bet · G701AU19 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet stödjer också arbetsmarknadsministerns förslag när det gällerutformningen. Utskottet vill i likhet med propositionen i sammanhangetframhålla att i de fall sökande behöver ett bestående stöd som är högre än detsärskilda lönebidraget bör de bidragsplatser som finns vid statliga myndigheteroch allmännyttiga organisationer utnyttjas. För dessa utgår som regel bidragmed 100 resp. av lönekostnaderna . När det gäller förslaget i motion 2696 om att detsärskilda lönebidraget efter en sänkning borde kunna återgå till en högrebidragsnivå för längre eller är det utskottets uppfattning att t.ex. en växling mellan i stöd enligt reglerna för särskilt lönebidrag och25 % i stöd enligt det allmänna lönebidraget bör kunna ske allteftersom denhandikappades arbetsförmåga förändras. Därvid bör det vara möjligt att sänkabidraget när arbetsförmågan ökar och höja det när arbetsförmågan minskar. Regeringens beräkning när det gäller omfattningen av detsärskilda lönebidraget under nästa budgetår tillstyrks av utskottet. Det börtilläggas att underlag saknas för att säkert bedöma behovet av medel för dennanya stödform. Efter hand som man får erfarenheter förbättras underlaget försådana bedömningar. Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer med förslagfill om medelsbrist skulle uppstå t. ex. till följd av attutslussningen av anställda från Samhällsföretagsgruppen till andra arbetsgivaremed anlitande av det särskilda lönebidraget skulle bli framgångsrik. här anfört innebär att regeringens förslag när det gäller det AU1983/84:19 31 särskilda lönebidraget tillstyrks samt att motionerna 2696och 2697 avstyrks i motsvarande delar. Lönebidrag till allmännyttiga organisationer m. m. Bidrag av lönekostnadenlämnas f. n. vid anställning av handikappade hos allmännyttiga organisationer.Antalet bidragsplatser får enligt beslut (AU 1983/84:21) öka med 500under innevarande budgetår. I budgetproposifionen föreslås att ökningen avantalet bidragsplatser hos allmännyttiga organisafioner skall tillåtas uppgåtill 500 även under nästa budgetår. I proposition 1983/84:125 med förslagomtilläggsbudget III bilaga 7 anmäler regeringen att det från flera olika hållhar påtalats att det finns ett akut behov av att utöka antalet platser av dettaslag utöver vad som fidigare beslutats för /84. Underförutsättning av bifall fill förslaget i budgetproposifionenföreslår arbetsmarknadsministern därför att 200 av de platser som avses /85 får användas redan under innevarande budgetår. Enligt nuvarande regler kan en anställning med lönebidraghos statliga myndigheter, allmänna försäkringskassor och allmännyttigaorganisafioner komma i fråga inte bara för handikappade utan också för personersom är svårplacerade på arbetsmarknaden på grund av hög ålder, bristfälligakunskaper i svenska språket eller andra skäl. Om det finns synnerliga skäl kandessa grupper också komma i fråga för anställning med lönebidrag hos kommunereller landstingskommuner. I proposition 122 föreslås att målgruppen föranställning med lönebidrag även hos dessa arbetsgivare begränsas i förhållandetill vad som gäller, genom att anställning med lönebidrag föreslås bliförbehållet arbetshandikappade inom samtliga sektorer på arbetsmarknaden. Vid avvägningen mellan de olika bidragsformerna framhållsi propositionen att lönebidragen till statliga myndigheter m.m. ochallmännyttiga organisationer bör användas för sådana sökanden som behöver stödmed hög subventionsnivå . Motsvarande uttalande när det gäller målgrupperna fördetta stöd görs också i proposifion 125 med förslag om tilläggsbudget III. I ett stort antal motioner föreslås att begränsningen avantalet bidragsplatser vid allmännyttiga organisafioner skall avskaffas.Flertalet mofioner hänvisar till det stora behovet av sådana platser. Enligtlänsarbetsnämndernas bedömningar finns över 1 000 sökande som är lämpliga föroch intresserade av anställning med lönebidrag hos allmännyttigaorganisationer. Aktuella motioner är från allmänna motionstiden 568 avThorbjörn m. fl. (c), 881 av m. fl. (vpk), 2489 av IngemarEliasson m. fl. (fp) och 2507 av m.fl. (fp). Med anledning av proposition 122 har motsvarande yrkandenlagts fram i motionerna 2696 av m.fl. (vpk) samt 2700 av ElverJonsson (fp) AU 1983/84:19 32 ochLars (). m.fl. (m) yrkar i motion 2699 också attbegränsningen skall tas bort för lönebidragsplatser hos allmännyttigaorganisationer men med en något annan mofivering än övriga motioner. Man anförnämligen att med den insnävning av målgruppen för sådana platser somarbetsmarknadsministern föreslår och som motionärerna accepterar, finns detenligt dem inte någon anledning att vidmakthålla begränsningen till 500platser. m. fl. (s) kräver i sin tur i motion 2698 förslag frånregeringen för att upphäva den aktuella begränsningen. Slutligen föreslår vpk ien parfimofion (nr 2758) med anledning av proposition 125 med förslag omtilläggsbudget III att begränsningen av bidragsplatserna i fråga skall hävasredan för innevarande budgetår. Arbetsmarknadslägetär enligt utskottets mening trots den rådande högkonjunkturen utomordentligtbesvärligt. Särskilt svårt är sysselsättningsläget för handikappade. Somframgått av de inledande avsnitten av betänkandet kvarstår i slutet av varjemånad f. n. i genomsnitt ca 24 000 handikappade som arbetssökande. Utskottetkonstaterar mot den bakgrunden att regeringen numera inte framför någrabärande argument för att behålla ett tak för tillväxten av antalet anställdamed lönebidrag hos allmännyttiga organisationer. Det finns i sammanhangetanledning erinra om att utskottet på socialdemokrafiskt initiativ våren 1982enhälligt avstyrkte ett förslag av den dåvarande regeringen om ett sådant tak.Utskottet anförde därvid att den statsfinansiella vinsten av en sådan åtgärdvar begränsad samt att beslut med sådan innebörd borde anstå tills situationenpå arbetsmarknaden hade förbättrats. Utskottet har samma uppfattning ochföreslår att med tillstyrkan av aktuella delar av mofionerna 568,881, 2489, 2507, 2696, 2699 och 2700 avslår regeringens förslag om begränsningav ökningen av antalet lönebidragsplatser hos allmännyttiga organisationer.Härigenom tillgodoses även yrkandet i motion 2698 om att regeringen bör kommamed förslag för att upphäva den aktuella begränsningen. Motionen behöver alltsåi den delen inte föranleda någon åtgärd. Regeringensförslag i proposition 125 beträffande antalet lönebidragsplatser hosallmännyttiga organisationer under innevarande budgetår tillstyrks avutskottet. Förslaget innebär att antalet sådana platser får öka med 200 utövervad som beslutats tidigare. Att som föreslås i motion 2758 medge att des.saplatser skulle få växa obehindrat redan nu förefaller emellertid intemeningsfullt mot bakgrund av den korta fid som återstår av /84.Motion 2758 avstyrks därför i denna del. () och () motsätter sig i motion 2700 att målgruppenav sökande som kan komma i fråga för lönebidrag hos allmännyttigaorganisationer begränsas. Detär enligt utskottets mening naturligt att de bidragsplatser som här är aktuellai ett kärvt ekonomiskt läge förbehålls handikappade som för att få anställningbehöver stödjas av ett kontinuerligt högt bidrag. Grupper med mindre svårahandikapp bör i första hand anvisas arbete hos arbetsgivare som AU1983/84:19 33 får ett lägre bidrag. Den enskildes önskemål när detgäller arbetets art och inriktning bör dock tillgodoses så långt det ärmöjligt. Med det anförda avstyrks motion 2700 i denna del. Möjlighet att i särskilda fall kunna öka lönebidraget till100 % vid anställning hos allmännytfiga organisationer föreslås i partimotionerfrån och vpk. Det gäller motionerna 568 och 881. Utskottet noterar att genom ett fidigare beslut avriksdagen sänktes nivån på bidraget vid anställning av handikappade hosallmännyttiga organisationer från till . Enligt vad som anförs iproposition 125 tyder en redovisning från AMS på att farhågorna för att ettstort antal människor skulle förlora sina anställningari'särnbindlnea"bidiTs¥irknlngen~inré'fiär~ besannats. Uppsägniiigar harskett i ett begränsat antal fall och utskottét utgår liksomarbetsmarknadsministern från att arbetsförmedlingarna uppmärksamt följerutvecklingen och aktivt försöker lösa sysselsättningsproblemen för de berörda.Något behov av att i särskilda fall öka bidraget fill som föreslås imotionerna 568 och 881 föreligger inte enligt utskottets mening. I proposition 125 redovisas även att ett överskridande medca . kommer att göras i fråga om de medel som anvisats för tillfälligabidrag fill främst handikapp- och invandrarorganisationer för att överbrygga deproblem som kunde uppstå vid den ovan beskrivna ändringen av bidragsnivån fillde allmännyttiga organisationerna. Utskottet har ingen erinran mot vad somanförs i proposition 125 på denna punkt. föreslog i sittbetänkande en rad åtgärder för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna förhandikappade inom den statliga sektorn. a. föreslogs en ändring ianställningsförordningen (1965:601) med innebörden att en tjänst som tillsättsmed en lönebidragsanställd person inte skall behöva kungöras ledig. Vidareföreslogs att myndigheterna skulle få ett ansvar för att anställda medlönebidrag får informafion om lediga tjänster och uppmanas att söka dem. Enhandlingsplan skulle upprättas för varje enskild lönebidragsanställd som visarhur den anställde kan tränas för arbetsuppgifter vilka kan medverka till attunderlätta en övergång fill reguljär tjänst. Myndigheterna borde enligthandikappkommittén också åläggas att redovisa till arbetsförmedlingenvilka åtgärder som vidtagits för att överföra anställda med lönebidrag tillreguljära tjänster. Kommitténs förslag fullföljs inte av regeringen iproposition 122. Arbetsmarknadsministern anför därvid att det ankommer påregeringen att besluta om eventuella ändringar i anställningsförordningen ochatt dithörande frågor kommer att behandlas i ett annat sammanhang. Inte hellerbiträds förslaget om att myndigheterna skall redovisa till arbetsförmedlingarnavilka insatser de gjort för att föra över lönebidragsanställda fill reguljäratjänster. 3 1983/84. AU1983/84:19 34 propositionen erinras därvid om att TCO i sittremissyttrande har framhållit bl. a. att redan haruppmanat sina lokala klubbar att verka för att tjänster skall kunna tillsättasmed lönebidragsan-stäHda. Sådana riktHnjer och strävanden från fackligaorganisafioners sida ger enligt arbetsmarknadsministern långt större praktiskaresultat än redovisningar av det slag som kommittén har föreslagit. Defackliga organisationernas solidaritet med de arbetshandikappade och derasarbete för att dessa skall kunna uppnå reell jämlikhet i arbetslivet är avavgörande betydelse för möjligheterna att förbättra arbetshandikappadessituation på arbetsmarknaden. Utskottet finner inte anledning föreslå något uttalandefrån sida med anledning av vad som anförs i proposition 122 på dennapunkt. För Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning för /85 föreslås ibudgetpropositionen 2 . vilket innebär en ökning i förhållandetUl anslaget under innevarande budgetår med ca 347 milj. kr. De förslag tillintroduktionsstöd och reformerat lönebidrag som läggs fram i proposition 122beräknas kunna rymmas inom den föreslagna medelsanvisningen. I motion 2060 av m.fl. (vpk) föreslås attmedel skall anvisas med ett belopp som är . högre än regeringensförslag. Motivet är att man vill ge ett ökat utrymme för stöd tillarbetstekniska hjälpmedel. Utskottet har i det föregående biträtt förslag rörandearbetshjälpmedel åt handikappade, introduktionsstöd samt olika former avlönebidrag och ansluter sig till regeringens förslag i budgetpropositionen närdet gäller anvisningen av medel för dessa ändamål. Utskottet föreslår därföratt det begärda beloppet 2 . anvisas till Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning för /85 samt att yrkandet imotion 2060 om ett högre belopp avslås. 1982/83 Utgift 2 376 000 000 1983/84 Anslag 2 532 000 0001984/85 Förslag 2 721 000 000 Från anslaget utgår bidrag fillStiftelsen dels för täckande av underskottet i verksamheten vidverkstäderna för skyddat arbete, dels för investeringar. AU 1983/84:19 35 Beräknad ändring 1984/85 Driftbidrag...... 2 177 000 000 -1-228 000 000 -t-211 000 000 Bidrag till fastighets fonden ........ 325 000 000 -I- 53 000 000 - 7000 000 Ägartillskott för in vesteringar ... 30 000 000 -1-59 000 000 - 15 000 000 Summa 2 532 000 000 H- 340 000 000 -l- 189 000 000 Regeringen har i budgetproposifionen bilaga 12under punkt C 5 (s. 165-173) föreslagit att skall 1. tiH driften av verksamheten anslå medel motsvarande124 % av lönesumman för arbetstagarna i skyddat arbete (inkl. lönebikostnader),upp till högst , 2. medge att regeringen vid behov får besluta om ettutökat antal bidragsberättigade arbetstimmar under /85, 3. fill Bidrag till /85 anvisa ett förslagsanslag av 2 . Samhällsföretagsgruppenär verksam i 230 kommuner. Verksamheten är huvudsakHgen inriktad på industrieHproduktion. Ett flertal av tillverkningsindustrins branschområden finnsrepresenterade inom företagsgruppen. Större delen () av produktionenutgörs av underieverantörs- och legotillverkning. av produktionensäljs i egen regi på export. Samhällsföretagsgruppenbestår av den centrala och 24 regionala stiftelsermed ca 350 verkstäder. hör dessutom en fastighetsfond somäger och förvaltar hela företagsgruppens fastighetsbestånd samt ettmarknadsföringsbolag - - som svarar för samordning av vissförsäljning och marknadsföring, i huvudsak på exportmarknaden. Deregionala stiftelserna är juridiskt fristående företag med ansvar förföretagsgruppens verksamhet inom sitt län. Stiftelserna har ca 30 200anställda, varav ca 24 900 arbetshandikappade och ca 5 300 direkt anställda(tjänstemän, arbetsledare, instruktörer m.fl.). Andelen arbetshandikappadeutgör således av det totala antalet anställda, vHket innebär både enantals- och andelsmässig ökning jämfört med föregående år. /85 beräknas stiftelserna ha i genomsnitt ca 31 700 anställda.Ökningen avser i sin helhet arbetshandikappade. AMShar i en skrivelse till framhållitatt behovet av arbetstillfällen inom företagsgruppen är stort, menatt detta behov även under /85 bör kunna tillgodoses genom ettfortsatt effektivt utnyttjande av företagsgruppens befintliga resurser.Styrelsen föreslår således inte någon utbyggnad i form av nya platser. AU1983/84:19 36 I propositionen framhållerföredragande statsrådet att platsbegreppet numera inte är ett ändamålsenligtmått för beskrivning av hur stora resurser som bör ställas till förfogande förskyddat arbete inom Samhällsföretagsgmppens ram. I stället förordas nu att denomfattning som verksamheten vid företagsgruppen skall ha skall anges i detantal arbetsfimmar för de anvisade anställda som bör läggas till grund fördriftbidraget samt att antalet statsberätfigade fimmar, med utgångspunkt istiftelsens anslagsframställning, skall få uppgå till högst 30 miljoner /85. Liksom hittiHs gällt beträffande platser för anvisadeföreslås att det skall ankomma på regeringen att vid behov vidga antaletbidragsberättigade timmar under budgetåret. Utskottet återkommer till dessafrågor i det följande. Två motioner tar uppSamhälbföretagsgruppens organisation mot bakgrund av ett förslag som lagtsfram i rapporten (DsA 1983:6) Samhällsföre-tagsgruppens framtida organisationm.m. I rapporten föreslås bl.a. att antalet regionala stiftelser skall minskastill elva. Förslaget kritiseras av m. fl. (vpk) som i motion 2060(c) framhåller att man inte har något emot att Samhällsföretags verksamhetbedrivs effektivt och affärsmässigt men att det inte åstadkoms genom enminskning av antalet regionala stiftelser. I stället behövs enligt motionärernaen översyn som syftar till att utveckla arbetsprocesser med utnyttjande avmodern teknik bl. a. så att beroendet av legotillverkning kan brytas. () framhåller i motion 873 att denhittillsvarande utvecklingen inom Samhällsföretagsgmppens regionala företagvisat mycket goda resultat. Det totala antalet anställda har sedan starten ökatmed 4 000. Motionären menar att statsmakterna borde erkänna att gruppen harnått mycket goda ekonomiska resultat trots att organisationen har varit i sittuppbyggnadsskede och att ett kärvt konjunkturläge har varit rådande under som den varit i gång - en utveckHng som gått i raktmotsatt riktning till en del annan verksamhet. Motionären föreslår attriksdagen skall uttala att den nuvarande organisationen med anknytning tilllänsindelningen behålls. Utskottet konstaterar för sin del att något förslag frånregeringens sida med anledning av den åberopade rapporten inte har lagts fram.En proposition som tar upp vissa organisationsfrågor inom Samhällsföretag haraviserats tiH detta . Enligt vad utskottet inhämtat kommer ett förslagfrån regeringen att få en annan inriktning än det som lades fram i den nyssnämnda rapporten. Mot den bakgrunden bör motion 873 och motion 2060 i denna delinte föranleda någon åtgärd. I detta sammanhang behandlarutskottet även motion 1913 av () och () i vilkenyrkas att verkställande direktör i AU 1983/84:19 37 regionalstiftelse skall utses av dess styrelse efter hörande av den centralastiftelsen. Motionärerna menar att den införda regeln att dencentrala stiftelsen skall tillsätta verkställande direktör är mindre lyckadeftersom befattningshavaren i fråga kan komma i en lojalitetskonflikt. Utskottetvill först erinra om att Samhällsföretagsgruppen består av dels 24 regionalastiftelser bildade av resp. landstingskommun och staten, dels av en centralstiftelse för vilken staten står som blidare. Den centrala stiftelsen skallenligt lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddat arbete ha tillsynöver de regionala stiftelserna och samordna deras verksamhet samt dessutomfördela de medel som anslås för verksamheten. Vissaändringar i stiftelseorganisationens lednings- och styrfunktioner beslutades avriksdagen (AU 1982/83:25) som innebar bl. a. att verkställandedirektör i regional stiftelse fr. o. m. den 1 juH 1983 skall utses av styrelsenför den centrala stiftelsen och inte av den regionala som . Det ärutskottets mening att denna ändrade beslutsordning är ändamålsenlig med hänsyntill ansvarsfördelningen mellan den centrala stiftelsen och de regionala.Utskottet delar inte motionärernas oro för att verkställande direktören genomdetta skulle råka i en lojalitetskonflikt. Lagen (1979:47) om regionalastiftelser för skyddat arbete och förordningen (1979:48) i samma ämne anger huransvarsfördelningen skall vara mellan den centrala och regionala stiftelsen ochdärmed också det ansvar som åvilar resp. styrelse och den verkställande direktöreni regional stiftelse. Utskottet vill dessutom tillägga att den nya ordningenhar gällt mindre än och att några egentliga erfarenheter av den ännuinte vunnits. Det finns därför enligt utskottets mening inte anledning attåtergå fill tidigare regel om att den verkställande direktören i regionalstiftelse skall utses av denna stiftelses styrelse. Motion 1913 avstyrksdärför. Rekryteringen till Samhällsföretag behandlas imotion 2400 av m.fl. (m). Därvid erinras om att StiftelsenSamhällsföretag bildades i syfte att bereda arbetshandikappade arbete samt attkritik mot Samhällsföretag på denna punkt har framförts av bl. a. (), som anser att Samhällsföretag har misslyckatsmed denna gmndläg-gande uppgift. I motionen anförs vidare att Samhällsföretaghar såväl tekniska som personella resurser avsedda att kompensera handikapp.Det sägs även att det borde vara självklart att dessa resurser skall användasför att bereda skyddat arbete och rehabilitering åt svårt fysiskt och psykiskthandikappade som har svårt att finna arbete på den reguljära arbetsmarknadenutan dessa insatser. Detta är motivet till att Samhällsföretag erhåUitdriftbidrag av en storlek som är helt otänkbar i andra sammanhang.Handikappbegreppet kan därför enligt motionärerna inte omfatta personer som avåldersskäl eller geografiska skäl har svårt att finna arbete på AU 1983/84:19 38 arbetsmarknaden.Inte heller missbrukare kan i någon större utsträckning rimligen anses tillhöraden grupp som har störst behov av Samhällsföretags resurser. Samhällsföretagutgör den dyraste formen av stöd till handikapp-sysselsättning. Motionärernaanser det nödvändigt att regeringen i den aviserade propositionen påett entydigt sätt definierar handikappbegreppet. Isammanhanget bör nämnas att utskottet i det föregående har behandlat ettyrkande i mofion 2400 om en försöksverksamhet med ett särskilt lönebidrag föratt bl. a. underlätta ett inträde på arbetsmarknaden av anstäHda inomSamhällsföretag. Utskottetbehandlade i sitt betänkande AU 1982/83:21 samma yrkande omrekryteringen till Samhällsföretag som förs fram i motion 2400. Därviderinrade utskottet om att arbetsförmedlingen disponerar samtliga platser förskyddat arbete och skall efter utredning och bedömning anvisa de personer sombedöms vara i behov av skyddat arbete. Ambitionen är att ge allt fler gravthandikappade arbete. Utskottet konstaterade vidare att det numera står klartatt begreppet "gravare handikapp" i arbetsHvet i allt väsentKgt avserpersoner med grava sociala problem, i första hand missbrukare. Utskottetanförde avslutningsvis att många missbrukare skulle stå utanför arbetslivet omde inte erbjuds arbete inom Samhällsföretag samt att det även fortsättningsvisfinns anledning att ställa stora krav på företagsgmppen när det gäller insatserför dessa kategorier handikappade. När det gäller kravet i motion 2400 om enentydig definition av handikappbegreppet vill utskottet hänvisa till att ensådan enligt utskottets mening finns i arbetsmarknadskungörelsens (1966:368,senast omtryckt 1983:569) 9 §. Där stadgas att arbetsförmedlingen får tillskyddat arbete anvisa endast den vars arbetsförmåga är så nedsatt att han ellerhon inte kan beredas arbete på den reguljära arbetsmarknaden. I övrigt villutskottet hänvisa till vad som anförts i det föregående vid behandlingen avlönebidraget om vikten av att sysselsättningsåtgärderna för handikappade verkligenförbehålls dem som är arbetshandikappade. Självfallet gäller detta ocksåSamhällsföretagsgmppen som ju handhar en betydande del avsysselsättningsåtgärderna för de handikappade. När det gäller målgrupperna fördessa åtgärder anser utskottet att de riktlinjer i frågan som här redovisats ärtill fyllest. Någon ytterligare precisering av t. ex. handikappbegreppet finnerutskottet obehövlig. Motion 2400 avstyrks mot denna bakgrund i här aktuell del. Enrad motioner tar upp frågor som rör konkurrensförhållanden mellanSamhällsföretagsgmppen och andra företag. Det gäller motionerna 703, 1085, 1927och 2400. I motion 2400 av m.fl. (m) framhålls att det i olikasammanhang har påtalats att Samhällsföretagsgruppen med hjälp av den högasubventionsgraden kan hålla en lägre prisnivå och därmed försvåra avsättningenför företag inom det privata näringslivet. Samhällsföretags verksamhet börbegränsas till att i huvudsak omfatta lego- AU 1983/84:19 39 Imotion 1085 av m. fl. (fp) erinras om att målsättningen attSamhällsföretagsgruppen skall bedriva sin verksamhet efter affärsmässigaprinciper, av naturliga skäl kan vara svår att uppnå. För att undvika ensnedvriden konkurrens gentemot andra företag är det enligt motionen därförnödvändigt med nära samarbete med det enskilda näringslivet och dessorganisationer såväl regionalt som lokalt. BörjeHörnlund (c) och () lägger i motion 1927 fram synpunkter påSamhällsföretagsgruppens prissättning. I motionen erinras om att prissättningeninom gruppen sker efter centralt rekommenderade riktHnjer som innebär att denföljer vad som i rådande konkurrenssituation får anses vara normalt marknadspris.Med den höga ersättningsnivå som gäller för Samhällsföretag blir kalkyleringenenligt motionärerna fiktiv. Särskilt farlig blir situationen enligt derasuppfattning när Samhällsföretag har en stor marknadsandel av en hårtprispressad bransch/produkt. Vidare framhålls betydelsen av att det skapas såstort förtroende som möjligt mellan Samhällsföretag och framför allt de mindreföretagen.