bet · G701AU7 · 1983-12-31 00:00:00 — Det kan f. ö. påpekas att menade attvärnpliktstjänstgöring inte till någon del borde få fillgodoräknas för attuppfylla arbetsvillkoret. Med det anförda avstyrker utskottet mofion 2083. Som påpekats tidigare i betänkandetär det ett huvudvillkor för arbetslöshetsersättningarna att sökanden står tillarbetsmarknadens förfogande, dvs. sökanden skall vara oförhindrad att ta ettlämpligt arbete om och när det erbjuds. För en sökande som har vård om barn ärhuvudregeln att barntillsynen skall vara ordnad för ett normalt dagtidsarbeteom sökanden skall anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Det ovan sagda får till följd att en arbetslös som intekan ta ett erbjudet arbete på grund av svårigheter för hemkommunen att ordnaplats i den kommunala barnomsorgen i regel går miste om ersättning från sinarbetslöshetskassa eller KAS. Detta kritiseras i motion 2053 av Wivi-AnneCederqvist m. fl. (s), som bl. a. påpekar att det finns en rad giltiga hinderför att ta erbjudet arbete. Om ett sådant hinder föreligger avstängs man intefrån rätten fill arbetslöshetsersättning. Svårigheter med barntillsynen räknasdäremot inte som ett gilfigt hinder. Detta innebär, fortsätter motionärerna,att de arbetstagare det här gäller - främst kvinnor - oförskyllt kornmer attavstängas från rätt till ersättning därför att samhället inte kan klara barnomsorgen. Motionärerna framhåller att ett första krav bör vara attden konununala barnomsorgen byggs ut i ökad takt så att orättvisan vad gällerarbetslöshetsersättningarna på det sättet undanröjs. Ett andra krav - ochdetta är vad motionärerna nu yrkar - är att tills barnomsorgen är fullt utbyggdså bör AU1983/84:7 11 arbetslöshetsersättning kunna utgå till en arbetssökandesom i övrigt uppfyller ersättningsvillkoren även om barnomsorg inte kan erbjudas. Av remissinstanserna är det endast /SR som tillstyrkermotionen medan densamma avstyrks i övriga yttranden. Den huvudinvändning somgörs är att det problem som motionärerna har tagit upp bör lösas genom åtgärderinom ramen för barnomsorgen och inte göras till en arbetsmark-nadspolifiskfråga. Som motionärerna har påpekat kommer det problem deaktualiserat att främst drabba kvinnliga arbetstagare. När de blir arbetslösafår de inte längre ha kvar barnen i den kommunala barnomsorgen. Därmed anses deinte längre stå till arbetsmarknadens förfogande, och med hänvisning till detavstängs de från rätten till arbetslöshetsersättning. Detta är, med någonförenkling, det problem det här gäller. Hur det skall lösas är, som framgår avframställningen ovan, en sak som motionärerna å ena och en klar majoritet blandremissinstanserna å andra sidan har helt motstridiga uppfattningar om. Denna fråga om rätt till arbetslöshetsersättningar närsvårigheter uppstår med barnfillsynen har diskuterats i sedan mittenav . När utskottet senast behandlade frågan, i betänkande AU1981/82:13, noterade utskottet att saken hade tagits uppi.jämställdhetskommitténs avlämnade betänkandeFörvärvsarbete och föräldraskap (SOU 1982:18 s. 64-65). Kommittén föreslog attersättningsfrågan skulle övervägas i lämplig form med pariamentarisk medverkan,och utskottet utgick från att frågan skulle komma att utredas i de former somjämställdhetskommittén hade förordat. Remissbehandlingen av jämställdhetskommitténs betänkandeär avslutad, och underlag finns därmed för regeringens bedömning av hur fråganskall handläggas i fortsättningen. Som sagts tidigare i detta betänkande harutskottet erfarit att regeringen avser att ta upp vissa frågor om arbetslöshetsersättningarnai budgetpropositionen eller annan proposifion till vårriksdagen. Utskottetutgår från att regeringen i det sammanhanget kommer att redovisa sin syn på hurden nu diskuterade frågan bör bearbetas vidare. Det kan vara lämpligt att man ianslutning härtill kommer in på kostnadsaspekterna, en sak som knappast harberörts i de tidigare årens debatter. På grund av vad nu anförts om den fortsatta handläggningenav frågan och då man inte kan undgå att ta hänsyn till den bestämda uppfattningsom remissinstanserna har redovisat anser utskottet att inte bör göradet i motion 2053 begärda uttalandet om rätt till arbetslöshetsersättning ävenom barnomsorg inte kan erbjudas. Utskottet avstyrker således motionen. Arbetslöshetsersättning vid permittering från skiftarbete I motion 1524 hävdar () och () att om permittering sker från en industri medkontinuerlig drift kan ersättningsreg- AU1983/84:7 12 lerna leda till att de permitterade i vissa fall fåravsevärt minskade inkomster och i andra fall betydligt högre inkomster ännormalt. Motionärerna anser att tidsbestämmelserna inomarbetslöshetsförsäkringen bör ändras så att de som permitteras i nu avseddafall får jämnare inkomster. SO, LO och TCO har i sina på denna punkt nästanlikalydande yttranden anfört att det nu inte föreligger några hinder förkassorna att anpassa ersättningen så att den så nära som möjligt motsvararförlorad inkomst. De i motionen anförda bristfälligheterna måste bero på någotmissförstånd i enstaka fall. AMS säger sig vara medveten om att det kanförekomma fall av över- och underkompensafion. Dessa olägenheter kan dockendast förekomma vid kortfidspermitteringar och inträffar i alltför få fallför att en lagändring skall vara mofiverad. Beräkningssättet har kunnatmodifieras inom ramen för nuvarande regler så att kompensationen blir riinlig idet stora flertalet fall. I lagen om arbetslöshetsförsäkring ges de bestämmelser somär av grundläggande och generell karaktär, exempelvis de i detta sammanhangaktuella bestämmelserna om att ersättning inte får utges för och attersättningen får utgå under under en kalendervecka. Att ilagen arbeta in särskilda bestämmelser om de speciella fall som kan inträffavid permittering från arbete med kontinuerlig drift synes mindre lämpligt. Attdöma av vad som anförts i remissyttranden bör det vara möjligt att lösaproblemen i den prakfiska tillämpningen. Enligt utskottets mening är detsåledes varken behövligt eller lämpligt att ta initiativ till regeländringar iden ordning motionärerna har föreslagit, och utskottet avstyrker därför motion1524. Praktikslussar för vuxna arbetslösa I motion 305 förordar GullanLindblad (m) och i (m) att man närmare utredermöjligheterna att införa vad motionärerna kallar "praktikslussar" förvuxna. Tanken är att vuxna arbetslösa i väntan på en anställning får utföraarbetsuppgifter som inte hinns med av den ordinarie personalen och på detsättet får träning i reella arbetsuppgifter. AMS och /SR anser att de föreslagna praktikslussarnahar stora likheter med vanliga beredskapsarbeten. SO, LO och TCO avstyrkermotionen med hänvisning bl. a, till den nyinförda rätten tillberedskapsarbete för långtidsarbetslösa. Utskottet instämmer med motionärerna i att man bör undvikaatt arbetslöshetsperioder leder till passivering och att sådana perioder istället så långt möjligt bör användas på ett meningsfullt sätt. Detta är ocksåett viktigt skäl för att man har byggt ut det arbetsmarknadspolitiskaåtgärdssystemet med bl. a. arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten i denomfattning som har skett. I likhet med remissinstanserna har utskottet inteövertygats om att det finns ett behov att för vuxna arbetslösa kompletteradetta åtgärds- AU1983/84:7 13 system med anordningar av den typ som föreslagits imotionen. Denna avstyrks följaktligen av utskottet. 1. beträffande enny utredning om allmän arbetslöshetsförsäkring att avslår motion1982/83:2076, 2. beträffandesamordning med pensionssystemet attriksdagen avslår motion 1982/83:261 yrkande 1, 3. beträffandesystemet för s. k. äldreavgångar vid personalin skränkningar attriksdagen avslår motionerna 1982/83:261 yrkande 2 och 1982/83:728, 4. beträffandearbetslöshetsersättningar vid start av eget företag att avslårmotionerna 1982/83:503 och 1982/83:1520, 5. beträffandearbetslöshetsvillkoret för företagare att avslår mofion 1982/83:1598, 6. beträffandevård av egna barn som kvalifikationstid för KAS att avslår motion1982/83:1114 yrkande 5, 7. beträffande värnpliktstjänstgöring som kvalifikationstid för KAS attriksdagen avslår motion 1982/83:2083, 8. beträffande rätttill arbetslöshetsersättning vid svårigheter att ordna barntillsyn attriksdagen avslår motion 1982/83:2053, 9. beträffandearbetslöshetsersättning vid permittering från skift arbete attriksdagen avslår motion 1982/83:1524, 10. beträffande praktikslussar för vuxnaarbetslösa att avslår motion 1982/83:305. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (vpk), (), (), (), (), (), iBengtsfors (c) och tredje vice talmannen (). AU1983/84:7 14 Ny utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring m. m.(mom. , , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "Av remissinstanserna" och på s. 9slutar "motion 1598" bort ha följande lydelse: Frågan om en allmän arbetslöshetsförsäkring utreddes vidmitten av av . Med hänvisning till detutredningsarbetet avvisar flertalet av de i detta ärende hördaremissinstanserna den i motion 2076 av () framförda tanken på en nyutredning om en sådan försäkring med inriktning på en ökad avgiftsfinansiering. initierades i ett annat arbetsmarknadslägeän vi har . , då utredningen blev klar med sitt arbete, uppgickarbetslösheten räknad till 94 000 personer. Det var det högstaårsmedeltalet för 1970-talet, men det skall jämföras med 153 000 som ärmedeltalet för de tre första kvartalen . Utgifterna förarbetslöshetsersättningarna låg under den senare delen av istorleken . Intäkterna av den särskilda arbetsgivaravgift somskulle delfinansiera kostnaderna för ersättningarna behövde i stort sett intetas i anspråk utan kunde fonderas . är läget ett heltannat. Kostnaderna för ersättningarna har flerdubblats. har redan betalats ut drygt 3 500 milj. kr. förslag har av kostnadsskäl lagts åtsidan. Man kan så till vida hålla med remissinstanserna att det nu knappast äraktuellt att på nytt starta ett lika brett upplagt utredningsarbete omersättningarna vid arbetslöshet. Dei;a hindrar inte att man mot bakgrund avden förändrade situationen på arbetsmarknaden med allt mer uttaladesysselsättningssvårigheter som har en svårbemästrad strukturell bakgrund haranledning att ta upp vissa frågor till en sammanhållen översyn aversättningssystemet. Den första frågan anknyter till motion 2076 och gällerkostnadsfördelningen mellan samhället och arbetstagarna. Denna fråga behandladesav utskottet i betänkandet AU 1981/82:13. Majoriteten ansåg delsatt det av statsfinansiella skäl var nödvändigt att hejda den kraftiga ökningenav statsbidragen till arbetslöshetskassorna och dels att man behövde skapaekonomiskt utrymme för att höja ersättningarna till de arbetslösa. Ettfördelningspolitiskt motiv var också att de som hade ett arbete borde visasolidaritet med sina arbetslösa kamrater genom att ta på sig en något höjdavgift till sina arbetslöshetskassor. Efter regeringsskiftet höjdes statsbidragetså att det åter skulle motsvara av kassornas utgifter. Med hänsyn till den fortsatta ökningen av arbetslöshetenvilket inte minst drabbat arbetslöshetskassornas medlemmar är det enligtutskottets mening skäl att på nytt och förutsättningslöst se påkostnadsfördelningsfrågan. AU1983/84:7 15 accelererande kostnaderna för arbetslöshetsersättningarnahar på statens budget temporärt kunnat döljas genom en kraftig höjning av arbetsgivaravgiften.Det är tvivel underkastat om man kan fortsätta på en sådan finansieringsväg.Med tanke på att avgifterna' till arbetslöshetskassorna sedan mitten av1970-talet i realt penningvärde har sjunkit kraftigt och därtill äravdragsgilla vid taxeringen förefaller det rimligt att ta upp frågan omkostnadsfördelningen mellan staten å ena sidan och kassorna och deras medlemmarå den andra. En annan viktig fråga som bör belysas i det förordadeöversynsarbetet är det i motionerna 261 av () och SiriHäggmark (m) samt 728 av () påtalade systemet för s. k.äldreavgångar vid personalinskränkningar. Detta system innebär attarbetstagare med en ålder av lämnar sin anställning frivilligt ellerefter uppsägning och uppbär ersättning från sin arbetslöshetskassa fram tillden ålder då förtidspension av arbetsmarknadsskäl kan beviljas från denallmänna försäkringen. Systemet-stundom kallat svartpensionering - medförkostnadsmässiga konsekvenser för såväl arbetslöshetsförsäkringen som denallmänna försäkringen. illustreras ineffekfiviteten i detarbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet och bräckligheten i det lagstadgadeanställningsskyddet, som ju särskilt har till syfte att värna om de äldrearbetarna. Delegationen för arbetstidsfrågor (DELFA) skall göra vissastudier och hithörande frågor. Därmed framkommer material för de övervägandensom bör komma till stånd genom den nu aktualiserade översynen. Till de tidigare diskussionerna om ersättningarna vid arbetslöshethörde också reglerna om avstängning från rätt till ersättning. Det ifrågasattesinte att dessa regler behövde skärpas. Diskussionen gällde uteslutande hurlångt man borde gå för att nå den önskade effekten. har redovisatsundersökningar som visar att en överraskande stor del av unga arbetslösa medersättning från arbetslöshetskassa har slutat sin anställning frivilligt.Undersökningarna har visat på att det skulle gälla av dessaungdomar. Man bör givetvis vara försiktig med att dra långtgående slutsatser avdessa undersökningar som har varit begränsade till sin omfattning och inteheller har gått in på orsakerna till att de arbetslösa har lämnat sinaanställningar. Resultaten tyder dock på att det kan vara motiverat att göra nyaoch utvidgade undersökningar. Ett annat ämne för översynen är stödet vid arbetslöshettill företagare. Detta har aktualiserats i tre av de föreliggande motionerna.Två av dessa, 503 av m. fl. (c) och 1520 av m.fl. (c) gäller ett temporärt stöd i form av fortsatta utbetalningar avarbetslöshetsersättningar till personer som startar egen verksamhet. Dentredje motionen, 1598 av () och (), behandlarproblem för etablerade företagare och för dem som på olika sätt är intressenteri ett företag. Somframhålls i yttrandet från AMS har motionärerna tagit upp ett AU1983/84:7 16 I takt med att å ena sidan allt flerarbetslösa söker förändra sin situation genom att börja eget företag och åandra sidan allt fler företagare tvingas lägga ned sin verksamhet blirsvårigheterna allt påtagligare att inrangera dessa grupper i det nuvaranderegelsystemet. Detta är uppbyggt för och anpassat till dem som är arbetstagare.Därför uppstår svårhanterliga problem när man i detta system skall inpassa demsom vill påbörja resp. avveckla egen verksamhet. Vissa åtgärder har vidtagits till stöd för dessa grupper,bl. a. i form av starta eget-kurser inom arbetsmarknadsutbildningen. I likhetmed AMS anser utskottet dock att det är angeläget att man närmare överväger ominte det nuvarande stödet vid arbetslöshet bör kompletteras eller ersättas avstöd i andra former. Det synes finnas ett klart behov av att komma bort frånden situation som råder och som av AMS karakteriseras av att "dedrabbade finner ofta reglerna oförståeliga och absurda och menar att de hindraralla försök att genom egen verksamhet försöka lösaarbetslöshetssituationen". En fråga som ägde begränsad giltighet då ALF-utredningenlade fram sitt betänkande men som har blivit viktig gäller det ökandeantalet utförsäkra-de. Den strukturomvandling som pågår inom svensk industrioch är oundgängligen nödvändig för att våra ekonomiska problem skall kunna lösasmedför risk för att antalet utförsäkrade kommer att bli högt.Detta är ett allvarligt socialt problem som behöver belysas i den föreslagnaöversynen. Likaså bör frågan om i vilken utsträckning vård av egnabarn skall berättiga till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen beaktas. Vad ovan anförts med anledning av motion 2076 bör delgesregeringen. Med det översynsarbete som har förordats får syftet medmotionerna 261 och 728 anses vara tillgodosett, och de påkallar således intenågon ytterligare åtgärd. Detsamma gäller om motionerna 503, 1520 och 1598. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande en ny utredning omallmän arbetslöshetsförsäkring att med anledning av mofion1982/83:2076 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Vård av egna barn som kvalifikationstid för KAS (mom.6) Tredje vice talmannen () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 10 som börjar "Då det" och slutar "utskottetdensamma" bort ha följande lydelse: Det s. k. arbetsvillkoret för KAS innebär att man skall haarbetat för att kunna få dennaarbetslöshetsersättning. Ett villkor med denna utformning drabbar föräldrar- iregel mödrarna - som vill vara hemma för att vårda sina barn. Omföräldrapenning utgår under den tiden får två av de fem månaderna anses AU1983/84:7 17 som likvärdig med arbetad tid. Detta löser dock bara endel av problemet. Från jämställdhetssynpunkt är det en angelägen rättvisefrågaatt vård av egna barn räknas som fullvärdigt arbete. Detta bör avspeglas även ireglerna om ersättning vid arbetslöshet. Såsom föreslås av i motion1114 bör uppdras åt regeringen att utarbeta förslag till ändring i lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd i de nu aktuella delarna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande vård avegna barn som kvalifikationstid för KAS att med bifall till motion 1982/83:1114 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Värnpliktstjänstgöring som kvalifikationstid för KAS(mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 10 som börjar "Vad ovan" och slutar "motion2083" bort ha följande lydelse: De ungdomar som fullgör sin värnpliktstjänstgöring får tillgodoräkna sig två av de minst fem månaders förvärvsarbete som krävs föratt arbetsvillkoret för KAS skall vara uppfyllt. Värnpliktstjänstgöringen tardock i anspråk avsevärt än . Med hänsyn härtill och tillatt fullgörandet av värnplikten är en form av samhällstjänst bör samtligatjänstgöringsmänader få tillgodoräknas vid ansökan om KAS. , Utskottet anslutersig alltså till vad som anförts i motion 2083 och föreslår att regeringen får iuppdrag att skyndsamt lägga fram förslag till ändring av de aktuellabestämmelserna i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffandevärnpliktstjänstgöring som kvalifikationstid för KAS attriksdagen med bifall fill motion 1982/83:2083 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Rätt till arbetslöshetsersättning vidsvårigheter att ordna barntillsyn (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar "Som motionärerna" och slutar"således motionen" bort ha följande lydelse: Rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen ellerkontant arbetsmarknadsstöd förutsätter att sökanden står till arbetsmarknadensförfogande, dvs. i princip är oförhindrad att ta erbjudet arbete. Om mansaknar daghemsplats eller annan form av barntillsyn räknas detta enligt praxisinte AU1983/84:7 18 som "giltigt hinder" att avvisa ett erbjudetlämpligt arbete. Den som på grund av arbetslöshet inte har daghemsplats kanhamna i den onda cirkeln att ibland ha erbjudande om arbete men ingenbarntillsyn och ibland barntillsyn men inget arbete. Framför allt är detkvinnor som drabbas av den rådande ordningen. Detta är högstotillfredsställande inte bara från social syiipunkt utan också från jämställdhetssynpunkt. I remissyttrandena över motionen hävdas att detta är enfråga som skall lösas genom en utbyggnad av barnomsorgen eller, i vart fall,genom särskilda anordningar inom barnomsorgens ram. Detta låter sig sägas, mendet löser inte det aktuella problemet som kommer att kvarstå fills barnomsorgenhar byggts ut på ett tillfredsställande sätt. De socialdemokratiskamotionärerna drar därför en alldeles riktig slutsats när de kräver att tillsbarnomsorgen är fullt utbyggd så måste man godta att arbetslöshetsersättningutgår till arbetssökande som inte har barntillsynen ordnad men i övrigtuppfyller ersättningsvillkoren. Den förutvarande jämställdhetskommittén uttalade sig ibetänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap för en lösning efter de linjer somdragits upp i motionen. Kommittén tänkte sig fortsatta överväganden iersättningsfrågan med parlamentarisk medverkan. Betänkandet avgavs i början avår 1982. Remissbehandlingen är avslutad, men någon åtgärd för att föra frågantill en lösning har inte vidtagits från regeringens sida. Enligt utskottetsmening bör frågan inte förhalas ytterligare, utan bör ta det imotionen begärda initiativet att som sin mening ge regeringen till känna attarbetssökande som f. ö. är berätfigad fill ersättning från en erkändarbetslöshetskassa eller fill kontant arbetsmarknadsstöd bör erhålla dennaersättning även om barnomsorg inte kan erbjudas. Det får sedan bliregeringens sak att överväga det behov av ändringar i lagstiftningen somhärigenom uppstår. Sådana ändringar bör skyndsamt föreläggas förgodkännande. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande rätt tillarbetslöshetsersättning vid svårigheter att ordna barntillsyn attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2053 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Arbetslöshetsersättning vid permittering frånskiftarbete (mom. 9) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar "I lagen" och slutar "motion1524" bort ha följande lydelse: Remissinstanserna har i denna fråga om ersättningarna vidpermitteringar från skiftarbete gjort olika beskrivningar av sakläget. SO, LO och TCO vill inte kännas vid att det finns någotproblem. Det sägs inte finnas några hinder för kassorna att göra erforderligaanpassningar av AU1983/84:7 19 ersättningarna så att de så nära som möjligt motsvarar deninkomst som förloras på grund av permitteringar. AMS däremot vidgår att de av motionärerna påtaladeproblemen finns, dvs. att både under- och överkompensation kan förekomma i defall av permitteringar som det här gäller. Att AMS likväl inte biträdermotionen beror på att AMS anser att de fall då ersättningsreglerna inte lederfill riktigt resultat är för få för att motivera en lagändring. Om detta kanman emellertid ha olika meningar. Utskottet ställer sig för sin del bakom debåda socialdemokraternas uppfattning att åtgärder behöver vidtas för att rättatill det problem de har tagit upp. Det bör överlåtas åt regeringen att pröva omdetta kräver lagändring eller om frågan kan lösas i annan ordning. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse; 9. beträffandearbetslöshetsersättning vid permitteritig från skiftarbete attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1524 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. AU1983/84:7 20 Motionerna1982/83:1114 och 2083 Förslagom att vård av egna barn och värnpliktstjänstgöring skall räknas som arbete och ge rätt till kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) Enligt gällande regler får tvåmånader av tid då man uppburit föräldrapenning eller gjort värnpHkt tillgodoräknassom arbetad tid vid prövning av arbetsvillkoret. Resten av sådan tid fåröverhoppas, dvs. den behandlas så att den varken förbättrar eller försämrarmöjligheten att erhålla KAS. Dessutom får all tid för vård av barn överhoppasintill dess barnet fyllt . Det finns således vissa regler som underlättar för den somvarit hemma och vårdat barn att få KAS. I detta sammanhang bör också beaktasatt KAS kan utgå på det s. k. utbildningsvillkoret till den som genomgåttarbetsmarknadsutbildning. Ett av motiven för denna regel var att enarbetsmarknadsutbildning oftast var den lämpligaste vägen ut i arbetslivet fören person som inte varit yrkesverksam . Styrelsen anser attdetta resonemang alltjämt äger giltighet. hemarbetande kvinnor somvill träda ut på arbetsmarknaden har oftast en så svag ställning att de gesförtur till arbetsmarknadsutbildning. Problemen för den grupp kvinnor som avses i mofion 1114 ärsåledes redan i viss utsträckning beaktade inom ramen för gällande regler. Omderas rätt till KAS skall utvidgas är därför närmast en ekonomisk fråga.