bet · G701JuU25 · 1983-12-31 00:00:00 — I de fall där straffansvaret ler sig befogalkan del enligt utskottets mening regelmässigt sägas att läraren grovtmissbrukat elevens beroende ställning. Mot förslaget i motion 2569 att införatvå svärhetsgrader i bestämmelsen om sexuellt utnyttjande vill utskottet isammanhanget uttala att detta skulle innebära en kriminalisering som enligtutskottels mening skulle föra för långt. Utskottetdelar alltså departementschefens syn på relationen mellan lärare och elever idet nu aktuella avseendet. Även i övrigt ansluter sig utskottet fillregeringsförslagel när del gäller kriminaliseringen i fortsättningen av sådanafall som f. n. omfattas av regeln om otukt med ungdom. Med dessa uttalandenavstyrker utskottet bifall till mofion 2557, motion 2558 i denna del ochmotionerna 2560, 2562 och 2569 samt tillstyrker bifall till propositionen imotsvarande del. JuU1983/84:25 22 Sexuellt umgänge mellan syskon Gällande rätt Enligt 6 kap, 5 § andra stycket BrBär det straffbart all ha samlag med sitt helsyskon. Straffbestämmelsen omfattaralltså inte andra former av sexuellt umgänge än samlag. Brottet betecknas otuktmed syskon och straffet är fängelse i högst . Enligt tredje stycket inämnda paragraf utgör emellertid gärningen inget brott, om man förmåtts tillden genom olaga tvång eller på något annat otillbörligt sätt. Bestämmelsen om otukt med syskon fick sin nuvarandeutformning (prop, 1973: 32, LU 20, SFS 1973:648), då bestämmelsen begränsadestill att gälla helsyskon mot att tidigare ha omfattat även halvsyskon.Ändringen sammanhängde med att hindret mot äktenskap mellan syskon då gjordesdispensabelt beträffande halvsyskon (jfr 2 kap. 3 § ). Förslag "Regeringsförslagel innebär att bestämmelsenom straff för den som har samlag med sitt syskon behålls i sak oförändrad.Brottet betecknas sexuellt umgänge med syskon. Liksom fin, tar bestämmelseninte sikte på andra handlingar än samlag, 1 motion 2568 sägs att vuxna människor, i praktikensyskon, inte skall förföljas av samhället i de fall dä de inleder ettförhållande. Enligt motionärerna förekommer det få sådana fall, ochmotionärerna menar att regeringens förslag ger uttryck för en föråldrad syn.Innebörden av motiönsyrkandet är att bestämmelsen om otukt med syskon skallupphävas. Utskottet delar departementschefensuppfattning att de nuvarande straffbestämmelserna om s.k. incest bör bibehållasoförändrade i sak. Beträffande samlag mellan helsyskon anser utskottet därvidatt de skäl som talar för en kriminalisering vid en samlad bedömning väger överde skäl som kan anföras mot. Utskottet vill i sammanhanget peka på att i defall där det inte finns något egentligt intresse av ett ingripande från samhälletssida den straffrättsliga och den straffprocessuella lagstiftningen ger utrymmeför åklagare och domstol alt avstå från åtgärder. Utskottet avstyrker därförbifall till motion 2568 i denna del och tillstyrker bifall till propositionen imotsvarande del. Sexuellt ofredande Gällande rätt Enligt 6 kap. 6§ andra stycket BrBär del straffbart som otuktigt beteende att blotta sig för någon annan på ettsätt som är ägnat att väcka anstöt JuU1983/84:25 23 eller alt eljest genom ord eller handling som uppenbartsårar tukt och sedlighet uppträda anstötligt mot någon annan. Blottande och liknande anstötliga handlingar faller iallmänhet även under andra bestämmelser i . I 16 kap. 16 § BrB finns detsålunda en straffbestämmelse som innebär att den, som för oljud på allmän platseller annars offentligen beter sig på elt sätt som är ägnat att väckaförargelse hos allmänheten, döms för förargelseväckande beteende till böter,högst . Vidare bör nämnas att det enligt 4 kap, 7§ BrB är straffbart somofredande att handgripligen antasta eller genom skottlossning, stenkastning,oljud eller något annat hänsynslöst beteende eljest ofreda någon annan;straffet är böter eller fängelse . Regeringens förslag innebär att densärskilda kriminaliseringen av uppenbart sedlighetssårande beteenden ochhandlingar mot någon annan behålls i princip oförändrad. Brottet, som las in i6 kap. 7§ andra stycket BrB, betecknas sexuellt ofredande. I motion 2568 pekas på att blottande som riktar sig motvuxna faller under t. ex. bestämmelsen om förargelseväckande beleende.Motionärerna menar att, även om blottande kan vara störande, delta dockknappast kan vara tillräckligt motiv för alt bibehålla den nuvarandekriminaliseringen genom att behandla blottande som elt sexualbrott.Motionärernas förslag , innebär att den nuvarande bestämmelsen i 6 kap. 6 §andra stycket BrB om otuktigt beteende upphävs. Utskottet anser alt sådanagärningar som innebär att någon på ett uppenbart sedlighetssårande såltuppträder anstötligt mot någon annan alltjämt bör vara kriminaliserade genomsärskild reglering i 6 kap. BrB. Härför talar både allmänna kriminalpoliliskaskäl och sådana spaningstekniska skäl som kommit fram under remissbehandlingen.Utskottet avstyrker därför bifall lill motion 2568 i denna del och tillstyrkerbifall lill propositionen i motsvarande del. Kriminalisering vid prostitution Gällande rätt Del är f. n. inte straffbart attmot vederlag tillhandahålla sexuella tjänster. Inle heller är del annat änundantagsvis straffbart att mot vederiag skaffa sig sådana tjänster. Bara i defall då den prostituerade är kan det bli fråga om att betraktakontakten med en prostituerad som en straffbar handling för kunden. Det ärnämligen straffbart som förförelse av ungdom att genom att utlova eller geersättning skaffa eller söka skaffa sig fillfällig sexuell förbindelse med densom är (6 kap. 8§ BrB). Straffet för en sådan handling är bötereller fängelse . JuU1983/84:25 24 Även andra straffbestämmelser kanbli tillämpliga. Exempelvis är det straffbart som frihelskränkande olukt (6kap. 2§ BrB) att ha sexuellt umgänge med någon genom att otillbörligt utnyttjaatt denne befinner sig i vanmakt eller något annat hjälplöst tillstånd, t. ex.till följd av kraftig berusning. Regeringsförslaget innebär attprostitution som sådan även blir straffri såväl för denprostituerade som för kunden. Lagstiftningen inriktas i stället pä altprostitutionen skall motverkas genom ökade möjligheter att ingripa motkoppleri. Prostitutionskontakter med ungdomar blirliksom nu kriminaliserade som förförelse av ungdom (6 kap. 10 § BrB iförslaget). Vidare blir det även straffbart all förmå någon tillsexuellt umgänge genom att otillbörligt utnyttja att han eller hon exempelvispå grund av berusning befinner sig i hjälplöst tillstånd; brottet betecknassexuellt utnyttjande (6 kap. 3 § BrB i förslaget). I motionerna 2561, 2564 och 2567 begärs alt kundernashandlande i samband med prostitution skall kriminaliseras. 1 motion 2561 sägsbl. a. alt en kriminalisering som riktar sig mot kunderna skulle bidra till altminska prostitutionens omfattning och vara ett sätt för samhället att deklareraatt prostitutionen inte accepteras. Yrkandet i motion 2564 går ut på att detinförs en straffbestämmelse som innebär att den som genom att utlova eller geersättning skaffar eller söker skaffa sig tillfälligt sexuellt umgänge mednågon annan skall dömas för otillåten kontakt med prostituerad lill böter ellerfängelse . En kriminalisering som riktar sig mot kvinnanavvisas i motion 2567, Motionärerna menar emellertid all de skäl som åberopatsmot en kriminalisering som riktar sig mot kunderna inle är hållbara;beträffande förslaget i propositionen pekar motionärerna på bl, a, alt detuppslår en obalans genom all reglerna om koppleri utvidgas trots att kundernashandlande inte är straffbart. Utskottet vill till en början slåfast att det är ell angelägel samhällsintresse all så långt möjligt försökamotverka prostitutionen och dess skadeverkningar. Mycket talar emellertid motett allmänt slraffsanktioneral förbud mot prostitution. Intresset av effektivasocialvårdande insatser skulle kunna motverkas av en kriminalisering. Vidareskulle, som också framhålls av departementschefen, en kriminalisering somriktar sig mot de prostituerade kvinnorna le sig ytterligt inhuman och kunnauppfattas som en form av klasslagstiftning. Inte heller med en kriminaliseringsom riktar sig enbart mot dem som utnyttjar de prostituerades tjänster,kunderna, skulle man enligt utskottets mening kunna undvika sådana oönskadeeffekter som är förenade med ett allmänt utformat förbud mot prostitution; JuU1983/84:25 25 exempelvis skulle en sådan lagstiftning framkalla ettbehov av särskilda mellanhänder för de prostituerade, och även omkriminaliseringen gjordes med begränsning lill kunderna skulle den med allsannolikhet bidra lill att göra prostitutionen svåråtkomlig för myndigheterna.Andra allvarliga kriminalpoliliska invändningar mot en sådan kriminaliseringär de risker för utpressning den kan medföra och de svårigheter attupprätthålla kontrollen av efterlevnaden som skulle uppslå. Utskottet ansluter sig alltså lill departementschefensställningstaganden som innebär att någon utvidgning av den nuvarandekriminaliseringen i . fråga om prostitutionskontakter inle bör ske. De åtgärderman från samhällets sida bör vidta för att bekämpa prostitutionen som sådan ärsålunda enligt utskottets mening inte i första hand av slraffråtlslig karaktär;här blir det framför allt fråga om olika åtgärder på det sociala planet. man bör gå i straffrättsligt hänseende är, såsom sker i propositionen, attrikta in sig mot personer som tjänar pengar på andras prostitution; i motsatstill vad som sägs i motion 2567 anser utskottet således inga principiellahinder möta mot att låta prostitutionen som sådan förbli straffri i fråga omsåväl den prostituerades som kundens handlande som reglerna medanknytning lill koppleriverksamhel skärps. Med dessa uttalanden avstyrkerutskottet bifall till motion 2561 i denna del och motionerna 2564 och 2567, Juridiskt biträde åt personer som utsatts för sexuellaövergrepp m.m. Enligt rältshjälpslagen (1972:429) gäller alt allmänrättshjälp med vissa undanlag kan beviljas personer som behöver bistånd irättsliga angelägenheter. Den sökande skall betala avgift som baserar sig på hansekonomiska förhållanden. Om sökanden inte kan tillvarata sin rätt själv ellergenom någon som i sin tjänsteställning eller annars lämnar honom bistånd, kaninom ramen för rättshjälpen biträde förordnas. Till biträde förordnas advokat,biträdande jurist pä advokatbyrå eller någon annan som är lämplig föruppdraget. En grundläggande förutsättning för att allmän rättshjälpskall kunna beviljas är alltså att sökanden behöver hjälp i en rättsligangelägenhet. Den omständigheten all någon som målsägande - vilket ju offretvid en våldtäkt är - skall höras vid en rättegäng anses inle innebära att ensådan angelägenhet föreligger. Om målsäganden framställer ett eget yrkande imålet kan emellertid, beroende pä omständigheterna i del särskilda fallet,allmän rättshjälp med biträdesförordnande beviljas för målsäganden. Tillläggasbör alt åklagaren som regel har att föra skadeståndstalan för måls-ägandensräkning. Rättshjälp genom offentligt biträde, som utgör en annanrällshjälpsform, innefattar rätt att i vissa mål eller ärenden främst angåendeadministrativa JuU1983/84:25 26 frihetsberövanden erhålla rättshjälp. Ersättningen tilloffentligt biträde utgår av allmänna medel ulan återbetalningsskyldighet förden enskilde. Vidare bör nämnas att man inom ramen för rälltshjälpenligt rättshjälpslagen kan få rådgivning i rättsliga angelägenheter underhögst . Rådgivningen, som lämnas av en advokat eller av en biträdandejurist pä en advokatbyrå, sker mot avgift som i vissa fall får sättas ned, RB innehåller regler om de funktionärer som kan biträda enpart i en rättegång för alt ta lill vara dennes rättsliga intressen. Enmålsägande som framställer ett eget yrkande och därigenom blir part i målet kanbiträdas av ett ombud eller ett rätlegångsbiträde (se 12 kap. 1 och 22 §§ samt20 kap. 14 § andra stycket). På ell ombud och ett rätlegångsbiträde ställsvissa kvalifikationskrav (se 12 kap. 2-5 §§). Den huvudsakliga skillnadenmellan ett ombud och ett rättegångsbiträde är att, oavsett om parten är skyldigatt vara närvarande för att höras under rättegången, ett rätlegångsbiträde kanföreträda parten målsägande i detta fall - endast i dennes närvaro, medansamma villkor inte gäller för ett ombud, eftersom denne har fullmakt attföreträda parten i målet. Ett biträde enligt rättshjälpslagen kan i rättegångenvara ombud eller rätlegångsbiträde för parlen, beroende på om denne gettbiträdet fullmakt i målet. Den hjälp som skall lämnas av ett ombud eller etträttegångsbiträde lar sikte på partens rättsliga intressen, dvs. det gäller attföra partens talan i målet genom att företa rättegångshandlingar. Regleringen iRB lar sålunda inle sikte på parternas behov av personligt stöd underrättegången, något som självfallet inle hindrar att den person som är parlensombud eller rättegängsbilräde också fyller funktionen av ell stöd ål parten pådet personliga planet. Någon särskild regel i RB om alt någon annan person vidförhandlingar under rättegången kan fungera som ett personligt stöd åt partenfinns inte. När det gäller förundersökningsförfarandet finns regler,som innebär alt målsäganden får ha en person med sig vid förhör inför polis ochåklagare (se 23 kap. 10 § RB och 7§ förundersökningskungörelsen [1947:958]). Slutligen bör nämnas alt ett biträde enligträltshjälpslagen har rätt lill skälig ersättning för bl. a. arbete. Vidbedömningen av vad som är skäligt skall uppdragets art och omfattning beaktas.Hänsyn skall också tas till andra omständigheter av betydelse, såsom denskicklighet och den omsorg som uppdraget har utförts med saml den tid, som harlagts ned på uppdraget. En fråga som måste besvaras vid ersättningensbestämmande är huruvida de åtgärder som vidtagits varit påkallade för atttillvarata huvudmannens rätt eller i övrigt nödvändiga för att fullgörauppdraget. I mål vid domstol inskränker sig biträdels uppdrag i princip tillatt biträda huvudmannen i processen. Uppgifter av kurativt slag anses intefalla inom ramen för detta uppdrag. I vissa fall kan dock biträdets kurativahjälp ha sådant samband med den aktuella saken att delta arbete blirersätlningsgillt. JuU1983/84:25 27 I och finns enordning som innebär att den som har utsatts för ett sexuellt övergrepp kan fåett juridiskt biträde under del rättsliga förfarandet. Systemet infördes iDanmark och i , Det är i väsentliga avseenden likartatuppbyggt i båda länderna och innebär i huvudsak följande. Polisen skall redan då t, ex, en kvinna gör anmälan omvåldtäkt upplysa henne om hennes rätt att få juridiskt biträde. Det är iprincip domstolen som förordnar det juridiska biträdet. Kvinnan behöver inteunderkasta sig förhör hos .poHsen ulan att ett juridiskt biträde är närvarande.Det juridiska biträdet har rätt att vara närvarande vid förhör med kvinnansåväl under förundersökningen som i rättegången och kan ställa ytterligarefrågor till kvinnan. När del gäller det juridiska biträdets ställning iprocessuelll avseende saknas mer detaljerade regler. I förarbetena till såvälden danska som den norska regleringen sägs att avsikten inle är att biträdetskall verka som en ytterligare åklagare i målet. Regleringen i båda ländernaförutsätter emellertid att biträdet skall kunna t. ex, företräda målsäganden iskadeståndsfrågan, I förarbetena till den danska regleringen uttalas attbiträdets uppgifter kan vara av både juridisk och mer allmän karaktär. Utöverstöd till målsäganden vid förhör hos polisen och inför rätten och bistånd videventuella skadeståndsanspråk kan del här bli tal om bl. a. personligt stödoch vägledning; det betonas att det mer allmänna biståndet ofta kan vara avmycket väsentlig betydelse för målsäganden, I de norska bestämmelserna sägsuttryckligen att biträdet skall tillvarata målsägandens intressen i sambandmed förundersökningen och vid huvudförhandlingen samt att biträdet skall gemålsäganden den hjälp och del stöd som eljest är naturligt och rimligt isamband med saken, I både och skall det juridiska biträdet varaen advokat. Rätten till juridiskt biträde är i princip kostnadsfri, dock attdel norska systemet medger att målsäganden själv får stå för merkostnaden, omadvokat på annan ort utses. I propositionen förordas attbehovet av hjälp och stöd åt den som varit utsatt för sexualbrott skalltillgodoses inom ramen för och sjuk värdens verksamhet.Avsikten är bl, a, att den som har våldtagits skall kunna få en kontaktpersonförordnad enligt socialtjänstlagstiftningen, I propositionen föreslås en nyregel i RB som innebär alt en målsägande, som hörs med anledning av åklagarenstalan och som med hänsyn lill brottets art eller annars kan antas vara i behovav personligt stöd under rättegången, får åtföljas av en lämplig person somsådant stöd. Avsikten är att den som biträder målsäganden med personligt stödutanför rättegången JuU 1983/84:25 28 -t. ex. en kontaktperson - skall kunna fungera också som ett sådant biträdeunder rättegången; biträdets uppgifter begränsas enligt förslaget till vad somfaller inom ramen för beredande av personligt stöd. Den föreslagnabestämmelsen tar sikte inle enbart på rättegångar som rör sexualbrott. Någrasärskilda regler i det aktuella hänseendet för förundersökningsför-farandelföreslås inte. Avpropositionen framgår vidare att särskilt material för utbildning ochinformation beträffande del rättsliga förfarandet vid sexualbrott kommer attarbetas fram, Imotionerna 314, 685, 1753, 2559, 2561. 2563, 2565 och 2566 begärs att den somhar utsatts för elt sexuellt övergrepp eller misshandel skall ha rätt till ettjuridiskt biträde under förundersökningen och rättegängen. 1 några motioner -1753, 2559, 2561 och 2563 - sägs alt rätten till biträde bör regleras inomramen för rättshjälpslagen. I motionerna 2563, 2565 och 2566 anförs alt rättentill biträde bör vara kostnadsfri. Engemensam tanke bakom motionerna kan sägas vara att det inle är tillräckligt altmålsäganden får rätt lill ett personligt stöd under det rättsliga förfarandetvid de aktuella brotten ulan att det krävs all målsäganden också kan få ettjuridiskt biträde. Utskottet noterar till en början attregeringsförslagel om sexualbrotten, i första hand när det gällervåldläktsbrottet, fått en utformning som är ägnad att minska riskerna för attl.ex. en kvinna som utsatts för våldtäkt blir kränkande behandlad under deträttsliga förfarandet. Delta finner utskottet vara av stort värde, eftersom detmed den nuvarande regleringen uppenbarligen på sina håll förekommit althänsynen till kvinnan och respekten för hennes integritet fått slå tillbaka förde motstående intressen som gör sig gällande vid utredning och lagföringbeträffande brott av detta slag. Mot denna bakgrund är del också väsentligt attde personer som i olika funktioner kommer i kontakt med en kvinna med anledningav att hon utsatts för ett sexuellt övergrepp får utbildning och information idessa frågor. Utskottet ser därför positivt också på departementschefens avsiktatt ge myndigheter på området i uppdrag all utarbeta lämpligt material fördetta ändamål. Detär emellertid enligt utskottets mening självfallet inle så att härigenomundanröjs behovet av personligt stöd åt den som har utsatts för våldtäkt.Utskottet finner det därför värdefullt alt såsom anges i propositionen behovetav hjälp och stöd ål den som varit utsatt för sexualbrott skall tillgodosesinom ramen för tillgängliga resurser hos och sjukvården, ochutskottet ställer sig positivt till den föreslagna ordningen med kontaktperson. Särskiltangelägel anser utskottet det vara att behovet av personligt stöd förmålsäganden under själva det rättsliga förfarandet förundersökning- JuU 1983/84:25 29 enoch rättegången - kan tillgodoses. Olika synpunkter kan anläggas på frågan om ivilken form målsäganden bör få detta behov tillgodosett. Del finns onekligenskäl som talar för att målsäganden utöver hjälpen från en kontaktperson e,d,bör få ett juridiskt biträde; som framgår av redogörelsen i del föregåendefinns system med juridiskt biträde åt våldtäktsoffer i och , Denform av rättsligt biträde som samhället f, n. tillhandahåller inomrättshjälpssystemet är begränsad och gäller främst för utförande avmålsägandens skadeståndstalan. Detär emellertid inte behovet av rent rättsligt bistånd ulan behovet av personligtstöd för målsäganden i samband med förhör och liknande under förundersökningenoch det processuella förfarandet i övrigt som står i förgrunden för utskottetsöverväganden. Här är det inte i första hand juridiska kvalifikationer som krävsav biträdet. Utskottet kommer liksom departementschefen därför fram till attdet aktuella behovet bör kunna tillgodoses genom att man bereder utrymme förden som i övrigt biträder målsäganden med personligt stöd (t. ex,kontaktpersonen) att göra detta även i rättegången. Men utskottet vill betonaatt prövningen inom rättshjälpens ram av målsägandens behov av juridisk hjälp- som ofta är särskilt uttalaljust i de fall då målsäganden har behov av ettpersonligt stöd under rättegången - självfallet skall ske oberoende av om dennevid rättegången åtföljs av en sådan person som stöd, I sammanhanget villutskottet understryka vikten av att polis och åklagare tidigt underförundersökningen gör målsäganden uppmärksam på möjligheten att få sådanjuridisk hjälp; samma uppgift bör åvila t. ex, en kontaktperson enligtsocialtjänstlagsiiflning-en. Det sagda innebär att utskottet godtarregeringsförslaget i denna del. Utskottetanser emellertid att den nya ordningen redan från början måste följasmed särskild uppmärksamhet och att det så snart över huvud taget tillräckligtunderlag finns bör ske en utvärdering av hur de nya reglerna fungerat ipraktiken. Visar det sig då alt det finns elt uttalat behov av juridisktbiträde som stöd åt målsägande under förundersökning och rättegång bör manenligt utskottets mening noga överväga saken på nytt med sikte på attåstadkomma en önskvärd ordning. måste självfallet undersökas andrahithörande frågor, bl, a, frågan om kostnadsansvaret och frågan om interegleringen bör ges en mer generell giltighet, och omfatta t, ex, även fall avandra våldsbrott och annan brottslighet. nu anfört med anledning av motion 314, motion 685 i denna del,motionerna 1753 och 2559, motion 2561 i denna del och motionerna 2563, 2565och 2566 bör som sin mening ge regeringen lill känna. Utöver vad som anförts i det föregående föranlederpropositionen och motionerna inget uttalande från utskottets sida. JuU1983/84:25 30 1. beträffandevåldtäkt m.m. a. attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2568 i denna del antar 6 kap. 1 § i det genom proposition 1983/84:105 framlagda förslaget till lag om ändring i , b. attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2558 i denna del (yrkande 1) godkänner vad utskottet anfört i detta hänseende, 2. beträffandesexuellt umgänge mellan lärare och elever m. m. attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2557, motion 1983/ 84:2558 i denna del(yrkande 2) saml motionerna 1983/84:2560, 1983/84:2562 och 1983/84:2569 antar 6kap. 3 och 4 §§ i det under moment 1 nämnda lagförslaget, 3. beträffandesexuellt umgänge mellan syskon attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2568 i denna del antar 6 kap. 5 § i detunder moment 1 nämnda lagförslaget, 4. beträffandesexuellt ofredande attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2568 i denna del antar 6 kap. 7 § i detunder moment 1 nämnda lagförslaget, 5. beträffandekriminalisering vid prostitution attriksdagen avslår motion 1983/84:2561 i denna del (yrkande 2) samt motionerna1983/84:2564 och 1983/84:2567, 6. att riksdagenantar det under moment 1 nämnda lagförslaget i den mån det inte omfattas avutskottets hemställan ovan, 7. beträffandejuridiskt biträde a. attriksdagen med anledning av motion 1982/83:314, motion 1982/83:685 i denna del (yrkande 1), motionerna 1982/83:1753 och 1983/84:2559, mofion 1983/84:2561 i denna del (yrkande 1) samt motionerna 1983/84:2563, 1983/84:2565 och 1983/84:2566 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende, b. attriksdagen antar det genom proposifionen framlagda försla get till lag om ändring i ,