bet · G701SkU30 · 1983-12-31 00:00:00 — och beräknas av skattemyndigheterna med ledning av uppgifter som inhämtatsfrån fackföreningarna. Skattereduktion kan den skattskyldige begära antingengenom sin organisation eller genom egen ansökan till lokal skattemyndighet.Däremot har det av administrativa skäl -bl. a. det stora antaletfackföreningsanslutna skattskyldiga -ansetts olämpligt att den skattskyldige ideklarationen skall styrka sin rätt till reduktion med kvitto. I partimotionerna 747 från m och 2525 från c yrkas attlagstiftningen upphävs fr. o. m. Samma yrkande återfinns imotion 1471 av (). Hon begär alternativt att reduktion skall medgesendast i sådana fall då yrkande härom framställts i deklarationen och menar attcentral dataregistrering av ca 3,8 miljoner medborgares fackliga föreningstillhörighetinte bör få förekomma. m. fl. (s) begär i motion 1481 ettklarläggande av förutsättningarna för att sådana ideella sammanslutningar avupphovsmän, fotografer eller utövande konstnärer som enligt sina stadgar hartill uppgift att företräda medlemmarna i fackliga frågor jämställs medarbetstagarorganisation vars medlemmar är berättigade till skattereduktion förfackföreningsavgift. Frågan om skattereduktion för fackföreningsavgift harprövats alltsedan lagstiftningen antogs . Medanledning av motionsyrkanden om slopande av reduktionsrätten har utskottetuttalat den meningen att den tidigare under en följd av år kritiserade olikheteni beskattningshänseende mellan arbetsgivarnas och arbetstagarnas medlemsavgifterfick anses ha i huvudsak undanröjts genom den begränsade skattereduktionen förfackföreningsavgift. Utskottet anser sig sakna anledning att nu frånträdadenna av godkända uppfattning. Utskottet anser inte heller att ansökan om skattereduktionbör göras i deklarationen. Som utskottet tidigare anfört bör av administrativaskäl skattereduktionen ske centralt genom ADB-behandling i samband medskattedebiteringen. Den enskildes integritetsskydd får med det rådande systemetanses tillfredsställande tillgodosett. Vare sig yrkandet om skattere- SkU1983/84:30 22 duktion framställs av den skattskyldige i deklarationeneller hos den lokala skattemyndigheten eller av fackföreningen hos RSV kommerman inte ifrån att göra en anteckning om reduktionen i skattelängden, och densom vill slippa en sådan anteckning har ju möjlighet att avstå frånskattereduktion. Utskottet avstyrker följaktligen också andrahandsyrkandet imotion 1471. Rätten till skattereduktion för fackföreningsavgift gäller och börenligt utskottets mening uteslutande gälla arbetstagares avgift tillfackförening. En utvidgning av reduktionsrätten i enlighet med intentionerna imotion 1481 skulle innebära att även avgifter som erläggs tillbranschorganisationer skulle berättiga till skattereduktion. En sådanutvidgning av reduktionsrätten är utskottet inte berett medverka till ochutskottet avstyrker därför motionen. yrkar i motion 2032 attden 2-procentiga löneavgift som infördes i samband med skattereformslopas. Samma yrkande ställer Hans Nyhage och (båda m) i motion2516. Som utskottet tidigare i olika sammanhang framhållit varsyftet med löneavgiften att finansiera skattereformens första steg . När riksdagsbeslutet togs rådde bred politisk enighet om attdenna del av skattereformen skulle totalfinansieras med en löneavgift. Någonanledning att i efterhand ändra finansieringsbeslutet föreligger enligtutskottets mening inte, varför utskottet avstyrker motion 2032 i denna del ochmotion 2516. I fyra motioner ställs yrkandenavseende skattepolitikens framtida inriktning. begär i motion 747 ett tillkännagivande avinnebörd att den statliga inkomstskatten på lång sikt bör avskaffas utom förhöga inkomster och på kortare sikt göras proportionell i låga och vanligainkomstlägen, marginalskatterna sänkas och hänsyn vid beskattningen tas tillförsörjningsbörda. begär i sin partimotion 2525 också etttillkännagivande. Målsättningen med skattereform måste enligtmotionärerna fullföljas, vilket innebär att av allaheltidsarbetande eller av alla skattskyldiga skall ha en marginalskatt omhögst vid en utdebitering om 30 skattekronor. I partimotion 1501, som också den utmynnar ien begäran om tillkännagivande, framhålls bl. a. att tyngdpunkten ifördelningspolitiken bör ligga på endera skattereglerna eller bidragssystemet,att marginalskatterna bör sänkas även efter 1985 och att skattetrycket böranpassas till försörjningsbördan. SkU1983/84:30 23 Vpk vill i motsats till m, c och fpskärpa progressionen vid beskattningen och begär i motion 1142 dessutom höjdaskatter på kapitalvinster, förmögenheter och bolag, tak för ränte- ochunderskottsavdrag, slopande av mervärdeskatten på mat och hårdare kamp motskatteflykt och skattefusk. Med hänsyn till att skattereform först genomriksdagsbeslutet erhållit sin slutliga utformning saknasenligt utskottets mening anledning att redan nu och i rådande ekonomiska lägebinda sig för långsiktiga skattesänkningar. Enligt utskottets mening bör frågorsom gäller skatterna för och senare rimligen anstå. Utskottet vill isammanhanget erinra om att ännu inte tagit slutlig ställning tillfrågan om finansieringen av de båda sista stegen av skattereform. Underlag för hur skattepolitiken bör utformas för denärmaste åren saknas därför, och utskottet är inte heller berett att f. n.ställa sig bakom krav på långtgående skatteskärpningar. Härtill kommer attresultatet av skatteförenklingskommitténs arbete ännu inte föreligger. Vadsärskilt gäller frågan om mervärdeskatten på livsmedel vill utskottet peka påatt utredningen om differentierad mervärdeskatt i betänkandet (SOU 1983:54)avstyrkt att mervärdeskatten sänks eller slopas för mat. Vilka åtgärder som börtillgripas i kampen mot skatteflykt och skattefusk finns det anledningåterkomma till när det slutliga resultatet av de många förslag kommissionen motekonomisk brottslighet lagt fram föreligger. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet samtliga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. Vårdbidraget till handikappat barnutgör skattepliktig och pensionsgrundande inkomst. En viss del av bidraget,högst ett belopp motsvarande av basbeloppet, kan bestämmas som skattefriersättning för merkostnader. Förste vice talmannen () anser att dendel av ett vårdbidrag till handikappat barn som betalas ut till någon somersätter den ordinarie vårdnadshavaren och som motsvarar kostnader förerforderlig vård och tillsyn av barnet bör undantas från beskattning. Hon begäri motion 1493 skyndsam lagändring av sådant innehåll och motiverar sitt yrkandebl. a. med att ett förvärvsarbete i många fall kan vara en förutsättning föratt gravt handikappade barns föräldrar psykiskt skall orka med att själva tahand om barnen. Vårdbidraget kan då -menar motionären -sägas bli beskattat påtoppen av förvärvsinkomsten som en extra inkomst och det som återstår efterskatt räcker inte som bidrag till den anställde ersättaren. Att vårdbidraget utgår till vårdnadshavaren som en delvisskattepliktig ersättning skall ses mot bakgrund av önskemålet att bidragetskall berättiga till sjukpenning och pension. Vårdbidraget är inte jämförbartmed anställningsinkomst utan utgör en ersättning till vårdnadshavaren för detarbete och de kostnader som barnets handikapp medför. I den mån vårdbidragetanses otillräckligt för att täcka kostnader av den art motionären avser bör den SkU1983/84:30 24 skattefria delen av bidraget räknas upp. Frågan ombidragets storlek och utformning ligger utanför skatteutskottets bedömning. Motden här bakgrunden är utskottet inte berett att medverka till attskattereglerna ändras och avstyrker således motionen. Barnpension m. m. Barnpension utgör skattepliktigintäkt av tjänst. Bidrag till barns underhåll är däremot inte skattepliktigtvare sig det utgår som underhållsbidrag eller i form av bidragsförskott. I tremotioner, 302 av och (båda c), 1483 av KenthSkårvik och (båda fp) samt 2145 av () framhållsatt den skattemässiga behandlingen av barnpension leder till orättvisor mellanbarn som uppbär barnpension och andra barn. Man pekar bl. a. på sådana fall dåbarnen feriearbetar och då ett barn med barnpension -i motsats till andra barn-får betala en del av sin ferieinkomst i skatt. Motionerna utmynnar i yrkandenom skattefrihet-helt eller delvis -för barnpension, alternativt ferieinkomst.Anita Bråkenhielm (m) vill i motion 748 ha en förändring avarbetstagarbegreppet så att en arbetsgivares eget barn vid anställning intediskrimineras i förhållande till annans. Vad motionären syftar till är enutvidgning av möjligheterna att erhålla avdrag för värdet av arbete som i enskattskyldigs förvärvsverksamhet utförs av den skattskyldiges barn. Frågan om den skattemässiga behandlingen av barnpensionhar vid upprepade tillfällen prövats av . En redogörelse för dentidigare riksdagsbehandlingen m. m. lämnas på s. 15 f. i detta betänkande. Av denna redogörelse framgår att det är regeringens avsiktatt ytterligare utreda frågan om efterlevandepensioneringens utformning och attdirektiv för en sådan utredning f. n. utarbetas inom socialdepartementet.Utskottet, som förutsätter att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt, anser sig iavvaktan på resultatet av detta arbete böra avstyrka bifall till motionerna302,1483 och 2145. Utskottet är inte heller berett medverka till en förändringav arbetstagarbegreppet i enlighet med yrkandet i motion 748 och avstyrkerföljaktligen bifall även till denna motion. Kostnader på grund av sjukdom I motionerna 2151 av tredje vicetalmannen och (båda fp) samt 2156 av JanHyttring (c) aktualiseras frågor om skattelättnader vid sjukdom. Motionärerna iden förra motionen anser att frågan om skattereduktion för diabetes och tarm-och magsjukas merkostna-deUEör dietisk kost bör utredas, medan lagstiftning om att psoriasissjuk skall medges avdrag vid taxeringen förfaktiska merkostnader på grund av sjukdöfnen. Han vill också att bedömningen avgift skattskyldigs avdrag för sådana kostnader skall ske individuellt och utanhänsynstagande SkU1983/84:30 ' 25 till andre makens inkomst och förmögenhet. Slutligen villhan att som sin mening skall ge regeringen till känna att enpsoriatiker har en genomsnittlig årskostnad på grund av sin sjukdom om ca 7 000kr. Kostnader för sjukdom är i princip inte avdragsgilla vidbeskattningen men den som har låg inkomst och icke oväsentliga kostnader försjukdom är berättigad till ett extra avdrag som fortlöpande räknas upp av RSV. Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om attfrågan om det extra avdraget tagits upp av skatteförenklingskommittén. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna. I partimotionen 598 yrkarfolkpartiet att gåvor till organisationer som driver ideell eller humanitärverksamhet med internationell inriktning skall vara avdragsgilla vidbeskattningen. Yrkanden av samma och liknande innebörd har under en följdav år avvisats av med motiveringen bl. a. att ändamål av den härarten bör främjas genom direkta bidrag till verksamheten och inte genom enavdragsrätt vid beskattningen för enskilda personer. Utskottet vidhåller sinuppfattning i denna fråga och avstyrker således motionen. 1. beträffande skatteskala,underskottsavdrag och begränsningsregel att avslår motionerna1983/84:747 yrkande 2 (delvis) och yrkandena 3, 4, 6 och 7, 1983/84:2525yrkandena 2 och 3, 1983/84:1501 yrkandena 3 och 4 samt 1983/84:1142 yrkande 6, 2. beträffande UTB attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:1129 yrkande 1 a och yrkande 13 imotsvarande del, 1983/84:1457 yrkande 1 a och yrkande 9 i motsvarande del,1983/84:1494 och 1983/84:2162 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 3. beträffande schablonavdrag iinkomstkällan tjänst att avslår motion 1983/84:747 yrkande 8, 4. beträffande fackföreningsavgift attriksdagen avslår motionerna 1983/84:747 yrkande 9, 1983/ 84:2525 yrkande 6,1983/84:1471 och 198.3/84:1481, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2032 yrkande 7 och 1983/84:2516, 6. beträffandeutredning om underskottsavdrag attriksdagen avslår motion 1983/84:747 yrkande 5, SkU1983/84:30 26 7. beträffande skattepolitikens inriktning attriksdagen avslår motionerna 1983/84:747 yrkande 10, 1983/ 84:2525 yrkande 1,1983/84:1501 yrkandena 1, 2 och 5 och 1983/84:1142 yrkandena 1, 2, 3 och 7, attriksdagen avslår motion 1983/84:1493, 9. beträffandebarnpension m. m. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:302, 1983/84:1483 och 1983/84:2145, attriksdagen avslår motion 1983/84:748, 11. beträffandekostnader på grund av sjukdom attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2151 och 1983/84:2156, 12. beträffande gåvor tillinternationellt biståndsarbete att avslår motion 1983/84:598. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talmannen ()*, (). ()*, (), (), (), (), (), (), (), () och (). * Ej närvarande vid justeringen. Skatteskala, underskottsavdrag och begränsningsregel (mom.1) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 18 med "Som tidigare" och slutar överst pås. 19 med "i begränsningsregeln" bort ha följande lydelse: Det avgörande motivet för en marginalskattesänkning är attstimulera arbete, sparande och företagande. Det är därför enmarginalskattereform är en central del i arbetet på att återställa balansen isvensk ekonomi. En varaktig förbättring av den svenska ekonominsproduktionsförmåga kan inte SkU1983/84:30 27 åstadkommas utan att marginalskatterna sänks. kommer enmarginalskattesänkning att betala sig själv genom positiva effekter på arbete,investeringar och sparande. Den statliga inkomstskatteskalan bör därförjusteras så att de ursprungliga intentionerna bakom trepartiregeringenshandlingsprogram uppfylls. Det innebär att den högstamarginalskattesatsen skall vara och att gränsen för marginalskattskall gå vid 18 basenheter. Marginalskattetaket skall därmed sänkas till 75 %och begränsningsregeln få motsvarande utformning. Utskottet tillstyrker således att skatteskalan får den utformning som föreslås i motion 747. Det innebär attutskottet biträder yrkandet att basenheten för bestäms till ,att begränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde upphävs och attfullt inflationsskydd för skatteskalan återinförs fr. o. m. inkomståret 1985.Förslag till ny skatteskala bör föreläggas . dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1983/84:747 yrkande 2 (delvis) samt yrkandena 3, 4, 6 och 7, 1983/84:2525yrkandena 2 och 3, 1983/84:1501 yrkandena 3 och 4 samt med avslag på motion1983/84:1142 yrkande 6 hos regeringen begär förslag till skatteskala i enlighet med vad i motion 1983/84:747 anförts, och (båda c) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 18 med "Som tidigare" och slutar överst pås. 19 med "i begränsningsregeln" bort ha följande lydelse: Skattesystemet bör vara så utformat att skatt tas utéefter bärkraft och att arbete, sparande och investeringar stimuleras.Skattesystemet är det politiska medel som kraftigast påverkar människorsekonomiska handlande. Det är därför av avgörande betydelse för möjligheternaatt uppnå ekonomisk balans i att skattesystemets styreffekter är frånsamhällsekonomisk synpunkt riktiga. Den överenskommelse om skatterna för inkomståren 1983-1985 som träffades av s, c och fp utgjorde enligt utskottets meningett värdefullt led i en skatteomläggning avsedd att stimulera arbete ochproduktion. Överenskommelsens intentioner bör därför fullföljas. Utskottettillstyrker således yrkandena i motionerna 1501 och 2525 att skatteskalananpassas till den ursprungliga nivån. Det innebär att basenheten för 1985bestäms till . Förslag om ny skala bör sä snart som möjligtföreläggas . SkU1983/84:30 28 dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1983/84:1501 yrkandena 3 och 4,1983/84:2525 yrkandena 2 och 3 och1983/84:747 yrkande 2 (delvis), 3,4,6 och 7 samt med avslag på motion 1142yrkande 6 hos regeringen begär förslag till skatteskala för ienlighet med vad i motion 1983/84:2524 anförts, dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 18 med "Som tidigare" och slutar överst pås. 19 med "i begränsningsregeln" bort ha följande lydelse: Skattesystemet bör vara så utformat att skatt tas ut efterbärkraft och att arbete, sparande och investeringar stimuleras. Skattesystemetär det politiska medel som kraftigast påverkar människors ekonomiskahandlande. Det är därför av avgörande betydelse för möjligheterna att uppnåekonomisk balans i att skattesystemets styreffekter är frånsamhällsekonomisk synpunkt riktiga. Den överenskommelse om skatterna för inkomståren 1983-1985 som träffades av s, c och fp utgjorde enligt utskottets meningett värdefullt led i en skatteomläggning avsedd att stimulera arbete ochproduktion. Överenskommelsens intentioner bör därför fullföljas. Utskottettillstyrker således yrkandena i motionerna 1501 och 2525 att skatteskalananpassas till den ursprungliga nivån. Det innebär att basenheten för 1985bestäms till . Skatteskalan måste därefter inflationsskyddas fullt ut.Förslag om ny skala bör föreläggas . dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1983/84:1501 yrkandena 3 och 4,1983/84:2525 yrkandena 2 och 3 och1983/84:747 yrkande 2 (delvis), 3,4,6 och 7 samt med avslag på motion 1142yrkande 6 hos regeringen begär förslag till skatteskala för ienlighet med vad i motion 1983/84:1501 anförts. Schablonavdrag i inkomstkällan tjänst (mom. 3) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 20 med "Höjningen av" och slutar på s. 21 med"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet har i och för sig förståelse för önskemålet omförenklingar i taxeringsarbetet. Detta måste emellertid vägas mot rättvisekrav.Det torde knappast kunna bestridas att ett schablonavdrag om . i inkomstkällantjänst ger många skattskyldiga en överkompensation för kostnader för SkU1983/84:30 29 Kostnaderna är också betydande-ca 700 milj. kr. -i jämförelse med ett schablonavdrag på 500 kr.Avdraget kan också sägas strida mot principen att skatt skall tas ut efterförmåga. En 500-kronorsgräns innebär enligt utskottets uppfattning enlämpligare avvägning. Utskottet tillstyrker alltså bifall till motion 747 idenna del. Förslag till lagändring bör föreläggasriksdagen. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa att med anledning avmotion 1983/84:747 yrkande 8 hos regeringen begär att ett förslag ombegränsning av schablonavdraget i inkomstkällan tjänst till . så snartsom möjligt föreläggs , Fackföreningsavgift (mom. 4) (), förste vicetalmannen (), (), (), KarlBjörzén (m) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 21 med "Frågan om" och slutar på s. 22 med"därför motionen" bort ha följande lydelse. begärde i enlighet med ettenigt skatteutskotts hemställan en fullständig redovisning och kartläggning avbl. a. de konfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar ocharbetsgivarorganisationer och storleken av dessa i förhållande till desammanlagda medlemsavgifterna. I samband härmed uttalade att ensådan kartläggning borde äga rum innan tog slutlig ställning tillfrågan om medlemsavgifternas behandling i skattehänseende. Denna begäran avriksdagen har regeringen ännu inte tillmötesgått. Härigenom saknas enligtutskottets mening en väsentlig förutsättning för att bibehålla lagstiftningenom skattereduktion för fackföreningsavgift. När skattereduktionen för fackföreningsavgift infördesskedde det utan den beredning som regeringsformen föreskriver. a. underlätregeringen att inhämta lagrådets uppfattning i frågan. Inte hellerintegritetsfrågan var tillfredsställande utredd. Mot den nu angivna bakgrunden och då det torde varaförenat med avsevärda svårigheter att renodla avgiften till att omfattauteslutande utgifter för rent facklig verksamhet anser utskottet attlagstiftningen bör upphävas. En sådan åtgärd är i den rådandesamhällsekonomiska situationen motiverad också av besparingsskäl. Utskottettillstyrker alltså yrkandena om slopande av skattereduktionen förfackföreningsavgift. Förslag av den innebörden bör föreläggasriksdagen. Av vad utskottet anfört framgår att utskottet inte är berettmedverka till en utvidgning av reduktionsrätten. Utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till motion 1481. SkU1983/84:30 30 dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1983/84:747 yrkande 9, 1983/84:2525 yrkande 6 och 1983/84:1471 samtmed avslag på motion 1983/84:1481 hos regeringen begär förslag omupphävande av lagen (1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift, Löneavgift (mom. 5) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med "Som utskottet" och slutar med"motion 2516" bort ha följande lydelse: Den löneavgift om som infördes avsågatt finansiera skattereformen för . Det antogs därvid attlöneskatten i avtalsuppgörelsen mellan arbetsmarknadens parter skulle komma attavräknas mot tillgängligt löneutrymme. Så synes dock knappast ha skett,varigenom löneskatten medför ökade kostnader för företagen och därigenom ocksåleder till minskad sysselsättning. Moderata samlingspartiet har anvisat vägar hur enmarginalskattereform finansieras genom besparingar i de offentliga utgifterna.Utskottet delar uppfattningen om finansieringen och tillstyrker således motion2032 i denna del och motion 2516. Förslag omen avveckling av löneskatten bör föreläggas . dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa att med anledning avmotion 1983/84: 2032 yrkande 7 och motion 1983/84:2516 hos regeringen begärförslag om upphävande av lagen (1982:423) om allmän löneavgift. Utredning om underskottsavdrag (mom. 6) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "Som utskottet" och slutar med"därför motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: I motionen påtalas det olyckliga i attavdragsbegränsningen generellt slår mot alla underskottsavdrag. Då det ärangeläget att motverka underskottsavdrag som kan betraktas som otillbörligabör enligt motionärerna den nerlagda underskottsavdragskommittén som sysslademed dessa frågor återuppta sin verksamhet. Utskottet delar denna uppfattningoch tillstyrker således motion 747 i denna del. SkU1983/84:30 31 dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:747 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna att detutredningsarbete som tidigare bedrevs inom underskottsavdragskommittén i syfteatt komma till rätta med otillbörliga underskottsavdrag bör återupptas. Skattepolitikens inriktning (mom. 7) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "Med hänsyn" och slutar med"behandlade motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Till följd av att skattetrycket oavbrutet stegrades framtill mitten av ökade den samlade inkomstskattebelastningen kraftigt.Därmed steg marginalskatterna snabbt också i vanliga inkomstlägen. Denna utvecklingblev särskilt markerad sedan 1971 års skatteomläggning genomförts. Genom kombinationen av en hög inflationstakt och destegrade marginalskatterna tvingades regeringen att sågott som genomföra skatteomläggningar. Dessa utformades oftast så attskattesatserna i lägre inkomstlägen sänktes, medan de höjdes för vanligainkomsttagare och i höga inkomstlägen. Därmed skärptes marginalskatternaytterligare. Utformningen av inkomstskatten skapar också orättvisormellan jämförbara inkomsttagare. Den starka progressionen, tillsammans med attskatteuttaget normalt beräknas per kalenderår, leder exempelvis till attdeltidsarbete blir lägre beskattat per arbetad timme än samma arbete utfört påheltid och att den som enbart arbetar del av år också får betydligt lägreskatt. Genom den starka progressionen blir skattebelastningen påen hushållsinkomst högre ju ojämnare den är fördelad inom familjen. Hårdastdrabbas de som lever på huvudsakligen en enda inkomst. Detta missgynnarsärskilt flerbarnsfamiljer och familjer i glesbygd.