bet · G701UbU28 · 1983-12-31 00:00:00 — delsatt utskottets hemställan under 8 borl ha följande lydelse: 8. atl beträffande vissa frågor omstudiefinansieringen inom forskarutbildningen med bifall lill motion1983/84:2634 yrkande 7 och med avslag pä motionerna 1983/84: 2595 yrkandena 3och 7 och 1983/84; 2615 yrkande 1 j som sin mening ger regeringen till kännavad utskoitet anfört, UbU1983/84:28 96 Vissa frågor om studiefinansieringen inomforskarutbildningen (punkt 1, mom. 8) () och () anser dels atl den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar "Utskottet vill" och på s. 24 slutar"yrkande 7" bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets uppfattning nödvändigt med enöversyn av siudiefinansieringen inom forskarutbildningen för att få förslagtill lösningar av främst två problem. Det första problemet är altstudiefinansieringen för många inte ger en tillräcklig försörjning. Inom vissaområden kan det t. o. m. vara vissa svårigheter att rekryteraforskarsluderande, då de kan få tryggare arbetsförhållanden och högre lön om desöker sig direkt ut i näringslivet eller lill offentlig tjänsi efter avslutadgrundläggande högskoleutbildning. Dessa förhållanden bcir ses över ienlighet med vad som anförs i motion 1983/84:2615. Utskoitet anser atl dennaöversyn inte bör föregripas genom alt nu gör något uttalande om vilkaförändringar av systemet som bör göras. Mot denna bakgrund bör avslåmotionerna 1983/84; 2595 yrkandena 3 och 7 samt 1983/84; 2634 yrkande 7. Delandra problemet gäller fördelningen av forskarstipendier mellan olikaforskningsområden. Denna fördelning bör enligt utskottets mening bättre följade prioriteringar av forskningsområden som beslutat om. Vad utskottethär anfört bör med bifall till motion 1983/84:2615 yrkande I j somsin mening ge regeringen till känna. dels alt utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse; 8. all beträffande vissafrågor om siudiefinansieringen inom forskarutbildningen med bifall till motion1983/84:2615 yrkande I j saml med avslag på motionerna 1983/84:2595 yrkandena3 och 7 saml 1983/84:2634 yrkande 7 som sin mening ger regeringen lill kännavad utskottet anfört, Vissa frågor om studieflnansieringen inomforskarutbildningen (punkt 1, mom. 8) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 23 börjar "Utskottet vill" och på s. 24 slular"yrkande 7" bort ha följande lydelse: Vid översynen av sludiefinansieringssyslemel bör ävenprövas vilka möjligheter som finns atl differentiera lönesättningen pådoklorandtjän-slerna och eventuellt även nivån på utbildningsbidragen i syfteall underlätta för högskolan alt i konkurrens med näringslivet rekryteralämpliga forskarstuderande. När de forskarsluderande avslutar sina studier bördet finnas en möjlighet all förlänga deras studiefinansiering under högst tremånader medan de söker en ny försörjning. Vad utskottet nu anfört om UbU1983/84: 28 97 översynen av siudiefinansieringen inom forskarutbildningenbör med bifall till motion 1983/84; 2595 yrkandena 3 och 7 saml medanledning av motion 1983/84:2615 yrkande 1 j som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottet kan däremot inte tillstyrka förslagen i motion 1983/ 84:2634yrkande 7 om möjlighet att förordna forskarstuderande ulan ulbildningsbidrageller doklorandtjånst på arvodestjänst som assistent. dels alt utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse; 8. atl beträffande vissafrågor om studiefinansieringen inom forskarutbildningen med bifall till motion1983/84:2595 yrkandena 3 och 7, med anledning av motion 1983/84:2615 yrkande 1j och med avslag på motionen 1983/84:2634 yrkande 7 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Extra medel till doktorandtjänster och postdoktoralastipendier (punkt 1, mom. 13) Per , , och (alla m) anser dels all den del av utskottetsyllrande som pä s. 25 börjar "Utskottet föreslår" och slutar"och 12" bort ha följande lydelse: Utskottet anser all utbildningsbidragen successivt börersättas med doklorandljänster. För alt påskynda denna omvandling bör ytterligaremedel anvisas. bör därför med bifall till motion 1983/84:2634 yrkande6 och med anledning av motion 1983/84:2595 yrkande 5 under ell nyttreservationsanslag anvisa 15 milj. kr., vilkel gör det möjligt atl antingenomvandla 280 ulbildningsbidrag lill doklorandljänster eller alt inrätta 125 nyatjänster. Vidare bör med bifall till motion 1983/84:2634 yrkandena 10i denna del, 11 och 12 under samma anslag anvisa sammanlagt 12 milj. kr. Dessa medel bör fördelas på tre anslagsposter om 4milj. var och en, vilka disponeras av humanis-lisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet, medicinska forskningsrådet resp. naturvetenskapligaforskningsrådet. Stipendierna skall användas lill tidsbegränsade ijänster förnydisputerade doktorer. dels all utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. atl till Extra medeltill doktorandtjänster och postdoktorala stipendier med bifall lill motion1983/84:2634 yrkandena 6, 10 i denna del, 11 och 12 samt med anledning avmotion 1983/ 84:2595 yrkande 5 för /85 under åttonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av . 7 1983/84. UbU1983/84:28 98 Extra medel till doktorandtjänster (punkt 1, mom. 13) dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 25 börjar "Utskottet föreslår" och slutar"och 12" bort ha följande lydelse: Utskottet anser atl medel bör anvisas för att nyadoklorandljänster skall kunna inrättas. bör därtor med bifall tillmotion 1983/84:2595 yrkande 5 och med anledning av motion 198.3/84: 2634yrkande 6 under ett nytt reservationsanslag anvisa 12 milj. kr., vilket gör delmöjligt att inråtta 100 nya tjänster. Medlen bör fördelas av UHÄ varvid hånsynbör las till behoven inom de mest konkurrensulsalia forskningsområdena.Utskottet kan av statsfinansiella skäl inte tillstyrka all ytteriigare 12 milj.kr. anvisas för postdoktorala stipendier. bör därtor avslå motion1983/ 84:2634 yrkandena 10 i denna del, 11 och 12. dels all utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. atl till Extramedel till doklorandljänster med bifall till motion 1983/84:2595 yrkande 5, med anledning av motion 1983/ 84:2634 yrkande 6 och med avslag på motion 1983/84:2634 yr kandena 10 i denna del, 11 och 12 för /85 under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , Jämställdhetsplaner (punkt 1, mom. 14) Per , , och (samtliga m) anser dels all den del av utskottetsyttrande som pä s. 25 börjar "Vad beträffar" och slutar"yrkande 21" borl ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning atl könskvoteringoch liknande åtgärder i flertalet fall har motsatt effekt än den eftersträvadei arbetet med alt skapa jämställdhet mellan könen. är fallet på allaområden, således även på forskningsområdet. Altitydpåverkan är en enligt utskottetsmening rikligare och mera effektiv väg för all uppnå målet. bör medbifall lill motion 1983/84:2634 yrkande 21 avvisa regeringens förslag omtidsbestämda mål för andelen kvinnor som professor, docent, forskarassistentoch forskare. bör som sin mening ge regeringen lill känna. dels alt utskottets hemställan under 14 borl ha följandelydelse: 14. alt riksdagenbeträffande jämställdhelsplaner med bifall lill mo tion 1983/84:2634 yrkande 21 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. UbU 1983/84:28 99 Licentiatexamen(punkt 1, mom. 16) Per , , och (alla m) anser dels atl den del av utskottets yttrande på s. 27som börjar "Av redovisningen" och slutar "yrkande 16" bortha följande lydelse: Avredovisningen framgår att det är möjligt all knyta en examensbenämninglill utbildningsbevis om fullgjord etapp i forskarutbildningen. mening skall emellertid inte en licentiatexamen behöva vara en etappi forskarutbildningen. Det är tvärtom en fördel om examen blir formelltfristående. Om en studerande väljer att fortsätta med forskarutbildning efterlicentiatexamen bör dock tillämpliga delar av examen kunna tillgodogöras inomramen för forskarutbildningen. Delta bör med bifall lill motionerna1983/84:2016 yrkande 43 och 1983/84:2634 yrkande 16 och med anledning av motion1983/84:2615 yrkande 1 d som sin mening ge lill känna för regeringen. delsall utskottets hemställan under 16 borl ha följande lydelse: 16. att beträffande licentiatexamen medbifall lill motionerna 1983/84:2016 yrkande 43 och 1983/84:2634 yrkande 16 ochmed anledning av motion 1983/84:2615 yrkande Id som sin mening ge regeringenlill känna vad utskottet anfört, Licentiatexamen(punkt 1, mom. 16) PärGranstedt (c) och () anser dels alt den del av utskoltels yttrande som på s.27 börjar "Av redovisningen" och slular "yrkande 16" bortha följande lydelse: Avredovisningen framgår att licentiatexamen redan förekommer inomforskarutbildningen i flera fall. Enligt utskottet finns del anledning attpröva om inte denna möjlighet bör införas mer allmänt. Vad utskottet här anförtmed anledning av motionerna 1983/84:2016 yrkande 43, 1983/ 84:2615 yrkande Idoch 1983/84:2634 yrkande 16 bör ges regeringen till känna. delsalt utskottets hemställan under 16 borl ha följande lydelse: 16. atl beträffande licentiatexamen medanledning av motionerna 1983/84:2016 yrkande 43, 1983/84:2615 yrkande 1 d och1983/84:2634 yrkande 16 som sin mening ge regeringen till känna vad utskoitetanfört. UbU1983/84:28 100 Forskarutbildningens meritviirde (punkt I, mom. 18) Per (), (),(), () och (m) anser dels all den del av utskottetsyttrande pä s. 28 som böijar "Utskollei vill" och på s. 29 slutar"som behövs" bort ha följande lydelse: Etl grundläggande kartläggningsarbete av antalet högrestatliga tjänsler för vilka man tidigare krävt vetenskaplig kompetens samlsådana för vilka motsvarande krav fortfarande gäller har gjorts i betänkandet(SOU 1981:30) Forskarutbildningens meritvärde. Enligt utskottets mening börberörda statliga myndigheter före göra en översyn ochinventering av de ijänster för vilka doktorsexamen för framtiden bör uppställassom behörighetsvillkor. I de fall formellt behörighetsvillkor i form avdoktorsexamen inte uppställs för viss tjänsi, har myndigheten möjlighet atlange för tjänsten önskvärda kvalifikationer, l.ex. forskarutbildning, om detfinns skäl för det. I dessa fall är det angeläget att forskarutbildningen fårdel meritvärde som anges av föredragande statstrådet i proposition 1983/84: 107(bil. Den kanske viktigaste förutsättningen för alt motivera dem som gåttigenom en grundläggande högskoleutbildning all fortsätta med forskarulbildningär atl det efter doktorsexamen finns arbetsuppgifter även på arbetsmarknadenutanför högskolan där forskningen värdesätts och nyttiggörs. Som framhålls ipropositionen är den träning i melodiskt tänkande, del analytiska arbelssältoch den kritiska skolning, som en forskamthildad fåll del av värdefull för deflesta aibeisuppgifter av kvalificerad art inom statlig eller statligt regleradverksamhet. Utskottet, som delar uppfattningen att värdet av forskarulbildningbör komma lill uttryck vid bedömning av den sökandes skicklighet och atlfullgjord forskarutbildning skall få tillgodoräknas med när det gällerförtjänst, föreslär alt med anledning av proposition 1983/84: 107och motionerna 1983/84:2595 yrkande 4 och 1983/84:2634 yrkande 9 i motsvarandedelar som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omforskarutbildningens meritvärde och behörighetsvillkor för vissa tjänster. dels att utskoltels hemställan under 18 borl ha följandelydelse: 18. alt beträffandeforskarutbildningens meritvärde m.m. med anledning av proposition 1983/84: 107och med bifall till motionerna 1983/84:2595 yrkande 4 och 1983/84: 2634 yrkande9 i motsvarande delar som sin meni.ng ger regeringen till känna vad utskottetanfört. UbU1983/84:28 101 Högskolornas anslagsframställning (punkt I, mom.21) Per (). (),(), () och (m) anser dels alt den del av utskottetsyllrande som på s. 31 börjar "I samband" och slutar "yrkande8" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning atl den gällandeordningen för högskolornas anslagsframställning enligt vilkenfakultetsnämnderna avger anslagsframställning direkt till UHÄ, är väsentligtbättre än den nya ordning som innebär atl högskolestyrelserna skall avgeanslagsframställning till UHÄ, vilkel under innevarande riksmöletidigare beslutat (prop. 1983/84: 52, UbU 1983/84: 10, rskr. 1983/84: 114).Riksdagen bör, med ändring av sitl tidigare beslut, som sin mening ge regeringentill känna alt någon ändring av ordningen avseende anslagsframställning förforskning och forskarutbildning inte bör genomföras. dels atl utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse; 21. att riksdagenbeträffande högskolornas anslagsframställning med bifall lill motion 1983/84:514 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Universitetsinstitutionernas anslagssystem(punkt 1, mom. 22) Per (), (),(). (), (), ()och (m) anser dels alt den del av utskottetsyttrande som på s. 31 börjar "Som tidigare" och slutar "yrkande1 h" bort ha följande lydelse: Utskottet anser alt universitetsinstitutionerna måste fåspela en slörre roll än f. n. Del är pä dem tyngdpunkten i verksamheten vidhögskolorna bör ligga. Sambandet mellan forskning och grundläggande utbildningmanifesteras bäst genom väl fungerande institutioner. Del är också på institutionsnivånsom internationellt vetenskapligt konlaklarbele bäst kan bedrivas. Utskottetdelar motionärernas uppfattning all en anslagsordning som stärkerinstitutionerna och som om möjligt ger dem en samlad basresurs böreftersträvas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels all utskoltels hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. atl riksdagenbeträffande universitetsinstitutionernas anslagssys- lem med bifall lill motion 1983/84:2615 yrkande Ih som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. UbU1983/84:28 102 Fleråriga planeringsramar för högskolan (punkt 1, mom.23) Per , , och (alla m) anser dels atl den del av utskottetsyttrande som på s. 31 börjar "Utskottet anser" och pä s. 32 slutar"yrkande 5" borl ha följande lydelse: Utskottet anser att del är önskvärt med en mera långsiktigplanering av högskolornas verksamhet i likhel med vad som i proposition1983/84:107 föreslås för forskningsrådsorganisationen. Utskottet delar därmedden uppfattning som kommer lill ullryck i motion 1983/84:2634. Såsom föreslåsi motionen bör anslagsframstiillning för grundutbildning och forskning/forskarulbildning omfatta detaljerade äskanden för de tre närmaste åren saml enöversiktlig plan för de diirpå följande två åren. Anslagsframställning skalllämnas vart tredje är, medan UHÄ:s anslagsframställningar skall äga rum ivanlig ordning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels alt utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. alt beträffandefleråriga planeringsramar för utbildning och forskning inom högskolan medbifall till motion 1983/84:2634 yrkande 5 som sin mening ger regeringen lill kännavad utskottet anfört. Universitetsinstitutionernas bcslutsformer (punkt I,mom. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 32 börjar "Ulskottel konstaterar" och slutar"i denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet delar de uppfattningar som kommer lill uttryck imotion 1983/ 84; 2623 att universitetsinstitutionerna bör omorganiseras så attingen enskild person har en dominerande position. Institutionen bör ledas avetl forskarlag där alla är likställda. Forskare i beslutsfattande organ börväljas demokratiskt och inte vara självskrivna. Statens styrning avinstitutionerna skall inte heller vara kopplad till någon speciell tjänsteller person. Styrningen bör ske genom all de på institutionen verksamma forskarnages ett gemensamt ansvar för den forskning som skall bedrivas. Detta börriksdagen med bifall lill motion 1983/84:2623 i denna del som sin mening geregeringen till känna. dels all utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse: 24. alt beträffandeändrade beslutsformer vid universitels-inslilulionerna med bifall lill motion1983/84:2623 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. UbU1983/84:28 103 Sektorsforskning m.m. (punkt 1, mom. 27) , och (alla m) anser dels all den del av utskottetsyttrande som på s. 35 börjar "Utskottet delar" och på s. 36 slutar"och 4" bort ha följande lydelse: Utskollei nolerar att regeringen nu insett att dentidigare hårda satsningen pä kortsiktigt betonad sektoi sforskning inte kanfortgå. Denna insikt om all seklorsforskningen inte kan tillåtas fortsätta atlexpandera på bl. a. den grundläggande universitetsforskningens bekostnad hardock inte lett till åtgärder som kraftfullt bryter med den nu gällandeordningen. Nya, relativt obundna resurser tillförs visseriigen universitetenvia fakullelsanslag och forskningsråd men bibehållssektorsforskningsstrukturen intakt med uppgiften alt också ta ansvar förlångsiktig kunskapsuppbyggnad. Denna situation, där sekiorsorganen ges ettavgörande inflytande över den grundläggande forskningen, riskerar enligtutskottets mening att förvärra obalansen och negativt påverka högskoleforskningen. En viktig tanke bakom nuvarande uppbyggnad avsektorsforskningen har som utskottet ser del varit att knyta en betydande delav forskningen till den politiska beslutsprocessen. Utskottet kan, liksommotionärerna i motion 1983/84:2634. inte acceptera en sådan grundtanke.Forskningen skall slå så fri från den politiska maklen som möjligt. Först dåkan sökandet efter ny kunskap ske i enlighel med vetenskapliga kriterier.Utskottet är medvetet om de önskemål som myndigheter och regeringskansli från tidtill annan kan ha atl få kunskapsluckor fyllda. Detta önskemål kan och böremellertid tillgodoses, som visas i det följande, inom ramen för en annanorganisation för merparten av dagens sektorsforskning. Utskottet tillstyrker för sin del motionärernas förslagalt hos regeringen skall begära förslag om en gradvis avveckling avföljande forskningsadminislrationer; - Delegationenför social forskning - Transportforskningsdelegationen(motsv.) - Köllektivtrafikberedningen(molsv.) Regeringen bör, såsom motionärerna framhåller, därutöverpröva möjligheterna att avveckla ytteriigare sektorsforskningsadminislrationerav motsvarande slag. De resurser och de uppgifter som de här nämndaforskningsadministrationerna har bör i huvudsak fördelas på fakullelsanslagenoch anslagen till forskningsråden. UbU 1983/84:28 104 Genom en avveckling av sektorsadminislralionenminskar möjligheten till omedelbar politisk direklivgivning. Detta år enväsentlig avsikt bakom utskottets förslag. måste emellertidmyndigheter och regeringskansli tillförsäkras möjligheter att för konkreta ochplanerade offentliga beslut få forskningsuppgifter utförda. Högskolan bör gesmöjlighet all biträda statsmakterna med della. Högskolan har då ansvaret förden vetenskapliga kvaliteten. Isammanhanget vill ulskottel också understryka all högskolan i störreutsträckning bör kunna vara en resurs för statliga utredningar och kommittéer.Sekreterare och experter i sådana utredningar hämtas enligt utskottets meningalltför ofta från resp. departement. Kvaliteten på och integriteten hos delstatliga ulredningsvä<;endel skulle förbättras om forskare frän högskolan istörre omfattning engageras i utredningsverksamheten och om utredningsuppdragläggs ut på högskolan. Molbakgmnd av det anförda föreslär utskottet atl regeringen får i uppdrag atl seöver hela den nuvarande seklorsforskningen. Förslag med anledning av översynenbör presenteras för i sådan tid,att en ny organisation kan träda i kraftden . I översyningsuppdraget bör ingå all överväga hur kompetensenatt beställa forskning inom högskolan skall kunna utvecklas inom myndigheterna.Endast om en sådan kompetens finns kan ell fmklbärande samspel mellanmyndigheterna och högskolan utvecklas. bör med bifall lill motion1983/84:2634 yrkandena 1, 3 och 4 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört. delsatt utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse: 27. att beträffande sektorsforskning m.m.med bifall lill motion 1983/84:2634 yrkandena I, 3 och 4, med anledning avmotionerna 1983/84:2595 yrkande 10 och 1983/84:2615 yrkandena 1 f och 1 o samlmed avslag pä motion 1983/84:2623 i denna del som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anfört, 20.Sektorsforskning m.m. (punkt 1, mom. 27) PärGranstedt (c), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.35 böijar "Utskottet delar" och på s. 36 slular "och 4"bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den oro som ullrycks i propositionen och motionerna över obalansen -särskilt inom vissa områden - mellan den grundläggande forskning somfinansieras via fakultets- och forskningsrädsanslag och den forskning somfinansieras av seklorsorgan. Olika åtgärder för all komma till rätta medobalansen har diskuterats i många sammanhang. Mol bakgmnd av den kompliceradesituationen inom detta område ser ulskottel med tillfredsställelse attföredragande statsrådet nu fortsätter arbetet med UbU 1983/84:28 105 allkomma till rätta med problemen genom de överläggningar som skall inledas medsektorsorganen. Utskottetanser atl erfarenheterna från de planerade överläggningarna med sektorsorganenoch vissa resultat som vunnits av den tidigare gjorda enkäten till dem börläggas lill grund för förslag i nästa forskningspoliiiska proposition omkonkreta åtgärder som stärker den inomvetenskapligt motiverade forskningeninom högskolan och den långsikliga kunskapsuppbyggnad som motiveras avseklorsorganens behov. bör därför ge regeringen i uppdrag atlupprätta en plan för överförande av forskningsresurser och forskningsansvarfrån sekiorsorganen lill högskolan och forskningsråden. Det kommande beredningsarbetetbör ha som utgångspunkt de fakullelsprogram som redan finns och som är underutarbetande. har anfört bör med anledning av motionerna 1983/84:2595yrkande 10, 1983/84:2615 yrkande If och lo och 1983/ 84: 2634 yrkande 1 samtmed avslag på motionerna 1983/84: 2523 i denna del och 1983/84:2634 yrkandena 3och 4 som sin mening ge regeringen lill känna. delsall utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse: 27. att beträffande sektorsforskning m.m.med anledning av motionema 1983/84:2595 yrkande 10, 1983/84:2615 yrkandena 1 foch 1 o och 1983/84:2634 yrkande 1 samt med avslag på motionema 1983/84:2623 idenna del och 1983/84:2634 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 21.Samverkan mellan högskolan och näringslivet m. m. (punkt 1, mom. 28) BjörnSamuelson (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.38 böijar "Utskottet instämmer" och slular "aktuell del"borl ha följande lydelse: Forskningenär ett samhällsintresse som i olika avseenden har betydelse förlevnadsvillkoren för hela befolkningen. Det är inte givet all delta intressesammanfaller med näringslivels intresse av vinster på sin verksamhet. Tvärtomkan de senaste årens utveckling visa på motsatsen. Det är därför av vitalbetydelse för folket att staten lar på sig ansvaret för att bygga upp ochupprätthålla en kvalitativt hög forskningspotenlial inom högskolan. Dessutombör forskningen inom högskolan i samhällets intresse kunna vara ell korrektivlill den forskning som bedrivs inom näringslivet och på uppdrag av myndigheteroch verk. Högskoleforskningen bör inte vara eller göras beroende av deprivalekonomiska intressena. Därför bör uppdragsforskning komma i fråga endastom den bedöms vara av betydelse för den inomvetenskapligt motiveradeforskningen och om den är av allmänt intresse. Forskare inom högskolan börinte få inneha statlig forskartjänst som de ålar sig uppdrag förnäringslivet.- UbU 1983/84:28 106 Vad utskottet nu anfört om den statligaforskningsverksamheten och näringslivet bör med bifall lill motion1983/84:2623 i denna del som sin mening ge regeringen till känna. delsall utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse: 28. att beträffande samverkan mellanhögskolan och näringslivet m.m. med bifall till motion 1983/84:2623 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 22.Forskning vid de mindre högskoleenheterna (punkt 1, mom. 35) Per , , och (alla m) anser