bet · G701JuU24 · 1983-12-31 00:00:00 — om anslag till m. m. (prop.1983/84:100 bil. 4 A, jämte motioner) m. m. Utskottet tillstyrker regeringensi proposition 1983/84: 100 bilaga 4 (jusiiliedeparlemeniei) under punkt A I (s. 31) fram lagda förslag och hemställer alt till Statsrådsberedningenför /85 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punki A 2(s. 31 och 32) föreslagit att till för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motion 1983/84:1512 av NicGrönvall (m) och (m) hemställs alt hos regeringen begärförslag om all innehavare av högre domarämbelen skall utses på sätt som anges imotionen. Regeringen föreslår under dennapunkt ett anslag av ca 46 milj. kr. Under anslaget har beräknats 15 milj. kr.för kampen mot narkotikan. Anslagsförslaget i övrigt är beräknat medutgångspunkt i huvudförslaget om besparing. Utskottet har inte någon erinran mot förslaget såvittgäller medelsberäkningen (.) Beträffande anslagsposten Medel för kampen moi narkotikanvill utskottet anföra följande. 1 förra årets budgetproposition upptogs under förevarandeanslag ett belopp på 15 milj. kr. för de åtgärder moi narkotikan som kunde bliaktuella till följd av bl. a. förslag från den av regeringen tillkalladenarkofikakommissionen. Några särskilda insatser hade inle föreslagils underandra anslag i propositionen, såvitt gällde bilaga 4. Utskottet tillstyrkteförslaget om medelsanvisning. följde utskottet (JuU 1982/83: 30.rskr 265). lade fram en promemoria(PM nr 3) med förslag om vissa förstärkningar för /84. FörslagetI Riksdagen1983/84. JuU1983/84:24 2 omfattade resursförstärkningar till bl. a. tullen,polisen, åklagarväsendet och kriminalvården (ca 11 milj. Del förutsattesvidare av kommissionen att medel skulle tillföras för vårdinsatser beträffandenarkotikamissbrukare. - Med anledning av bl. a. kommissionens förslagbeslutade regeringen om användningen av det anvisade beloppet på 15milj. Enligt vad utskottet har erfarit från innefattaderegeringens beslut att medlen fördelades för följande ändamål: förebyggandealkohol- och narkotikainsatser i skolan (1,8 milj. ), opinionsbildning motnarkotika bland värnpliktiga (0,2 milj. ), resursförstärkningar inom tullen(1,5 milj. ), polisen (4,1 milj. ), åklagarväsendet (1,2 milj. ochkriminalvården (1,7 milj. saml projekt inom narkomanvården (4,5 milj.kr. När det gäller del i förevarande budgetpropositionföreslagna beloppet för åtgärder mot narkotikan för /85 hänvisardepartementschefen bl.a. till narkolikakommissionens fortsatta arbete. Hanuppger vidare alt regeringen har för avsikt all lägga framett samlat program med förslag till inriktning av bekämpningen av narkotikanoch narkotikabrottslighet och till resursanvändningen på området. - Den närmarefördelningen av det föreslagna beloppet avses ske senare genom beslut iregleringsbrev. Medel för ökade insatser mot narkotikan har inle beräknatsunder andra anslag i budgetpropositionen såvitt gäller bilaga 4. har och våren 1984lagt fram förslag rörande narkotikabekämpningen på olika områden. a. frågor om resursförstärkningar för nästa budgetår. I en promemoria (PMnr 5) läggs sålunda fram förslag om bl. a. resursförstärkningarinom polisen och åklagarväsendet. 1 två promemorior föreslåsdels förstärkningar av bl. a. informationsinsatserna (PM nr 6), dels olikalokala insatser mot narkotika (PM nr 7). För kriminalvårdens del föreslåsresursförstärkningar i en promemoria (PM nr 11) från februari 1984.1kommissionens slutbetänkande (SOU 1984: 13) Samordnad narkotikapolilik föreslåsvissa insatser vad gäller utvärdering av vidtagna åtgärder och forskningen päområdet. - I sammanhanget kan också nämnas att medel för förstärkning avinsatserna mot narkotika begärts i flera anslagsframställningar avseende nästabudgetår från myndigheter inom område. Som framgår avdel sagda har emellerfid dessa önskemål inte tillgodosetts på annat sättän vad som följer av medelsberäkningen under anslaget tilljusfitiedepartementet. De förslag rörande resursförstärkningar som har aktualiseratsav är enligt vad utskottet erfarit föremål för vidareöverväganden främst inom . Utskottet har i samband med budgetberedning tidigare i vårframhållit all bekämpandet av narkotikabrottsligheten utgör ett viktigt led isamhällets ansträngningar att söka bemästra narkotikamissbruket. Utskottet hardärför ullalat all narkolikabroltslighelen hör till de områden som även i JuU 1983/84:24 3 fortsättningenbör prioriteras vad gäller brottsbekämpning (se JuU 1983/ 84:22 s. 11 och 13;se även JuU 1983/84:17 s. 4). Utskottet har också framhållit del angelägna iatt kriminalvården för nästa budgetär tillförs resurser som möjliggör eneffektiv medverkan i kampen mot narkotikan i samhället (se JuU 1983/84:20 s. 6;se även s. 19). I överensstämmelse med budgetpropositionen har utskottetemellertid inte förordat medel för insatser mot narkotikan under de anslag somsålunda varit föremål för budgetreglering. Härvidlag har utskottet anfört attfrågan härom får prövas i anslutning till utskottets beredning avanslagsförslagel under A 2. Ilinje med vad utskottet har anfört är det i hög grad påkallat attsamhällets insatser mot narkotikan förstärks. Resursförstärkningar behövs fören rad olika ändamål. Inte minst viktigt är enligt utskottets mening att debrottsbekämpande insatserna förstärks och att resurserna inom kriminalvårdenbyggs ul. Även på ytterligare områden och för andra ändamål än nu sagts måsteemellertid satsningar göras. Härvidlag förtjänar särskilt att nämnas behovet avytterligare insatser på narkomanvårdens område. uppfattning hade det i och för sig varit att föredra alt riksdagennu kunnat anvisa medel under de olika anslag där medlen skall användas. För ensådan ordning talar också de principer som ligger bakom riksdagensbudgetreglering. Som framgår av det tidigare anförda föreligger emellertid ännuinte något färdigberetl förslag rörande den aktuella medelstilldelningen. Idetta läge anser sig ulskoltet böra godta all medel för narkotikabekämpninganvisas under förevarande anslag. Utskottet har inle något att erinra motstorleken av den föreslagna anslagsposten. Tillsättningav högre domar tjänster I motion 1512 aktualiseras ordningen förtillsättning av högre domar-tjänster. Enligtmotionärerna bör till regeringens beredning av tillsättningsärenden knytas ettsärskilt förfarande när det gäller tjänster som juslitieråd, regeringsråd,president i hovrätt och kammarrätt saml ordförande i arbetsdomstolen,och bostadsdomstolen. 1 förfarandet bör enligt motionärernaingå en beredning av ett kollegium av högre domare, förslagsvis beslående avordförandena i högsta domstolen och regeringsrätten samt presidenterna ihovrätterna. Grundläggandebestämmelser om tillsättning av statliga tjänster finns i regeringsformen.Bestämmelser i ämnet finns också i bl. a. lagen (1976:600) om offentliganställning. Enligt regeringsformen (11 kap. 9 §) skall sådana tjänsterlillsällas av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Däranges även all hänsyn skall tas endast till sakliga grunder som förtjänst ochskicklighet. Det är därmed fastslaget alt tjänslelillsällningar skall göras påobjektiva grunder utan hänsynstagande till ovidkommande omständigheter. JuU1983/84:24 4 De tjänster som regeringentillsätter är av tre slag, nämligen verkschefs-tjänster m. fi.,anmälningsljänsier och förslagstjänsler. Verkschefstjänster m.fl. tillsätts utan föregåendeansökningsförfarande. Frågor om deras tillsättande tas av regeringen uppformlöst pä föredragning av departementschefen eller annat statsråd. Tilldenna grupp hör de högsta tjänsterna inom statsförvaltningen som verkschef,landshövding, justilieråd, regeringsråd, president i hovrätt eller kammarrätt,juslilie-kansler, riksåklagare, överdirektör, högre militär chef m, fl. Anmälningstjänsterna tillsätts efter en speciell anmälansom i allmänhet skall göras av chefen för den aktuella myndigheten. Anmälningeninnebär att regeringen underrättas om att en tjänst har blivit ledig och böråterbesättas, Anmälningsförfarandet är oreglerat och kan ske mer eller mindreinformellt. Ofta kompletterar verkschefen sin anmälan med en rekommendationtill förmån för en viss kandidat. Till anmälningstjänslerna hör tjänster somavdelningschef och därmed jämförbara tjänster på verksledande eller motsvarandenivå, t. ex. tjänst som skolråd, hovrätts- eller kammar-rällslagman, ide tre största lingsrälterna och länsrätterna, biträdande riksåklagare ochöveråklagare. Dit hör också det stora antalet tjänster närmast underverksledningsnivå, dvs. generellt sett byråchefsljänsler och vissa ordinarietjänster som tillsätts med förordnande för bestämd tid. Tillsättning av anmälningstjänsterna behövde tidigare inleföregås av något ansökningsförfarande. Genom förordningen (1982: 796) omändring i anställningsförordningen (1965:501) har med verkan fr. o. m. den 1januari 1983 föreskrivits all lillsältningen av en anmälningstjänsl skallföregås av s. k. inlresseannonsering. Den lediga tjänsten skall således om inlesärskilda skäl föranleder annat annonseras i Post- och Inrikes Tidningar.Syftet med ändringen är alt genom en större öppenhet bredda rekryteringsunderlagetinför tillsättningen av chefstjänster och därigenom underlätta chefsrörligheteninle bara mellan myndigheterna utan också mellan myndigheterna och övrigasektorer av arbetsmarknaden. Regeringen har för en del tjänster gjort undanlag frånregeln orh inlresseannonsering. Sådana undanlag framgår av myndigheternasinstruktioner. Bland de tjänster som har undantagils märks hovrällslagman.kam-marrätlslagman. och tingsrätter samtlagman vid länsrätterna i . Förslag.stjänsterna tillsätts efter ett i bestämd ordningupprättat förslag av en myndighet under regeringen, ibland en speciellförslagsnämnd. Till denna grupp hör t. ex. professurer, en del domarljänsleroch vissa läkartjänster. Dit hör också bl. a. tjänster som länspolischef ochenhetschef vid länsstyrelserna. För flertalet av dessa tjänster skall regelmässigt ettanslällningsförfa-rande tillämpas. Regler härom återfinns i 10 Sanställningsförordningen. 1 enlighet härmed skall myndigheten utfärda enledigkungörelse i Post- och JuU 1983/84:24 5 InrikesTidningar eller, efter medgivande av regeringen, i annan publikation. Efteransökningstiden skall myndigheten lämna förslag om vem som skall få tjänsten.Ibland skall också anges vilka kandidater som bör komma i andra och tredjerummet. Förslaget kan överklagas. Fördomstolsväsendet finns en tjänsteförslagsnämnd som avger förslag tillregeringen i fråga om tillsättning av tjänster vid domstolar och hyresnämnderenligt särskilda bestämmelser. Förfarandet regleras i förordningen (1975:507)med instruktion för . Sättetför tillsättning av domartjänster aktualiserades i i samband meddomstolsverkets inrättande (prop. 1974: 149, JuU 1975:1, rskr 1975:1).Då infördes beträffande förslagstjänsterna ordningen med en . lämnade utanerinran ett uttalande av departementschefen i propositionen om att man då inteborde ändra gränsen mellan de tjänster som kungörs lediga och de tjänster somtillsätts utan kungörelseförfarande; den dittillsvarande ordningen beträffandeverkschefstjänster och anmälningstjänster inom domstolsväsendet behölls. Underinnevarande har prövats ett motionsönskemål om attanmälningstjänsterna bör tillsättas genom samma förfarande som gäller förförslagstjänsterna. Motionen haravslagits (AU 1983/84:1). Fråganom ordningen vid en tillsättning av tjänst som jusfitieråd har underinnevarande aktualiserats i en interpellationsdebatt den 12 december1983 (RD protokoll 1983/84:44 s. 27 ff). Den behandlas också av konstitutionsutskotteti dess granskningsbetänkande (KU 1983/84: 30). Utskottetvill konstatera att beredningen av ärenden om fillsättning av de domartjänstersom motionärerna tar upp ankommer på regeringen enligt grundläggande reglerhärom i regeringsformen. Något beredningsförfarande såsom motionärernaföreslår är - utöver den ordning som redan gäller - enligt utskottets meninginte påkallat. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Utskottets hemställan Utskottet hemställer att med bifalltill regeringens förslag till för /85anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande tillsättning av högre domartjänster att avslår motion 1983/84: 1512, 3,Kommittéer m.m. Regeringen har under punkt A 3 (s, 32 och 33) föreslagitriksdagen att till Kommittéer m, m, för /85 anvisa ettreservationsanslag av , ti /84. JuU 1983/84:24 6 I motion 1983/84:601 av () ochSiri Häggmark (m) hemställs att hos regeringen hemställer om förslagtill ändring i 28 kap. 13 § så att blod- och urinprov förbestämmande av alkoholhalt samt andra ämnen utöver av läkare eller legitimeradsjuksköterska skall kunna utföras jämväl av laboratorieassistent. I motion 1983/84: 760 av ()hemställs, såvitt nu är i fråga, - att som sin meningger regeringen till känna vad som har anförts i motionen om bibehållande avfängelsestraff för rattonykterhet (yrkande I), - att som sin meningger regeringen till känna vad som har anförts i motionen om införande av enfast gräns för tilläten mängd narkotika i kroppen vid framförande av fordon(yrkande 2). I motion 1983/84:893 av m.fl.(fp) hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84: 891,såvitt nu är i fråga. - att hos regeringenhemställer om en kartläggning av sambandet mellan häleri och narkotikabrott(yrkande 5). - att hos regeringenbegär förslag till åtgärder i syfte all kunna ge ett bättre skydd för vittnen inarkotikarällegångar (yrkande 7). - alt hos regeringenbegär en ändring av som innebär aU rätten på eget initiativskall kunna förordna om att huvudförhandling skall hållas inför lyckla dörrar(yrkande 8). I motion 1983/84; 1148 av ()hemställs att beslutar ändra 7 kap. 4 § i enlighet medmotionen. I motion 1983/84: 1522 av m.fl.(m) hemställs, såvitt nu är i fråga, - att beslutar altändra 8 kap. 4 § på sätt som anges i motionen (yrkande 1), - att beslutar ändra 15kap. I § och 17 kap. 10 S i enlighet med vad i motionen anförts(yrkande 2 delvis). I mofion 1983/84:2101 av m.fl.(fp) hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84: 2100,såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1983/ 84:2100 anförts beträffande promillegränsen förrattonykterhet (yrkande 2). I motion 1983/84:2179 av () ochKenth Skårvik (fp) hemställs - att beslutaratt 4 § 2 mom, trafikbrottslagen ändras så all gränsen för rattonykterhet sänks till 0,3%o (yrkande 1), JuU 1983/84:24 7 - alt beslutar att låtautreda hur stort narkotikaproblemet är i trafiken (yrkande 2), - att beslutar attverka för att i de nordiska ländernas lagstiftning fastställa enkoncentrationsgräns för andra droger än alkohol som påverkar det centralanervsystemet (yrkande 3), I motion 1983/84:2184 av m,fl, (s)hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om skärpt straffpåföljd vid ockervinst, I motion 1983/84:2523 av () och LinneaHörién (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1983/84:2522 anförts beträffande promillegränsen förrattonykterhet. Regeringens förslag under detta anslag innebär enökning med I milj. kr. i förhållande till anslaget för innevarande budgetår. Avdet föreslagna anslaget beräknas högst 0,8 milj, kr, för fortsatt utredning omrättsväsendets informationssystem (Rl), Ipropositionen uppger departementschefen att sju nya kommittéer har tillsattsunder och att Qorton kommittéer har slutfört sina uppdrag. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag till medelsberäkning, Trafiknykterhetsbroltm, m. Den som för ett motordrivet fordon, en spårvagneller ett motordrivet spårfordon på järnväg eller tunnelbana och därvid är såpåverkad av starka drycker eller annat berusningsmedel att det kan antas atthan inte kan föra fordonet eller spårvagnen på ett betryggande sätt skallenligt 4 § trafikbrottslagen (1951:649) dömas för rattfylleri. Bevisning irattfyllerimål kan föras t. ex. genom vittnesuppgifter om förarens körsätteller uppträdande i övrigt. När det gäller alkoholbetingad berusning använderman i allmänhet en presumtionsregel, den s, k, promilleregeln. Den innebär attden som har fört fordonet eller spårvagnen efter att ha förtärt starka drycker ien sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blod under eller efter färdenuppgick till eller däröver skall anses ha varit så påverkad somkrävs för ansvar för rattfylleri. Någon motsvarande reglering finns inte ifråga om berusning som beror på annat än alkohol. Omalkoholkoncentrationen i förarens blod uppgått till 0,5 men inte 1,5 promilledöms föraren för en gärning som i praxis kallas rattonykterhet. Straffetför rattfylleri är fängelse i högst ett är eller, om omständigheterna ärmildrande, böter, dock lägst tjugofem dagsböter. För rattonykterhet döms tillböter, lägst tio dagsböter, eller fängelse . JuU1983/84:24 8 I motion 760 kritiseras ell inomjusliliedepartenientet utarbetat förslag till ändringar itrafiknyklerhelslagsliftningen, och motionären framhåller alt fängelsestralTetbör bibehållas som den normala påföljden vid rattfylleri, 1 motionerna 2101,2179 och 2523 förespråkas en sänkning av den undre promillegränsen förrattonykterhet. Inom juslitiedeparlemenlet har arbetats fram en promemoria(Ds Ju 1983:6) Trafiknyklerhelsbrotten, som innehåller förslag om bl. a. en nykonstruktion av irafikbroltslagens bestämmelser om irafiknykierhelsbrott och ompåföljderna för sådana brott. 1 fråga om mer okomplicerade fall av rattfylleriföreslås all fängelsestraff ådöms i mindre uisiräckning än f. n. och att istället bötesstraff döms ul. Del föreslås vidare au den nedreslraffbarhelsgränsen för trafiknykterhetsbrolt skall sänkas från nuvarande 0,5till . Promemorian har remissbehandlats och därvid fått ellblandat mottagande av remissinstanserna. Regeringen har ännu inte tagitställning lill förslagen i promemorian. I sammanhanget bör nämnas att utredningen (Ju 1980:05) omalkohol-utandningsprov som bevismedel vid trafiknykierheisbroii kan komma allta upp frågan om promillegränserna vid irafiknykterheisbrott (se JuU 1981/82:58 s. 7). Utredningen beräknas avge sill slutbetänkande under är 1985. Med tanke på de överväganden som sålunda pågår anseriiiskollel all någon åtgärd inte är påkallad från sida med anledningav motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därför bifall lill de här behandladeyrkandena i motionerna 760, 2101. 2179 och 2523. I motionerna 760 och 2179 tas uppproblemet med narkoiikapäverkade förare i trafiken. Motionärerna anför attantalet förare som är påverkade av andra medel än alkohol ökar och all man nubör ulreda de härmed förknippade problemen och sträva efter att bestämma enfast gräns för tillåten koncentration av sådana ämnen i kroppen vid framförandeav moiortor-don. Ansvar såsom för rattfylleri inträder enligt 4 S I mom.andra stycket trafikbrottslagen (1951:649) när föraren har varit så påverkad avannat berusningsmedel än alkohol all det kan antas att han inte har kunnat förafordonet på betryggande sätt (s. k. drogratlfylleri). För dessa fall saknasmotsvarighet till presumtionsregeln i paragrafens tredje stycke som byggerenbart på alkoholkoncentrationen i förarens blod. Till gruppen annat berusningsmedel än alkohol räknasenligt praxis sådana läkemedel som till följd av sin sammansättning kan påverkareaktionsförmåga, omdöme och uppmärksamhet samt andra motoriska och psykiskafunktioner som är vikliga för trafiksäkerheten. Del rör sig här främst omsömnmedel saml lugnande och smärtstillande medel, vilka JuU1983/84:24 9 ordineras som läkemedel. Till gruppen hör också preparatsom inte alls eller sällan har medicinsk användning, såsom kokain, heroin,cannabis och olika slags cenlralstimulerande medel (narkotiska preparat).Vidare hänförs till denna grupp olika kemiskt-lekniska lösnings- och rengöringsmedel,t. ex. thinner och iriklorelylen (sniffningsmedel). Kunskapen om olika preparats verkningar på de funktionersom är viktiga för körförmågan iir ofullständig. Klart är emellertid allverkningarna varierar avsevärl inte bara mellan olika preparat ulan även närdel gäller olika individer. Nordiska läkemedelsnämndens expertgrupp har i en utredningår (A 1977: 11) rubricerat ca 300 substanser som ingår i olikaläkemedel såsom potentiellt trafikfarliga och bland dem mer än 100 såsomspeciellt trafikfarliga redan vid medicinering i normala doser. Vissa andraläkemedel anses ge en påverkan som är riskabel från irafiksäkerhetssynpunklförst vid överdosering eller vid förtäring tillsammans med andra läkemedeleller med alkohol (s. k. interaklioner). De typer av bevisning som blir aktuella i mål omtrafiknykierheisbroii är normall. förulom den misstänktes egna uppgifter,blodprovsanalys, urinprovsanalys, klinisk läkarundersökning jämte läkaresuttalanden om graden och arten av den misstänktes påverkan samtvittnesbevisning. Kliniska läkarundersökningar förekom tidigare regelmässigtvid varje misstanke om trafiknykierheisbroii. uttalade sig år1979 för en översyn rörande undersökningarna och anförde därvid (JuU 1979/ 80:11 s. 14 f) att det rutinmässiga användandet av läkarundersökningar kunde ansesutgöra en misshushållning med knappa resurser. I en proposition (prop.1981/82: 162) föreslogs därefter att de kliniska läkarundersökningarnafortsättningsvis skall äga rum endast vid misstanke om drograttfylleri ochalltså i princip inle när misstanken avser påverkan av endast alkohol.Förslaget godtogs av (JuU 1981/82: 55. rskr 329). Del saknas tillförlitligt underlag för all bedömaförekomsten av drogpå-verkade förare i trafiken. Antalet misstänkta fall avratlonykterhetsbrolt i är ca 22 000 . Genom analyser av blod-och urinprov från ell begränsat urval av misstänkta förare har enligten undersökning som utförts vid statens rällskemiska laboratorium uppskattatsatt av de undersökta förarna var påverkade även av annatberusningsmedel än alkohol. Vid motsvarande undersökning varfrekvensen . De problem som är förknippade med drogratlfylleri harlänge diskuterats i olika sammanhang. narkomanvårdskommittéredovisade i ett belänkande (SOU 1967:41) vissa överväganden i fråganom läkemedel i trafik. Därefter ägnades frågan uppmärksamhet avtrafiknyk-lerhelsbrotlskommillén i elt betänkande (SOU 1970:61). Ämnethar behandlats även av utredningen (Ju 1980:05) om alkoholutandnings-prov sombevismedel vid trafiknykterhetsbrolt i delbelänkandet (Ds Ju JuU1983/84:24 10 1981:13) Klinisk undersökning vid misstanke omIrafiknykierhelsbrott. En omfattande forskningsrapport i ämnet gavs utmed stöd från bl. a. brottsförebyggande rådet (Solarz, Läkemedelspåverkan ochtrafiken, 1978). Vid statens rättskemiska laboratorium arbetar manmed att kartlägga problemet med drogpåverkade förare i trafiken och utvecklabättre analysmetoder. Med stöd från brottsförebyggande rådet och socialstyrelsenhar, som framgått av det sagda, vid laboratoriet undersökts förekomsten avläkemedel och narkotika hos bilförare misstänkta för trafiknykterhetsbrolt. Endelrapport häröver har publicerats i en rapport från brollsförbyggande rådetöver narkolikautvecklingenår (BRÅ Rapport 1982:2 s. 191 ff). Frågan ärockså berörd i en rapport från rådet över broltsutvecklingen (BRÅRapport 1983:5 s. 64). En redogörelse för problemen finns vidare i en artikel iSvensk , s. 40 ff. Här bör också nämnas att statens väg- och trafikinstitut imars 1983 i en skrivelse till har begärt att få tillfälleatt utföra experimentella försök inom ramen för en forskning kringpreslalionsnedsäl-tande effekter av droger av olika slag. Institutet pekarsärskilt på att kunskapen om hur körförmågan påverkas av olika typer av drogeroch kombinationer av droger är myckel begränsad. Framställningen övervägs f. n.inom . Utskottet vill inledningsvis uttala att utskottet delarmotionärernas oro över det av allt att döma tilltagande bruket av olikanarkotiska medel hos fordonsförare. Del är angeläget att delta allvarligaproblem ges tillbörlig uppmärksamhet i arbetet på alt förbättraIrafiknykterhelen.