit till uttryck i den s. k. normaliseringsprincipen som innebäratf kriminalvårdens klienter har rätt fill sociala stöd- och hjälpåtgärder påsamma sätt som övriga medborgare. Även om de utgör en särskilt eftersatt gruppsom behöver hjälp redan för att kunna utnyttja samhällsresurserna - en hjälpsom då måste ges av kriminalvården -är det nödvändigt att hålla fast vidnormaliseringsprincipen. Detta innebär att åtgärder mot narkofikamissbruk inomkriminalvården måste integreras i samhällets övriga insatser mot missbruket.Det krävs därför på detta liksom på andra områden ett nära samarbete mellankriminalvården och andra myndigheter samt organisationer som arbetar inomnarkotikaområdet. Särskilt gäller detta om förhållandet mellan kriminalvårdenoch som måste ställa upp med både motivationsarbete,behandlingsresurser och eftervård för kriminalvårdens klienter. Frågan om insatser inomkriminalvården m. m. behandlas av kommissionen i en särskild promemoria (pm nr11). 1* 1983/84. SoU1983/84:20 10 pekar i sinrevisionsrapport åtgärder mot narkofikamissbruk Del II, Översiktlig analys bl. a. på aftskolan har unika möjligheter i det drogförebyggande arbetet genom atf den nåralla barn och ungdomar i åldrarna . Det är därför enligt verketangeläget att det skapas goda förutsättningar för droginformafion i skolorna.För att få kännedom om och kontakt med missbrukare i ett tidigare skede börvidare utöka sina insatser för uppsökande verksamhet samtutarbeta program för behandling av personer med initialt, sporadiskt ellereljest mindre omfattande missbruk. bör enligtriksrevisionsverket understödja en sådan verksamhet. Det är också, framhållerverket, vikfigt aft polisen rapporterar till när misstanke omnarkotikamissbruk föreligger. Råd bör enligt verket utfärdas av berördacentrala myndigheter i frågan. Verket pekar vidare bl. a. på att det endast äri begränsad utsträckning som polisen, domstolar m. fl. aktivt medverkar fillatt behövlig vård initieras. Det är viktigt att åstadkomma en samstämmighetmellan vårdlagstiftningen och de synsätt som finns inom de samhällsorgan som ärverksamma inom narkotikaområdet. Enligt verkets mening finns det även ett behovav aft närmare överväga hur kriminalvårdens insatser skall kunna integreras medsamhällets särskilda narkomanvårdsinsatser.