bet · G701KU17 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är alltså bara för fidningar som utges i kommuner med mindreän 20 000 hushåll kombinationen upplaga och täckningstal kan leda fill olikaresultat i fråga om vilken täckningstalsserie som skall användas för beräkningav produktionsbidraget. Upplaga avser tidningens hela medelnettoupplaga och inteenbart upplagan i utgivningskommunen. För en tidning vars upplaga över- ellerunderskrider 10 000 exemplar genom upplageförändring utanför utgivningskommunenkan effekten alltså bli att produktionsbidrag skall beräknas enligt annantäckningstalsserie än trots att tidningens upplaga och täckningstalinom utgivningskommunen kanske inte alls ändrats. När presstödsnämnden hitfills beslutat omproduktionsbidrag -beslut kan fattas hela innevarande budgetår - harreducerat produktionsbidrag varit aktuellt i följande fall: , 5/v Tidning, 1/v Det kan vara värt att nämna attregeln varit aktuell för Länsfidningen i , som fick fulltprodukfionsbidrag åren 1971 t. o. m. 1980 men reducerat bidrag 1981 (8/10-delsbidrag på grund av täckningstal) och 1982 (3/10-dels bidrag p. g. a. 47 %täckningstal) men inget bidrag alls 1983 på grund av för högt täckningstal.Länstidningens upplageökningar ledde inte fill så stora upplageminskningar förÖstersunds-Posten att den parallellt började få reducerat bidrag. hade 50 och Östersunds-Posten49 % av hushållen i kommun. Man kan alltså inte utesluta att regelnom reducerat bidrag på nytt kan bli aktuell i för endera eller kanskeför båda fidningarna. Hur täckningstalen och annonsintäkterna förändratsför de båda östersundsfidningarna kommer presstödsnämnden att beskriva i sinserie bokslutsanalyser för dessa fidningar. Utvecklingen 1977-1980 beskrevs iDagspressrapport 1981:2. För presstödsnämnden gjordes en analys av 1981 årsförhållanden. Utvecklingen 1981-1983 kommer troligen att presenteras i serienDagspressrapport . KU1983/84:17 13 Tidningssituationen i ärinte jämförbar med andra utgivningskommuner; låga täckningstalberor inte på att konkurrenter har tagit delar av marknaden utan på atttidningsläsandet/tidningsköpandet -sannolikt främst på grund av invandringensstorlek i kommunen - är lågt. Detta sammanhänger inte bara med invandrarnasspråkproblem. Deras läsvanor är också annorlunda. Även bland svenskspråkigainvandrare är tidningsläsandet lågt. ekonomiska situationpåverkas också av att det i finns flera annonsfinansieradegratisfidningar. år den enda fådagarstidningsom f. n. har reducerat bidrag. utgick reducerat bidrag även tillNorrort, som är en helt gratisutdelad, annonsfinansierad tidning. Nacka-Saltsjöbadens Tidnings täckningstal har successivtminskat . Täckningstalet var 1972, hade 1980 och 1981sjunkit till och sjönk 1983 ytterHgare fill . Nacka-SaltsjöbadensTidning är alltså på väg mot fullt produktionsbidrag. Orsaken är sannolikt denkraffiga konkurrensen från , som såsom bilagaföljer med huvudfidningen, och Svenska Dagbladets gratisutdelade förortstidningar. Situationen i kommenterades i femtepressutredningens rapport. 1 den konstaterades att "täckningstalet såsomindikator på en fidnings ställning på annonsmarknaden försvagas genom utgivningav gratisspridda upplagor fill vilka annonsförsäljning kan ske med argumentetatt alla hushåll/konsumenter nås. Täckningstalet som grund för bestämmande omproduktiorisbidrag skall utgå - och hur stort bidraget skall vara - försvagashkaså". "Malmötidningarnas utgivning av grafistidningarväcker därmed frågan om hur väl reglerna för reducerat produktionsbidragåterspeglar marknadsförhållandena. Når dessa regler fastställdes på förslag av1972 års pressutredning fanns det nästan inga praktiska erfarenheter att utgåfrån. Därefter har flera fall fillkommit. Det gäller t. ex. fidningsutgivningeni men också den i . Det kan därför finnas anledning att närmareanalysera överensstämmelsen mellan marknadsförhållandena och reglerna förreducerat produktionsbidrag. En sådan analys ingår dock inte i femtepressutredningens uppdrag." I rapporten till regeringen beskrevs förhållandena i Malmöpå bl. a. följande sätt: i erhållerproduktionsbidrag enligt huvudregeln. reducerat bidrag.Tidningarnas genomsnittliga täckningstal före bidragsåret varföljande och berättigade tidningarna till dessa bidrag: KU 1983/84:17 Bidragsår 1982 Bidragsår 1983 Täckningstal Bidrag Täckningstal Bidrag kommun kommun 5 27 252 000 4 31 492 000 49 3 404 000 49 3 914 500 18 731 200 - .23 931 600 Produktionsbidraget till ArbetetVäst anges, eftersom Arbetet inte särredovisar annonsintäkter från Skåne- resp.Västeditionen. "Tidningarnas hushållstäckning minskar. Dettreårsgenomsnitt på täckningstalen som skall avgöra produktionsbidragen 1984blir för Arbetet 31, för 4 och för 48%.Detta kommer ej att påverka Arbetets och Skånska Dagbladets produktionsbidrag.Sydsvenska Dagbladet blir enligt stödförordningens 811 berättigad tillproduktionsbidrag med 2/10-delaf av maximibidraget. Om stödnivån inte ändras1984 blir för - om tidningen uppfyller övriga villkor -bidraget sålunda . Frågan om hur väl reglerna för reducerat produktionsbidragåterspeglar villkoren för de enskilda tidningarna på annonsmarknaden kanbelysas med följande uppgifter om täckningstal och annonsintäkter . Täckningstal Annonsintäkter 1982 1982 (kommun) 81 700 25 600 28 400 115 400 Situationen antyder att enreduceringsregel som vid täckningstal ger 3 404 tkr.knappast återspeglar tidningens ställning på annonsmarknaden sedd i förhållandetill konkurrenterna. I annonsintäkt ingår då som nämnts annonsintäktersom har samband med tidningens spridning av Västeditionen." Till rapportens uppgifter kan fogas följande uppgifter,vilka visar att skillnaden mellan Arbetet och ärväsentligt mindre i fråga om upplageintäkter än i fråga om annonsintäkter: KU1983/84:17 15 Annonsintäkter tkr 1980 1981 1982 Arbetet (-1- Väst) 62 371 60 880 72 100 17 064 16 143 19 197 155 819 158 401 194354 Arbetet 47 874 53 192 61 099 (däravArbetet Väst) ( 7 926) (10 250) 11437 12 797 13 734 59 623 64 510 71713 Femte pressutredningen anförde bl. "Vid en första analys synes det i vart fall tveksamtom reducerat produktionsbidrag bör utgå till tidning som ger ut kompletterandegratistidning för att bearbeta annonsmarknaden. Denna uppfattning influerasgivetvis av uppfattningen att det är tveksamt över huvud taget om den nuvaranderegeln om reducerat produktionsbidrag har marknadsrelevans." Trots dessa påpekanden blev femte pressutredningensslutsats att reglerna för produkfionsbidrag inte behövde ändras medanledning av malmötidningarnas utgivning av grafistidningar. Upplaga under 10 000 ex. och därför fulltproduktionsbidrag t. o. m. täckningstal har gällt följande tidningar 6/v 8800 ex. LaholmsTidning 6/v 4 500 47 LudvikaTidning 4/v 7 600 43 SkövdeNyheter 6/v 9 800 40 Nyheters upplaga blev 10 300 ex. Därmed kan inte längre få fulltproduktionsbidrag vid högre täckningstal än , och reducerat bidrag utgår vidtåckningstalen . Tidningen fick 1983 bidrag med . Bidragetbyggde på att tidningen hade en hushållstäckning på i kommun(genomsnitt för ). Bidraget var framräknat mhttidningens TS-upplaga på 9 800 ex, årsvikt för redaktionellt innehåll mm. Även om Nyheters hushållstäckning överstigit 40procent hade tidningen fått fullt produktionsbidrag. Det bör noteras att enligt stödförordningen 30 § utvecklingsbidragkan utgå fill flerdagarstidning med fullt produkfionsbidrag om desstäckningstal inte överstiger eller dess upplaga inte är högre än 10000 exemplar. Enligt denna regel fick utvecklingsbidrag med 1200 tkr senast . En tidningmed under 10 000 i upplaga kan om upplagan påföljande år KU 1983/84:17 16 översfiger10 000 ex mellan bli av med hela sitt produkfionsbidrag. Det sker omtidningen redan innan haft ett täckningstal på eller högre eller omupplageökningen medför detta högre täckningstal. Omöverstigandet av 10 000 exemplar medför ett täckningstal på mellan 40 och 50%kommer reducerat bidrag att utgå. Reduceringen kan bh betydande. Effekten avdet uteblivna eller reducerade bidraget kan för tidningens del motverkas av attdet högre täckningstalet ger möjligheter till större annonsintäkter. Om dessafördelar räknat i pengar uppväger det minskade eller uteblivna bidraget kan manej veta på förhand. SkövdeNyheters upplaga 1983 är 10 300 ex. kan därför 1984 få fulltproduktionsbidrag bara om dess hushållstäckning i kommun för åren 1981,1982 och 1983 är högst ; och är täckningstalet högre reducerasbidraget med en tiondel för varje procentenhet som täckningstalet översfigerdet procenttal vid vilket fullt bidrag utgår. SkövdeNyheters täckningstal vid prövning av produktionsbidrag blir 43procent, vilket alltså innebär att tidningen erhåller 7/10-delar av det bidragsom framräknas på grundval av TS-upplaga och årsvikt för redaktionellt utrymmem. Antalethushåll i kommun var 1983 18 800. Nyheters täckningstal var 45procent på grundval av en upplaga på 8 500 ex. Utanför kommun spreds 1800 ex. av tidningens upplaga. Enupplageökning på 188 ex. ökar tidningens täckningstal med en procent. Enupplageökning i på ca 1 000 ex. skulle alltså göra att Nyheternådde ett täckningstal i som ej berättigade tidningen tillproduktionsbidrag. Hur snabbt denna upplageökning inträffar avgör hur snabbttreårssnittet förändras; treårssnittet medför ju en eftersträvad dämpning avupplageförändringarnas effekt i bidragsavseende. SkövdeNyheters konkurrent heter , hade 1982 en upplaga på 24300 ex. Därav spreds 9 800 ex. i kommun, vilket innebar enhushållstäckning på . Allehandasupplaga blev 23 300 ex. Därav spreds 9 200 ex. i kommun innebärandeen hushållstäckning på . Allehandas upplageutveckling antyder alltsåatt tidningen är på väg mot att få rätt till reducerat produktionsbidrag. Enupplageminskning i är ju sannolik om fortsatt ökar sinupplaga. Förändringarpå upplagemarknaden leder till förändringar på annonsmarknaden. Det är svårtatt veta om t. ex. minskat produktionsbidrag motsvaras av ökade annonsintäkter- och tvärtom. Det kan bara utvecklingen visa. Problemi sammanhanget är dels att inom A-region 39 sprider Allehanda 8 100 ex. utanförSkövde kommun, och bara 900 ex. dels att utanför 5 900 ex. och bara 800 ex. Dessa skildaupplagor utanför utgivningskommunen innebär givetvis KU1983/84:17 17 olika förutsättningar för tidningarnas annonsförsäljningoch -intäkter. Ett annat förhållande är värt att uppmärksamma. Fulltproduktionsbidrag 1983 innebar för . Om tidningenstäckningstal varit 45 skulle denna summa halverats p. g. a. reduceringsregeln.Om samfidigt Allehanda hade haft 45 procents täckning är det troligt attAllehanda - p. g. a. sin större upplaga fått hälften av maximibidraget, dvs.5/10-delar av , alltså , medan fått . Detta är en effekt av att reduceringsregeln utgår fråntäckningstalet i utgivningskommunen medan det produktionsbidrag som skareduceras bygger på upplagan i tidningens hela spridningsområde. Ur Dagspressrapport 1983:1 kan följande upplysningarhämtas om företagens ekonomi 1982: 10 680* 14 060 30 627** 28 032 ' därav annonsintäkter ca ** därav annonsintäkterca Nyheters presstöd 1982bestod av produktionsbidrag med 3 036 tkr, samdistributionsrabatt med 178 tkroch utvecklingsbidrag med 1 200 tkr. Utvecklingsbidraget beviljades sedantidningen upprättat kontrollbalansräkning, som visade att utan ytterligarebidrag skulle företaget varit skyldigt att träda i likvidation. berättigad till reducerat produktionsbidragp. g. a. sjunkande hushållstäckning i torde presstödsnämnden behövapröva om stödförordningens 12 § måste tillämpas. 1 denna paragraf heter det:"En flerdagarstidning som enligt 118 är berättigad till produktionsbidragkan ändå uteslutas från sådant bidrag om det med hänsyn till förhållandena inomtidningens hela spridningsområde är uppenbart att täckningstalet ger enmissvisande bild av tidningens konkurrensförmåga på annonsmarknaden". Det kan erinras om att när produktionsbidragen infördes1971 Allehanda visserligen var den största tidningen men varstörst i utgivningskommunen. Situationen beskrivs i SOU 1974:102. 8 000 9 200 7 500 8 500 Allehanda 6 300 13 200 8 400 19 200 KU1983/84:17 18 Allehandas kraftiga upplageökningberor bl. a. på ändrade gränsdragningar mellan tidningar utgivna av sammaägare (Andergruppen). 1971 fick såväl Allehanda som Nyheterproduktionsbidrag. Allehanda fick produktionsbidrag även 1972 men 1973 och 1974fick fidningen enligt en avtrappningsregel bara hälften av vad den fått 1972.Tidningen var då inte längre andratidning. fickproduktionsbidrag 1971 trots att den det året var förstatidning; bidraget beviljadesenligt dåvarande 817 (konkurrenssnedvridningsparagrafen). På sama grund fickSkövde Nyheter bidrag 1972. Därefter var den andratidning och har såsom sådanoch fr. o. m. 1976 såsom lågtäckningstidning haft produktionsbidrag samtligaår. Ett generellt "automatisktverkande" regelsystem kan aldrig täcka in alla variationer i fråga omupplagor, täckningstal m. m. och deras relevans för tidningarnas position påannonsmarknaden, i synnerhet som systemet inte bara bygger på analyser avtidningars och marknaders förhållanden och utveckling utan också påpresspolitiska bedömningar. Det är svårt att göra ändringar isystemet och i vart fall kan inte effekterna förutses om inte ändringarnaföregåtts av utredning. Regelsystemet innehåller en rad bestämmelser som avser attdämpa de ekonomiska effekterna av att en tidnings förhållanden förändras iförhållande till reglerna. Dessa bestämmelser avser att dämpa i bådariktningarna: att begränsa en tidnings möjigheter att snabbt öka sittproduktionsbidrag och att dämpa effekterna av att en tidning faller urregelsystemet eller inom regelsystemet flyttas från en förmånlig till en mindreförmånlig bidragsgrupp. Den senaste bufferten skapades genom SFS 1982:1267 förflerdagarstidning som haft högst 20 procents hushållstäckning men får högretäckningstal och därmed lägre bidrag. Tonbidrag samt minimi- och maximibidragär nämligen olika för flerdagarstidning med högst 20 procents resp. högre än 20procents täckningstal. kan, enligt den införda bestämmelsentidning som har högre täckningstal än 20 men något av de två åren förebidragsåren haft högst 20 procents täckningstal får tilläggsbidrag. Detta utgårmed högst hälften av skillnaden mellan det bidrag tidningen får p. g. a. dethögre täckningstalet och det bidrag den skulle fått om täckningstalet varithögst 20. Denna regeländring ledde till att i Sundsvallbeviljades tilläggsbidrag med . till tidigare beviljat bidrag med 3593 300 för och tilläggsbidrag med 950 300 till "ordinarie"bidraget . KU1983/84:17 19 Utfrågning inför av chefen förpresstödsnämndens kansU Bo Präntare angående presstödet : Jag hälsar Bo Präntare välkommen tillutskottet. Vi har ju, som vi begärt, fått en promemoria. Jag lämnar först ordettill Bo Präntare att något kommentera läget, innan vi går över tillfrågestunden. Bo Präntare: Utöver promemorian har jag inte mycket attsäga - jag har försökt var mycket utförlig i den. Jag tror att det framgår avpromemorian att så fort man rör i systemet händer en rad saker som inte ärlätta att förutse. Därför skall man nog inte göra något sådant utan attordentligt titta på konsekvenserna. Det tycker jag är den slutsats man skalldra, och det är min kommentar till min PM om reduceringsregeln. : Då övergår vi till frågestunden. : I propositionen utgår man, om jag har lästrätt, från att revisionen när det gäller grundar sig påöverväganden från femte pressutredningen. Man kan läsa in femtepressutredningens arbete och dess redovisade ståndpunkt. Min första fråga är:Är det en korrekt tolkning av föredragande statsrådet? Bo Präntare: Det är svårt för mig att tolka den frågan.Det är alldeles klart att som femte pressutredare har jag inte föreslagit skall göra något åt regeln. Det uppdrag som utredningen hade var att se omman skulle ändra reglerna för produktionsbidrag med hänsyn till degratisdistribuerade annonstidningarna. I beskrivningen av vad som förekommitfinns en rad fakta, men slutsstsen blev ändå att den utgivning avgratistidningar som å ena sidan och Arbetet och åandra sidan har gjort inte föranledde oss att föreslå att reglerna ändras redan1984. Kopplingen till femte pressutredningen i budgetpropositionen är ju denatt det finns en beskrivning av hur annonsmarknaden ser ut i . Materialetfinns där, och det är väl det materialet man har använt för sitt förslag. Mendet är inget förslag från femte pressutredningen, : Den femte pressutredningen sysslade medvissa specificerade problem som har blivit akteulla, t. ex. annonsbladensframväxt. Bo Präntare har naturligtvis i sin egenskap av chef förpresstödsnämndens kansli en allmän överblick över situationen. Vilka är i dagde stora problemen när det gäller att tolka de nuvarandepresstödsbestämmelserna, så att de får ett korrekt genomslag i verkligheten? Vihar nu inte bara motioner som berör utan också ett antalmotioner som berör presstödsproblematiken. Min allmänna fråga är helt enkelt:På vilka punkter behövs förbättringar, klarlägganden eller en översyn avreglerna? KU1983/84:17 20 Bo Präntare: Jag tror att systemet är uppbyggt på engenerell analys av hur främst annonsmarknaden fungerar och vad annonsintäkternabetyder för tidningarnas ekonomi. Produktionsbidragen går in och kompenserartidningar med svag position på annonsmarknaden. Man kan väl säga att systemet istort sett fungerar bra, men marknaden förändras ju , och därför fårman stadigt räkna med att det dyker upp problem som inte stämmer med ett sådanthär generellt, automatiskt verkande system. Man kan aldrig begära att ettgenerellt, automafiskt verkande system skall vara fulländat. Ett sådant systemleder till att vissa tidningar får bidrag trots att de, noga sett, kanske inteskulle behöva bidrag, medan andra tidningar inte får något bidrag alls ellerinte så mycket bidrag som de, noga sett, skulle behöva. Det är det pris manbetalar för att man vill har ett automatiskt verkande system och inte vill gåin i en direkt behovsprövning. Vad man kan se och vad vi ville visa i femtepressutredningen var väl att man kan ifrågasätta om reduceringsreglernaverkligen stämmer med marknaden, men det låg inte i vårt uppdrag. Att vi kom inpå det berodde på att vi skulle titta på annonsbladsutgivningen, men vi hade somsagt inte uppdrag att verkligen gå in och titta riktigt noga på alla de falldär reduceringsregeln fungerar och hur det hela stämmer med verkligheten. Jagvet inte om fråga gällde just det eller om den gällde systemet istort. När det gäller systemet i stort kan jag säga att det somjag och väl också namnen upplever som ett stort problem, och som väl medveten om såsom ett stort problem, är den regelanpassning som tveklöstförekomer på en del håll, där man förändrar sin utgivning kanske inte så mycketmed hänsyn till marknaden som med hänsyn till bidragsreglerna. Det är väl ettförhållande som man alltid får räkna med i ett subventionssystem. Det som mot bakgrund av motionerna och budgetpropositionenser allvarligast ut, om man tittar runt hörnet, är nog helasamdistributionssysle-met. Det håller än så länge ihop, trots att kostnaderna isamdistributionen , då rabatten var som högst, har stigit med . Rabatten har sänkts en gång - visserligen bara med ett öre, men det var ändådrygt . Det sägs ju också i den stora mofionen från attrabattens storlek inte ger kompensation till de stora tidningarna för attde accepterar lika priser. Det som jag upplever väldigt starkt i kontakternamed tidningar och i synnerhet i kontakterna med de företag som skötersamdistributionen runt om i landet är att det finns spänningar ute på fältetoch att man är osäker på hur länge det dröjer innan någon tidning hoppar avsystemet och säger: Vi vill visst vara med i samdistributionen, men viaccepterar inte längre lika priser. Vi får inte kompensafion genom rabatten. Vigår ur systemet, avstår från rabatten och erbjuder i stället de övrigatidningarna att få vara med i samdistributionen men till ett högre pris än detde har betalat. - Det ser jag som det mest akuta i hela systemet.Detta skulle naturligtvis drabba många upplagemässigt svaga tidningar på skildahåll i landet, men dem som det skulle drabba mest är ju och KU1983/84:17 21 , som har haft den största glädjen avsamdistrtibutionssys-temtet, om man ser till enskilda tidningar, eftersom de ihela landet kan vara med i samdistribution till lika pris , därdet finns landsortstidningar som kommer ut . Då får de ett pris som istort sett är detsamma som gäller för landsortstidningarna. De betalar mellan70 och vardagar när tidningarna bärs ut med lokala tidningar.På söndagar, när de är ensamma, ligger priset mellan . och 4:- kr.,beroende på hur stora upplagorna är. Det säger en del om vilken stor glädjedessa tidningar har av hka pris-principen. Det är mycket stora upplagor somdessa tidningar distribuerar i samdistributionssystemet. Omvänt är det klartatt landsortstidningarna ekonomiskt har en viss glädje av att dessa störretidningar finns, men den glädjen skulle inte bli mindre om man hade kvar DagensNyheter och i samdistributionen men kunde ta ut mer betalt avdem. : Jag är inte riktigt på det klara medläget i pressutredningen. Är du färdig eller nästan färdig med arbetet? Bo Präntare: Nej, jag är inte färdig - jag har hela dethär året på mig. Kartläggningen av annonsbladsbiten är i stort sett färdig.Sedan gäller det att analysera det materialet. Den analysen är svårare att göranu än när man tidigare gjort utredningar om annonsblad, för då har det handlatom annonsblad utgivna utanför branschen. är även branschen, fidningarna, engagerademed gratistäckande annonsblad i hela eller delar av sina spridningsområden. Detgör det mycket svårare att analysera och att komma fram till en ståndpunkt.Samverkansfrågan började vi inte med utan först . Viräknar med att vara klara med båda bitarna . Bertd Fiskesjö: Det innebär att något förslag från dinsida inte har lämnats, Då skulle jag vilja komlettera med att fråga: Vad är detdå för överväganden som har gjort att man i propositionen nu föreslår en ändring? Bo Präntare: Det får väl statsrådet svara för, men detsärskilda skälet fill att vi avgav en rapport var att det sades i direktivenatt vi med förtur skulle avge en rapport till regeringen för att tala omhuruvida reglerna för produktionsbidrag 1984 behövde ändras med anledning avatt man gav ut de totaldistribuerade tidningarna i . Det vara alltså ettkonkret uppdrag att behandla den frågan i särskild ordning. BertU Fiskesjö: Det förelåg alltså inget förslag från dinsida, inget förslag som har remissbehandlats på något sätt, utan man har alltsåpå grundval av de uppgifter du tagit fram funderat vidare i kanslihuset. Bo Präntare: Det kan man kanske säga, men det fanns ingetförslag från min sida. Jag ansåg att det inte fanns skäl att ändra reglerna medanledning av KU1983/84:17 22 utgivningen av grafistidningar. Men det är inte det skäletsom finns i proposifionen för förslaget till ändring av regeln. Bertd Fiskesjö: Det har jag också funderat över. Manresonerar om annonsbladen, men sedan är förslaget egentligen inte knutet tillutgivningen av dem, utan de är bara något slags bakgrundsmålning. Vad är dåmotivet för det här förslaget? Bo Präntare: Jag är väl delvis skyldig till att frågan harblivit aktuell, för i en rapport redovisade jag hur annonsmarknaden ser ut förMalmö-tidningarna och framhöll att avståndet mellan Sydsvenska Dagbladetsannonsintäkter och annonsintäkterna hos och Arbetet ärväldigt stort, medan skillnaden mellan Arbetet och Sydsvenska när det gällerupplageintäkterna inte är särskilt stor. På grundval av det kan man ifrågasättaom reduceringsregeln verkligen har relevans till hur annonsmarknaden ser ut.Men jag sade också i rapporten att det inte var mitt uppdrag att utreda detta.Jag nämnde det för att det naturUgtvis påverkat mina funderingar om jag skulleutarbeta ett förslag när det gäller annonsbladsutgivningen. Jag kom emellerfidfram till att det inte fanns grund för att avge något förslag. Sedan har då regeringentittat på den enskilda biten, och det skall jag väl inte kommentera utöverkonstaterandet att det är lätt att se var man hittat argumenten.