bet · G701FöU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Med anknytning härtill behandlar utskottet nutvå motionsyrkanden som syftar till att skall påverka innehållet ikommitténs direkfiv. FöU 1983/84:15 12 Vänstei;partiet kommunisterna uttalar i motion 576att den första försvarslinjen för ett nationellt, självständigtneutralitetsförsvar måste skapas ute i samhället. "Den centralisering ochutslagning av viktiga samhällsfunktioner, som sker på marknadskrafternasvillkor, måste motarbetas genom aktiva åtgärder av statsmakterna, regering ochriksdag." Vpk upprepar ett tidigare framfört förslag att en nyförsvarskommitté bör få direktiv som på ett mycket mer bestämt sätt äntidigare riktar in verksamheten inom totalförsvaret mot att minska sårbarheten,överföra resurser från militär till civil sektor och därigenom stärka Sverigesmotståndskraft vid kriser och krig. Imotion 2209 från redogör motionärerna för viktiga delar av densvenska säkerhetspolitiken. Beträffande direktiv till försvarskommitténframhålls som angeläget att sårbarhetsaspekterna blir beaktade. Regeringenhar beslutat om direktiv till en ny försvarskommitté.Direktiven fogas som bilaga 2 till detta betänkande. Detmilitära försvaret skall vara krigsavhållande. Försvar mot invasion är dessfrämsta uppgift. Liksom i samband med försvarsbeslut (FöU 1981/82:18s. 13) anser utskottet att en inriktning av försvar enligt önskemålenfrån kommunisterna inte skulle stämma överens med de krav somvår säkerhetspolitik ställer. Beträffandesamhällets sårbarhet och motståndskraften inom de civila delarna avtotalförsvaret konstaterar utskottet att regeringens direktiv bl. a. behandlartotalförsvarets civila delar och särskilt tar upp olika slag av sårbarhet i detsvenska samhället. Enligt direktiven avses försvarskommittén inom vissaangivna områden föreslå ambitionsnivåer beträffande den säkerhet som böreftersträvas för att verksamheten i erforderlig grad skall kunna fullföljasunder kriser och i krig. Kommittén kommer senare att tillföras underlag fördetta arbete, bl. a. resultat av nu pågående studier. mening är sårbarhetsfrågor väl beaktade i försvarskommitténsdirektiv. Kommittén torde också vara oförhindrad att i sitt arbete ta upp andraformer av sårbarhet i samhället. Mot denna bakgrund anser utskottet att nuifrågavarande motionsyrkanden är tillgodosedda och därför inte bör bifallas. Försvarsministern erinrar om att de femåriga målsom sattes upp försvarsbeslut för huvudprogrammet Gemensammamyndigheter m.m. enligt budgetpropositionen 1983 borde ses som uttalanden omvilka faktiska besparingar och personalminskningar som skulle genomföras underinnevarande försvarsbeslutsperiod. De tioåriga målen borde ses som uttalandenom vilka planeringsförutsättningar som skulle användas vid den årligaplaneringen. Dessamål bör enligt försvarsministerns mening inte uttryckas i form avpersonalminskningar utan som ett högsta antal personår som resp. myndig- FöU1983/84:15 13 het får utnyttja under angivet budgetår. I proposiuonenanger han de mål för /87 och den inriktning för budgetåret1991/92 som med denna utgångpunkt bör ligga till grund för den fortsattaplaneringen vid myndigheter inom huvudprogrammet Gemensamma myndigheter m. m. Utskottet har inte något att invända mot vadförsvarsministern har anfört om mål och inriktning för personalvolymensutveckling vid vissa myndigheter. Utskottet kommer att behandla avvecklingen avetablissementet i det följande och Rommehedslägret i ett senarebetänkande. Det finns f. n. ett stort antaladministrativa informationssystem inom försvarsmakten. För /85har försvarsmaktens myndigheter redovisat behov av sammanlagt ca 203 milj. kr.för ett femtiotal ADB-system i drift och ett trettiotalsystemutvecklingsprojekt m. m. har regeringen beslutat att försvaretsrationaliseringsinstituts (FRI) rapport 90 skall vara grund förutvecklingen av nya informationssystem och modernisering av äldre system inomförsvaret. Rapporten, som innehåller förslag till den långsiktiga inriktningenav försvarets administrativa databehandling, syftar bl. a. till en utvecklingmot lokala datorer och datasystem i såväl krig som fred. I budgetpropositionen uppger försvarsministern attöverbefälhavaren har fått regeringens uppdrag att utreda och komma med förslagrörande en rad frågor inom ADB-området. Resultatet av en del av dessa uppdraghar redovisats för regeringen medan utredningsarbetet i övrigt ännu pågår. Enligt försvarsministerns mening bör tas fram en plan förden administrativa databehandlingen inom försvaret i sådan tid att ett förslagi ämnet kan föreläggas senast budgetproposition. Utskottet anser att frågor som hänger samman medinformationssystemen inom försvaret är viktiga. Utvecklingen på området gårsnabbt och det är nödvändigt att anpassa verksamheten så att nya tekniskamöjligheter kan utnyttjas så ändamålsenligt och ekonomiskt som möjligt.Utskottet har inte något att invända mot vad föredragande statsrådet har anförtom en plan för administrativ databehandling eller i övrigt rörande utvecklingenav informationssystem. Som framgår av redogörelsen i detföregående har försvarsministern förordat viss ändring avvärnpliktsutbildningssystemet inom flottan och en förlängning avgrundutbildningstiden för vissa värnpliktiga inom kustartilleriet. Utskottetvill något uppehålla sig vid dessa båda frågor. I samband med försvarsbeslut (prop. 1981/82:102bil. 2) uttalade dåvarande försvarsministern sitt stöd för en permanentning avett nytt utbildningssystem för flottan, som försöksvis redan var i FöU 1983/84:15 14 tillämpning.Systemet innebär att de värnpliktiga rycker in direkt till utbildning vidfartygsförbanden i stället för att som fidigare få i huvudsak allrekrytutbildning vid Kariskrona öriogsskolor. I propositionen gjordes bedömningenatt man genom en permanentning av detta försöksvis filläm-padeutbildningssystem skulle både höja beredskapen och minska behovet avutbildningsanläggningar i land. a. ansågs det bli möjligt att avvecklaetablissementet i Kariskrona. (FöU 1981/82:18 s. 45, rskr 374)var emellertid inte beredd att utan ytterligare underlag godta att det nyautbildningssystemet infördes definitivt och förordade att försöken skulleutvärderas ytteriigare. Medanledning av ställningstagande har () på uppdrag av regeringen genomfört en utvärdering i enlighet medriksdagsbeslutet. FRI konstaterar vissa nackdelar med det nya systemet menfinner dessa vara av begränsad omfattning och i flertalet fall avövergångskaraktär. FRI anser sammanfattningsvis att fördelarna med det nyautbildningssystemet klart överväger nackdelarna och föreslår att systemet medsmärre ändringar blir permanent. Enligt FRI:s beräkningar medför ändringen enminskning av utbildningskostnaderna med ca 12 milj. kr. per budgetår.Försvarsministern förordar att utbildningssystemet tillämpas t. v. Utskottetfinner mot bakgrund av resultatet av FRI:s översyn nu anledning tillstyrka attdet nya systemet för utbildningen vid flottan blir permanent. Beredskapsskäloch de besparingar som den nya ordningen beräknas medföra talar för detta. Ilikhet med försvarsministern förutsätter utskottet att det vidtas fortlöpandeåtgärder för att eliminera de nackdelar som FRI har ansett vara förbundna medändringen. En permanent fillämpning av det nya utbildningssystemet medförenligt försvarsministern konsekvenser för etablissementet i Kariskrona.Enligt vad utskottet har inhämtat behöver ungefär halvaetablissementet för bl. a. polishus medan kommunen önskar överta resterandedel, främst för undervisningsändamål. Simhallen avses upprustas av kommunenvarvid även marinens behov kan tillgodoses genom förhyrning. Något annat behovför marinens del av etablissementet finns det enligt uppgift inte. Utskottethar därför ingen erinran mot att etablissementet avvecklas som ett led isträvan att avstå från mark, byggnader och anläggningar som inte äroundgängligen nödvändiga för försvarsändamål. Ibudgetproposifionen läggs också fram ett förslag till viss ändring ivärnpliktslagen (bilaga 6.1). Förslaget innebär att grundutbildningstidenföriängs med minst för plutonsbefälsuttagna tekniker ochstabstjänstvärnplikfiga vid kustartilleriet. Denna ändring motiveras bl. a. avde ökade krav som den tekniska utvecklingen har medfört. Värnpliktiga ibevaknings- och depåtjänst (kategori H) vid kustartilleriet avses också fåföriängd tjänstgöring (minst ). Bakom denna, föriängning ligger behovetatt ge dessa värnpliktiga en utökad befattningsutbildning för att FöU 1983/84:15 15 mani enlighet med försvarsbeslut skall kunna krigsplacera dem ibevakningsförband. Utskottethar ingen erinran mot de föreslagna ändringarna av värnpliktslagen. Den lag omändring i värnpliktslagen som bör antas av framgår av bilaga 3 tilldetta betänkande. Utskottethar heller inte något att invända mot vad försvarsministern i övrigt har anförtom värnpliktsutbildning m. m. Utskottetbehandlar i detta sammanhang också motionerna 489 (vpk), 770 (m), 1180 (vpk),1559 (fp), 1560 (s) och 2206 (fp) som alla tar upp frågor med anknytning tillde värnpliktigas utbildning. Mofion489 (vpk) har som bakgrund vissa uppgifter om utbildningen vid jägarförband ochandra förband av elitkaraktär som kom till allmänhetenskännedom. I de utbildningsmetoder som uppges ha använts vid dessa förband sermotionärerna yttringar av milita-rism, fascism och rasism. Om den elubetonadeutbildningen inte kan bedrivas utan sådana inslag bör den enligt motionenavbrytas och förband och skolor med sådan utbildning upplösas. Motionärernaanser det viktigt att de värderingar som alla grupper i samhället säger sig slåvakt om kommer till uttryck i den militära utbildningen. Regeringen bör enligtmotionärerna av åläggas att noggrant följa och kontrollera denfortsatta utvecklingen vid dessa förband. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att sådana värderingar somhar en bred anslutning i vårt samhälle också präglar den militära utbildningen.De i motionen åsyftade händelserna granskas av såväl militära myndigheter somav justitieombudsmannen och riksåklagaren. Vid svar på en fråga i riksdagensom rörde i motionen aktualiserade förhållanden (fråga 1983/84:55) harförsvarsministern uttalat att om utredningarna bekräftar massmediernasbeskrivning och visar att det har förekommit inslag i den militärautbildningen som står i strid med vårt samhälles grundläggande värderingareller mot de internationella konventioner som vi förbundit oss att tillämpakommer han att ta initiativ till åtgärder som behövs för att komma till rättamed detta. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör göra någotuttalande enligt motionsförslaget. Imofion 2206 (fp) framhålls värdet av att i större utsträckning än som skerta till vara den värnpliktiges civila utbildning och därigenom förkortautbildningstiden. Motionärerna påminner bl. a. om en tidigare folkpartimotionangående förkortad utbildningstid för fiskare som krigsplaceras med uppgiftersom är jämförbara med deras civila verksamhet (jfr FöU 1981/82:8). Det börenligt motionärernas mening utredas i vad mån civila kunskaper och civilutbildning bättre än kan läggas till grund vid uttagning förvärnpliktsutbildning. Utskottetuttalade vid behandlingen av den nämnda mofionen om förkortad utbildningstidför vissa värnpliktiga bl. (FöU 1981/82:8 s. 3): FÖU 1983/84:15 16 Motionärernas förslag synes innebära att devärnpliktigas yrkeserfarenhet skulle vara styrande för grundutbildningenslängd. En sådan ordning är främmande för vårt nuvarande värnpliktssystem.Utskottet kan dock konstatera att de värnpliktigas utbildning ochyrkeserfarenhet i viss utsträckning på annat sätt beaktas i samband medinskrivningen av de värnpliktiga. Strävan är att ta till vara den värnpliktigesförutsättningar i värnpliktsutbildningen. Yrkesinriktningen är emellertidlångt ifrån alltid bestämd och definitiv redan före grundutbildningen. I och för sig kan man tänka sig ett system där mannära nog individuellt prövar hur en värnpliktig med hänsyn till sinutbildning och yrkesvana kan behöva för avsedd krigsuppgift. Utskottet bedömeratt en sådan ordning skulle bli svår att rättvist administrera och dessutom haså principiella aspekter att den måste behandlas i ett vidare sammanhang än somnu är möjligt. Utskottet finner inte skäl att frångå sin tidigareuppfattning i denna fråga. De frågeställningar som tas upp i motionen avses blibehandlade av den nu arbetande värnpliktsutbildningskommittén (Fö 1983:01) ochtorde därmed få sådan belysning i ett större sammanhang som utskottet bedömdevara nödvändig. Motionen bör inte bifallas. Motionerna770 (m) och 1560 (s) handlar båda om informationen till de värnpliktiga undervärnpliktsutbildningen. Imotion 770 (m) framhålls att den starka försvarsvilja som finns hos enöverväldigande del av såväl de värnpliktiga som den svenska allmänheten måstebefastas och om möjligt ytterligare förstärkas genom kontinuerligföfsvarsupplysning. Detta anser motionärerna inte var minst viktigt när detgäller de värnpliktiga under utbildning. Motionärerna erinrar om att det iförsvarsmaktens utbildningsföreskrifter anges att vaije värnpliktig under singrundutbildning skall få ca 15 timmars försvarsupplysning. Motionärernakonstaterar vissa brister i fråga om försvarsupplysningen vid en del förband.Detta anser de vara oacceptabelt. Den värnpliktige skall, menar de, ha rätttill försvarsupplysning under sin grundutbildning. Dennaupplysning bör ges innehåll och utformning som i stort följer anvisningarna iden s. k. försvarshandboken. Även under repetitionsutbildning måste, ansermotionärerna, rimlig tid anslås till försvarsutbildning. Motion1560 (s) gäller förbättrad information om FN-frågor till de värnpliktiga underderas militära utbildning. Motionärerna anser sig på grundval av erfarenhetersom redovisat ha belägg för att kunskaperna pä området ärytterst bristfälliga även efter en genomgången allmänmilitär utbildning. Detfinns därför enligt motionärerna goda skäl att medvetet förstärka informationenom FN under värnpliktsutbildningen. En utökad FN-information kan, ansermotionärerna, kombineras med FöU1983/84:15 . undervisning och debatt om svenskt bistånd tilluppbyggnadsarbetet i tredje världens kris- och krigsdrabbade länder och direkthjälpverksamhet av den typ som Röda korset. Rädda barnen och andra folkrörelserbedriver. Utskottet vill inledningsvis erinra om att statsmakternabehandlade informationen om säkerhetspolifiken och totalförsvaret i sambandmed försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 1 s. 42-44, FöU 18 s.22-23, rskr 374). Härvid uttalade dåvarande försvarsministern bl. I planerna för grundutbildningenoch repetitionsutbildningen av värnpliktiga har avsatts tid förförsvarsupplysning. Resultatet växlar emellertid beroende på befälets förmågaatt informera om och diskutera frågor rörande säkerhetspolitik ochtotalförsvar. Detta ställer enligt försvarskommitténs mening särskilda krav påutbildningen av det truppbefäl som har daglig kontakt med de värnpliktiga. Dennya befälsordning (NBO) som är under införande kommer enligt min bedömningatt ge befälet bättre kunskap och förmåga även inom de områden som berörs här.Jag kommer vidare att vidta åtgärder beträffande utbildningen inomcivilförsvaret och av vapenfria tjänstepliktiga. Gällande bestämmelser omförsvarsupplysning (EFS 1983: 35) anger att för teoretisk försvarsupplysningunder grundutbildning avdelas mellan 12 och beroende påvärnpliktskategori. Under repetitionsutbildning skall anordnasförsvarsupplysning . Viktiga informationsbehov anges även kunnatillgodoses vid diskussioner mellan befäl och värnpliktiga under raster ochunder övningar samt i anslutning till annan utbildning. Även kompanichefensoch/eller plutonchefens timme avses kunna utnyttjas för försvarsinformation.Föreskrifterna innehåller vidare bl. a. anvisningar om utbildningens innehåll ochlämpliga utbildningsmedel. Som grundläggande ämnesområden angessäkerhetspolitiken och totalförsvaret. Den kritik som framförs i motion 770 (m) innebär främstatt långtifrån alla förband följer givna anvisningar utan i viss mån försummarförsvarsupplysningen. Utskottet delar motionärernas uppfattning attförsvarsupplysningen till de värnpliktiga under utbildning är viktig och börgenomföras på det sätt och i den omfattning som föreskrivs. Utskottet räknarmed att utbildningsansvariga chefer delar denna syn och i den mån bristerföreligger vidtar de förbättringar som behövs. En väsentlig förutsättning för en effektivförsvarsupplysning är - som också framhölls i samband med 1982 årsförsvarsbeslut - tillgång på lämpliga informatörer, vilket i sin tur kräver enlämplig utbildning för uppgiften. Utskottet ser därför den utbildning iförsvarsupplysning som har införts i utbildningen till yrkesofficer som viktig.De särskilda utbildningsinsatser som enligt vad utskottet har inhämtat hargenomförts eller planeras för äldre yrkesofficerare är självfallet ocksåbetydelsefulla. 2 1983/84. FöU 1983/84:15 18 Den information om FN som tas upp i motion 1560 (s)anser utskottet vara en viktig del av den försvarsupplysning som skall lämnastill tjänstgörande värnpliktiga. Den hör enligt utskottets bedömning naturligthemma i det sammanhanget, eftersom deltagande i FN:s arbete för ökadinternationell säkerhet är en betydelsefull del av vår säkerhetspolitik. Ianslutning till förslagen i motionerna 770 och 1560 vill utskottet framhållaatt ungdomsskolan har ett ansvar för grundläggande information om FN liksom omvår säkerhetspolitik som helhet. Denna information är en grund att bygga vidarepå inom värnpliktsutbildningen och annan utbildning inom totalförsvaret. Utskottetkonstaterar sammanfattningsvis att grunden för en effektiv information undervärnnliktsutbildningen om säkerhetspolitiken och totalförsvaret, innefattandeockså information om FN, finns lagd och att brister i genomförandet kanförväntas bli avhjälpta. Enligt utskottets mening finns inte tillräckliganledning att nu uttalar sig i dessa frågor. Imotionerna 1180 (vpk) och 1559 (fp) behandlas frågan om barnomsorgen vid i nkallelser till utbildning och övningar inom försvaret. Imotion 1559 (fp) upprepas synpunkter och yrkanden från tidigarefolkpartimotioner i ämnet Gfr FöU 1981/82: 18 s. 47 och FöU 1982/83:9 s. 10).Motionärerna framhåller de särskilda svårigheter som möter föräldrar med helaeller huvuddelen av barnomsorgen. I sådana fall bör enligt deras mening anståndkunna beviljas vid upprepade-tillfällen om inte alternativ för barnomsorgen kanordnas inför den aktuella utbildningen. Motion1180 (vpk) ansluter till de synpunkter och yrkanden som framförts frånfolkpartiets sida. Motionärerna betonar särskilt jämställdhetsaspekten påfrågan. Samhället bör, framhåller de, leva upp till den uttalade målsättningenatt båda föräldrarna skall ha lika ansvar för barnen. Svårigheten förensamstående föräldrar att fullgöra en plikttjänstgöring berörs också avmotionärerna. senast behandlade frågan om omsorgen av barn till föräldrar somkallas in till övningar inom försvaret (FöU 1982/83:9 s. 10) betecknadesfrågan som viktig. Problemet hänger samman med männens ökade ansvar förbarnomsorgen. F.n. tillämpas enligt vad utskottet har inhämtat följande. I första hand försökerman erbjuda plats i den kommunala barnomsorgen till de barn för vilka denvärnpliktige har vårdnadsansvar. Om erbjudandet inte antas förutsätts modern,om också hon är vårdnadshavare, ta ansvaret för barnomsorgen under den tidfadern fullgör sin värnplikt. Om denna möjlighet inte står till buds ellerskulle medföra stora ekonomiska uppoffringar kan den värnpliktige beviljasanstånd. Överbefälhavarenhar, enligt vad utskottet inhämtat, i skrivelse till regeringen föreslagit att4 kap. 8 § lagen om allmän försäkring - vari rätten till föräldrapenning vidtillfällig vård av barn regleras - skall utvidgas så att föräldrapenning ocksåkan utgå vid ordinarie vårdares repetitionstjänstgö- FöU1983/84:15 19 Motioner med samma syfte har hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet. Utskottet har i och för sig ingen erinran mot den praxisför beviljande av anstånd som redovisats för utskottet. Det bör dock framhållasatt många fall inte får en långsiktig lösning genom anstånd. En utvidgadtillämpning av sjukförsäkringslagen, på det sätt som överbefälhavaren harförordat, vore i sig värdefull men skulle inte lösa alla problem. Den skulle t.ex. sakna betydelse i de fall mannen ensam har vårdnaden. Utskottet utgår frånatt regeringen uppmärksamt följer utvecklingen på området och söker finna vägarför problemets lösning. Av det anförda framgår att utskottet inte tillstyrker attriksdagen nu uttalar sig i denna fråga. Här bör erinras om att särskilda medel enligtbudgetpropositionen (s. 56) avses avsättas till civilförvaltningens dispositionsom komplement till det generella dagpenningssystemet. Sådana medel kan bli avstor betydelse för att komma till rätta med ekonomiskt betingade problemangående barnomsorgen i samband med repetitionsutbildning för värnpliktiga. Utskottet har i olika sammanhangframhållit att de frivilliga försvarsorganisationerna har stor betydelse förtotalförsvaret. Det kom bl. a. till uttryck totalförsvarsbeslut (FöU1981/82: 18 s. 108). Denna inställning präglade också utskottets behandling avdet statliga stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna för innevarandebudgetår (FöU 1982/ 83:9 s. 46). Mot bakgrund av statsmakternas storauppskattning av dessa organisationers verksamhet framhöll utskottet att stödettill organisationerna borde prioriteras högt och förordade att anslagetFrivilliga försvarsorganisationer m. m. under fjärde huvudtiteln borde förasupp med ett belopp som med 5 milj. kr. översteg regeringens förslag, dvs. med69,3 milj. kr. I den mån anslaget trots ökningen visade sig vara otillräckligtborde regeringen i samband med prisregleringen medge överskridande av detta förangelägen verksamhet. Utskottet uttalade att dess uppfattning om det statligastödet till frivilligorganisationerna under fjärde huvudtiteln också gälldestatsbidrag som utgår från andra anslag, bl. a. från anslagetTotalförsvarsverksamhet under tionde huvudtiteln. Vad utskottet hade anfört gavriksdagen som sin mening regeringen till känna (FöU 1982/83:9 s. 50, rskr 271). I motion 971 (m) erinrar motionärerna om riksdagenspositiva ställningstagande under föregående rörande medel för stödtill frivilligorganisationerna. De anser sig kunna konstatera att defrivilliga försvarsorganisationerna - särskilt de som får stöd från anslagunder tionde huvudtiteln - trots riksdagsbeslutet har otillräckliga medel försin verksamhet. Motionärerna anser att det från beredskapssynpunkt är mycketangeläget att regeringen fullföljer riksdagsbeslutet. FöU1983/84:15 20 uttalande underföregående om det statliga stödet till frivilligorganisationer berördeuttryckligen flera departements verksamhetsområden. Uttalandet har enligtuppgift påverkat regeringens förslag till stöd för /85 underolika huvudtitlar. Stödet har genomgående räknats upp . Utskottetförutsätter att riksdagsbeslutet även i fortsättningen får betydelse förstödet till den för totalförsvaret betydelsefulla frivilligverksamheten. Någotnytt uttalande av i enlighet med motion 971 bedömer utskottet intevara erforderiigt. Utskottets hemställan Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffandedet militära försvarets ekonomiska situation m. m. a. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, b. attriksdagen avslår motion 1983/84: 576, yrkande 1, om direk tiven till en ny försvarskommitté, m. m., c. attriksdagen avslår motion 1983/84:2209, yrkande 1, om di rektiven till en ny försvarskommitté, 2. beträffandebesparingar i fredsorganisationen att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört om huvudprogrammet Gemensamma myndigheterm. m. och etablissementet , 3. beträffandeutveckling av informationssystem att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört, 4. beträffandevärnpliktsutbildning m. m. a. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört,