bet · G701BoU24 · 1983-12-31 00:00:00 — om anslag till bostads- och planadministrationen m. m.(prop. 1983/ 84:100 delvis) Regeringen har i proposition1983/84:100 bilaga 13 () under B 1 och B2 (s. 18-26) samtCl (s. 87-90) föreslagit att under elfte huvudtiteln för budgetåret1984/85 anvisa 1. tillBostadsstyrelsen ett förslagsanslag av , 2. tillLänsbostadsnämnderna ett förslagsanslag av , 3. till ett förslagsanslag av . Utskottet behandlar i detta sammanhang motionerna 1983/84: 1974 av m. fl. (m) varihemställs att beslutar att till Länsbostadsnämnderna för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av , ett i förhållande tillregeringens förslag minskat belopp med 1 milj. 1975 av m. fl. (m) varihemställs att beslutar att till för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av , ett i förhållande tillregeringens förslag minskat anslag med 5 milj. 1999 av m.fl. (c) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (1) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om fastighetsjuridisk rådgivning, 2035 av () vari, såvitt nu är i fråga,hemställs (2) att hos regeringen anhåller om förslag tillåtgärder som möjliggör ett avskaffande av statens planverk på sätt som anges i motionen, 2072 av m. fl. (c) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (3) attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag om en mer decentraliseradhantering av låneärenden (yrkandet i vad avser en minskad detaljering ibostadsfinansieringsförordningen behandlas i betänkandet BoU 1983/84:23), (4) att beslutar att hos regeringen begära atten utredning tillsätts med uppgift att pröva möjligheterna att sammanslå och statens planverk till en myndighet. 1 1983/84.19 saml. BoU1983/84:24 2 3 Uppgifter i anslutning till motionerna m. m. 3.1 organisation samt handläggningen avärenden om stadigt stöd tiU bostadsbyggandet - bostadsstyrelsenoch länsbostadsnämnderna - har det primära ansvaret för den statligaverksamheten när det gäller att främja bostadsförsörjningen. har ett övergripande ansvar som avserhela bostadssektorn. Enligt sin instruktion (1965:669, ändrad senast 1983:537)har styrelsen som huvuduppgifter bl. a. att handha den statliga låne- ochbidragsverksamheten för att främja bostadsförsörjningen, att undersöka ochbelysa utvecklingen i fråga om bostadsbyggande, bostadsmarknad ochbostadssociala förhållanden och på grundval härav ge underlag för beslut somavser det framtida bostadsbyggandets omfattning och inriktning, samt att pålämpligt sätt bistå kommuner, byggherrar och andra, som medverkar i bostadsbyggandet.Bostadsstyrelsen har även i uppgift att främja långsiktig planering avbyggandet och fortgående allmän förbättring av bostadsförsörjningen, att genområd och information främja konsumentupplysning och varudeklaration påbostadsområdet, att främja sådant utvecklingsarbete inom styrelsensarbetsområde, vars resultat kan väntas komma till praktisk användning inombostadsförsörjningen samt att i övrigt ta de initiativ som kan behövas för attfrämja att goda bostäder byggs och att en god boendemiljö skapas. leds av en styrelse som består av sjuledamöter med generaldirektören som ordförande. Under generaldirektören bedrivsarbetet pä fyra byråer: boendebyrän, byggnadsekonomibyrån, rättsbyrån och administrativabyrån samt ett personalkontor. Dessutom finns ett revisionskontor, enförfattningsenhet, en informationsenhet samt ett verkssekretariat. Tillstyrelsen är vidare knutna rådet för belånings- och värderingsmetoder,bostadssociala rådet samt delegationen församlingslokaler. Vid bostadsstyrelsenfanns enligt budgetpropositionen 161 tjänster. är chefsmyndighet förlänsbostadsnämnderna. Dessa är länsmyndigheter för den statliga verksamhetenför att främja bostadsförsörjningen. I fullgör lånsstyrelsen dearbetsuppgifter som i övriga län handhas av länsbostadsnämnderna. består som regel av fem ledamöter, som utses av regeringensamt länsbostadsdirektören. I storstadslänen omfattar nämnden flera ledamöter.Länsbostadsnämnderna år uppdelade på en teknisk och en administrativ avdelning.Antalet tjänster på nämnderna uppgick till totalt 496, varav ca145 på den tekniska och ca 280 på den administrativa avdelningen. 70 tjänsterär gemensam personal. Dessutom finns ca 40 anställda med lönebidrag vidnämnderna. Länsbostadsnämndernas arbetsuppgifter inbegriper bl. a.beslut om lån och bidrag till nybyggnad, ombyggnad, förbättring av bostäder ochenergibesparande åtgärder samt förvaltning av utestående lån. BoU1983/84:24 3 också tillsyn över kommunernas verksamhet i samband medbeslut om bostadsbidrag. Lokalt handhas låne- och bidragsverksamheten av dekommunala förmedlingsorganen. De förmedlar ansökningar om lån och bidrag tilllänsbostadsnämnderna med egna yttranden. Förmedlingsorganen beslutar ombostadsbidrag samt i vissa fall om bostadsanpassningsbidrag och energisparbidrag.Inom ramen för en försöksverksamhet har vissa kommuner fått möjligheter att istället för länsbostadsnämnden besluta om statligt stöd för vissaförbättringsåtgärder i bostadshus. 3.2 Staten och kommunerna inom plan- och byggnadsväsendet är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om plan-och byggnadsväsendet. Enligt sininstruktion (1978:848, ändrad senast 1983:549) åligger planverket särskilt attinsamla och bearbeta kunskaper och erfarenheter inom dess verksamhetsområde, atti anslutning till den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet geråd och vägledning för planväsendet samt meddela föreskrifter och allmänna rådför byggnadsväsendet. skall vidare enligt sin instruktion verka församordning mellan sina och andra myndigheters regler i frågor som rör plan-eller byggnadsväsendet. Dessutom skall planverket verka för samordning mellanverket och andra myndigheter när det gäller dels insamling och bearbetning avkunskaper och erfarenheter som rör hushållning med mark och vatten, dels rådoch vägledning beträffande fullföljandet av de riktlinjer som har beslutats förhushållningen med mark och vatten. Enligt byggnadsstadgan (76 §) har statens planverk attmeddela föreskrifter och ge exempel på godtagna tekniska lösningar och deallmänna råd i övrigt som behövs för tillämpningen av byggnadsstadgan. Dessaråd och föreskrifter publicerar planverket i Svensk byggnorm (SBN). prövar efter ansökan frågor om typgodkännandeavseende konstruktioner eller utförande i övrigt av byggnader eller andraanordningar, om vilka bestämmelser ges i byggnadsstadgan. Om en produkttypgodkänts skall planverket utfärda bevis om detta. biträder även iövrigt utomstående med utlåtande, undersökning eller annat arbete, om det är avallmänt intresse för byggnadsväsendet. leds av en styrelse. Chef för planverket är engeneraldirektör. Verket är organiserat på två avdelningar, planavdelningen ochbyggnadsavdelningen. Avdelningarna är indelade i enheter. Inom verket finnsvidare en administrativ byrå samt ett verkssekretariat. Till planverket harknutits tre rådgivande organ, rådet för samhällsplanering, ochrådet för stål- och betongnormer. Till statens planverk hör i administrativt hänseendestatens va-nämnd. Nämnden handlägger med hela landet som verksamhetsområde målenligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt mål BoU 1983/84:24 4 enligtlagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar. Enligtbudgetpropositionen (bil. 13 s. 88) fanns 147 tjänster vid verket budgetåret1983/84. Påregional nivå har länsstyrelserna uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet.Enligt byggnadslagstiftningen skall länsstyrelserna öva tillsyn överplanläggningen och byggnadsväsendet inom länet. I denna uppgift ingår som endel fastställelseprövning och besvärsprövning av ärenden enligt byggnadslagstiftningen.En annan viktig del av länsstyrelsernas arbete gäller samråd med kommunerna,bl. a. i frågor om den fysiska riksplaneringen. Kommunernaharen viktig roll inom plan- och byggnadsväsendet. Det s. k. kommunalaplanmonopolet är kommunens viktigaste instrument inom bebyggelseplaneringen.Det kommunala planmonopolet innebär att kommunerna tillagts den exklusivarätten att anta planer enligt byggnadslagen samt den därtill knutnabyggnadslovgivningen. En ny plan- och bygglag väntas beslutas av riksdagen1985. Lagen avses träda i kraft . Även enligt denna lagkommer kommunerna att tilldelas viktiga uppgifter inom plan- ochbyggnadsväsendet. 3.3Tidigare riksdagsbehandling av frågor om bostads- och planadministrationen m.m. förelades ett förslag (prop.1977/78:93) om ansvarsfördelningen inom bostadsförsörjningen m. m. Ipropositionen behandlades bl. a. inriktningen av bostadsverkets och planverketsverksamhet samt vissa organisationsfrågor. (CU 1977/78:28) ställdesig bakom vad i propositionen förordats. Den inriktning m. m. av verksamhetensom då lades fast är i allt väsentligt fortfarande gällande. Ipropositionen behandlades byggadministrationsutredningens betänkandeBostadsverket, Samordning-decentralisering (SOU 1976:26). I betänkandetföreslogs en sammanslagning av och planverket. Utredningenansåg att behovet av samordning mellan bostadspolitisk verksamhet, fysiskplanering och byggnadsväsen bäst tillgodosågs om verksamheterna handlades inomsamma organisatoriska enhet. Utredningen ansåg att några påtagliga nackdelarmed att föra samman och planverket till en myndighet knappastexisterade och att de under alla förhåUanden vägdes upp av fördelarna med ensammanslagning. I betänkandet lämnades förslag till en central organisationför verksamheten. Majoritetenav de remissinstanser som uttalade sig om utredningens förslag i denna del varpositiv till en sammanläggning. a. att sammanläggningeninnebär fördelar, bl. a. genom att normarbetet kunde samordnas och genom attden fysiska planläggningen, byggandet och finansieringsfrågorna skulle kommaatt handläggas inom samma myndighet. , som inte deladebyggadministrationsutredningens förslag om sammanläggning framhöll attstyrelsen är en sektorsmyndighet medan BoU 1983/84:24 5 planverketsverksamhet är av övergripande natur. En sammanläggning skulle enligt styrelseninnebära att mycket olikartade verksamheter förenades i ett verk. Ipropositionen framhölls att en allmän restriktivitet borde gälla i fråga om atttillskapa stora enheter i samhället samt att en förbättrad samordning mellanbostadsstyrelsen och planverket kunde uppnås i huvudsak med bibehållande av debåda verken. I propositionen anfördes att de båda verken inte bordesammanläggas men att en bättre och nödvändig samordning mellan dem bordeövervägas. motion (s) anfördes att goda skäl för en sammanläggning hade lagts fram avbyggadministrationsutredningen och att behov av samordning mellan bl. a.bostadspolitisk verksamhet och fysisk planering bäst tillgodoses om verkensammanlades. Utskottetanslöt sig till vad i propositionen förordats och avstyrkte motionen. I enreservation (s) anfördes att utredningen klart visat fördelarna med ensammanläggning och att denna uppfattning vunnit starkt stöd avremissinstanserna. Reservanterna föreslog ett tillkännagivande tillregeringen om att en sammanläggning borde ske. I detta betänkande behandlas vad i budgetpropositionenföreslagits om anslag tiU , länsbostadsnämnderna och statensplanverk. Vidare behandlas inriktningen, utformningen och omfattningen av denstatliga bostads- och planadministrationen såvitt dessa frågor tagits upp ivissa motioner. Åtgärder som gör det möjligt att avskaffa statensplanverk begärs i motion 2035 (m) yrkande 2. Motiveringen för yrkandetåterfinns i motion 923 (m). I denna motion anförs bl. a. att Svensk byggnorm(SBN) bör ersättas med enkla tekniska funktionskrav och ett fåtal bindandebestämmelser. Ansvaret kan, enligt motionärerna, ligga direkt på riksdag ellerregering. Vidare anförs att verkets typgodkännandeverksamhet skulle kunnaprivatiseras genom ett auktorisationsförfarande. Slutligen anförs att verketsinformation till kommunerna med fördel skulle kunna överföras tilllänsstyrelserna. Sammanfattningsvis anser motionärerna att planverket böravskaffas och att nuvarande verksamhet antingen skall avvecklas, privatiseraseller överföras till andra myndigheter och departement. Medanledning av vad motionärerna anfört och hemställt vill utskottet anföraföljande. Somframgått ovan (avsnitt 3.2) har statens planverk ansvar för väsentligauppgifter inom plan- och byggnadsväsendet. Det är enligt utskottets uppfattninginte möjligt att i större omfattning avveckla denna verksamhet BoU1983/84:24 6 även om verksamhetens inriktning m.m. kan behöva ses övervid skilda tillfällen. I detta sammanhang kan erinras om att verket vidutarbetande av sitt budgetförslag har att överväga och pröva verksamhetensomfattning och inriktning. Inte minst i ett samhällsekonomiskt ansträngt lägeblir denna prövning omfattande och noggrann och leder inte sällan till att ioch för sig viktiga arbetsuppgifter måste skjutas eller kanskeinte alls kan komma att ingå i myndighetens verksamhet. Såvitt rör planverkets verksamhet i den del denna berörs imotion 923 (m) vill utskottet ytterligare anföra. Motionärerna anser somframgått ovan att SBN bör kunna ersättas med enkla funktionskrav m. m. och attansvaret för arbetet i samband därmed kan ligga direkt på riksdag ellerregeringen. Utan att här närmare gå in på omfattningen och utformningen avnormerna som sådana vill utskottet erinra om att i den lagrådsremiss medförslag till ny plan-och bygglag (PBL) som f. n. behandlas av lagrådet fråganom SBN:s ställning m. m. i en ny bygglagstiftning tås upp. Bostadsministernanför därvid att en ny SBN bör utarbetas i anslutning till PBL, Frånsett ettförslag i PBL-remissen om ett bemyndigande för regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer att meddela vissa materiella bestämmelser förordas ilagrådsremissen inte några större avvikelser från dagens normgivningssystem påbyggsidan. Detta innebär, om vad i lagrådsremissen i denna del anförtsförverkligas, att PBL-systemet kommer att bestå av lag, förordning ochmyndighetsföreskrifter. Det finns inte anledning att här föregripa riksdagensbehandling av PBL-förslaget. Utskottet vill dock uttrycka den uppfattningen attdet inte är realistiskt och inte heller önskvärt att lägga, vad i motionen idenna del föreslagits, till grund för ett beslut om hur normarbetetpå byggsidan i fortsättningen bör utformas. Tvärtom finns goda skäl hävda attden ordning som gäller i allt väsentligt torde komma att bestå under denperiod som kan överblickas. Med det anförda har utskottet inte nu tagitställning till frågan om normernas detaljeringsgrad m. m. Vad rör den i motionen berörda frågan om planverketstypgodkännandeverksamhet är avsikten att denna helt skall finansieras medavgifter. I budgetpropositionen (bil 13 s. 90) anför bostadsministern att hanräknar med att kostnaderna för verksamheten i likhet med föregående budgetåräven under nästa budgetår helt skall finansieras med avgifter. Utskottet haringen annan uppfattning än den som framförs i budgetpropositionen såvitt rörtypgodkännandeverksamheten och finansieringen av den. Som framgått ovan(avsnitt 3.2) innebär verksamheten bl. a. att typgodkännande utfärdas avseendekonstruktion eller utförande i övrigt av byggnader eller anordningar, om vilkabestämmelser ges i byggnadsstadgan. Det är inte heller beträffande dennaverksamhet realistiskt eller önskvärt att den privatiseras genom ettauktorisationsförfarande eller på annat sätt. Motionärernas instäUning tillplanverkets typgodkännandeverksamhet delas inte av utskottet. Vadslutligen rör motionärernas förslag om att planverkets information till BoU1983/84:24 7 kommunerna med fördel skulle kunna överföras tilllänsstyrelserna finns anledning erinra om att länsstyrelserna redan f. n. harviktiga uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet och att det därvid finnsbehov av information och samråd mellan länsstyrelserna och kommunerna. Vad imotionen anförts om planverkets information till kommunerna är dessutom alltförallmänt hållet och opreciserat för att tas som utgångspunkt ens för en mycketöversiktlig diskussion om utformningen av planverkets information tillkommunerna. Sammanfattningsvis finner utskottet att vad i motion 2035(m) yrkande 2 föreslagits om ett avskaffande av statens planverk inte börbifallas av . Som framgått ovan saknas i motionen på varje punkt bärandemotiv för det framlagda förslaget. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotion 2035 (m) yrkande 2. En utredning med uppgift att prövamöjligheterna att samrnanslå och planverket tiU en myndighetföreslås i motion 2072 (c) yrkande 4. Motionärerna anför att ett allmänt kravär att man skall minska administrationen. Om detta skall bli möjligt måsteriksdagen enligt motionärernas uppfattning besluta om radikala förändringar iregelsystemet bl. a. såvitt avser bostadsfinansieringssystemet. Dessaförändringar bör enligt motionärerna utformas så att det nuvarandefinansieringssystemet för bostäder ersätts med ett räntelånesystem. Motionsförslag till sådana förändringar har utskottetavstyrkt i betänkandet BoU 1983/84:23 bl. a. med hänvisning tillbostadskommitténs pågående arbete. Redan mot bakgrund härav avstyrker utskottetbifall även till motion 2072 (c) yrkande 4 om utredning om sammanslagning avbostadsstyrelsen och planverket. Därutöver bör erinras om att (prop.1977/78:93 CU 28) som framgått ovan hade att pröva frågan om eiisammanslagning av de båda myndigheterna och därvid ansett att en sammanslagninginte borde ske. Åven om det kan hävdas att det därefter inträffatomständigheter som skulle kunna motivera en översyn av frågan finner utskottetinte nu skäl förorda att en sådan översyn görs. Utskottet utgår från attregeringen har sin uppmärksamhet riktad på frågan om organisationen m. m. av destatliga myndigheternas verksamhet och vidtar de åtgärder som kan anseserforderliga utan begäran därom. En mera decentraliserad hantering av ärenden om statligtbostadsstöd föreslås i motion 2072 (c). I motionens yrkande 3 hemställs attriksdagen beslutar begära förslag i frågan. Motionärerna anser att endecentralisering av låneärenden till nivå medför snabbare handläggningoch lägre administrationskostnader. Åven detta motionsförslag förutsätterenligt motionärernas uppfattning att den av dem förordade utformningen avbostadsfinansieringen genomförs. Utskottet vill inledningsvis erinra om att frågan ombeslutsnivån när det gäller ärenden om statliga bostadslån flera gångerövervägts av regering och BoU1983/84:24 8 Här kan erinras om att den ovannämndabyggadministrationsutredningen föreslog en kommunalisering av vissa låne- ochbidragsbeslut. Detta förslag fick ett blandat mottagande av remissinstanserna.Det vann heller inte stöd av regering och riksdag. Enligt utskottets uppfattning finns goda skäl för enanslutning till en princip som innebär att en uppgift inte bör ligga på högrebeslutsnivå än nödvändigt i förhållande till de av besluten berörda. För att enkommunalisering av långivningen skall ge positivt resultat krävs förmodligenen omfattande förenkling av regelsystemet, Åven om regelsystemet harförenklats i inte ringa omfattning bl. a. i samband med beslut (BoU1983/84:11) om ett bostadsförbättringsprogram finns enligt utskottetsuppfattning dock inga större möjligheter mera allmän kommunaliseringenligt motionärernas förslag. I sammanhanget vill utskottet dock erinra om attsedan den 1 januari 1984 pågår en försöksverksamhet med beslutanderätti fråga om stafligt stöd för vissa förbättringsåtgärder i bostadshus. Sålundahar de i verksamheten deltagande kommunerna att bl. a. besluta om vissaräntebidrag. skall kommunernas förmedlingsorgan i ställetför länsbostadsnämnderna besluta om bidrag. Vidare beslutar kommunerna ombostadsbidrag samt i vissa fall i ärenden om bostadsanpassningsbidrag ochenergisparbidrag. Utskottet utgår från att regeringen fortlöpande prövar om,och i så fall i vilken omfattning, det är lämpligt och önskvärt attkommunalisera bostadslåneverksamheten och lämnar sin syn på fråganom en förändring av den administrativa hanteringen bedöms böra genomföras. Enriksdagens uttryckliga begäran därom är mot denna bakgrund inte erforderlig.Utskottet vill erinra om att en utvärdering av den nu pågåendeförsöksverksamheten med beslutanderätt kommer att ge ytterligareunderlag för bedömning av frågan. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotion 2072 (c) yrkande 3 såvitt yrkandet behandlas i detta betänkande. I tre motioner - motionerna 1974 (m), 1975 (m) och 1999(c) yrkande 1 -behandlas frågor som berör anslag till ochlänsbostadsnämnderna avseende /85. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 2425) föreslåslänsbostadsnämnderna ges ansvaret för en fastighetsjuridisk rådgivning tillsmåhusägarna med som centralt stödjande organ. Medel förutbildning och information i sammanhanget - ca . för budgetåret1984/85 - har föreslagits belasta det under elfte huvudtiteln upptagna anslagetB16 Information och utbildning m. m. Frågan om fastighetsjuridisk rådgivning tas upp imotionerna 1974 (m) och 1999 (c) yrkande 1. Enligt motionärernas uppfattningbör medel för verksamheten inte beräknas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkervad i motionerna anförts om att medel för verksamheten inte borde beräknaseller att BoU1983/84:24 9 verksamheten borde kunna tillgodoses utan att särskildamedel för den beräknades. I propositionen har 5 milj. kr. beräknats under anslagetBostadsstyrelsen (bil. 13 s. 21) för kommunernas medverkan i arbetet medåtgärder mot strålrisker i byggnader. I proposition 1979/80:97 omåtgärder mot strålrisker lämnade utan erinran ett förslag om att tillkommunerna skulle utgå ett bidrag med . för varjebeviljat s. k. radonlån. Tidsperioden för denna bidragsgivning sträcker sigt.o.m. I motion 1975 (m) föreslås att det tidigare beslutadebidraget inte skall utbetalas. tidigare beslut bör stå fast. Enligt utskottetsuppfattning finns inte anledning förorda att den tidigare beslutadebidragsgivningen skall upphöra. Motion 1975 (m) avstyrks sålunda. Beträffande anslag i övrigt såvitt nu är i frågatillstyrks vad i budgetpropositionen förordats. 1. beträffande avskaffande av statensplanverk att avslår motion 1983/84:2035 yrkande 2, 2. beträffande sammanslagning avbostadsstyrelsen och statens planverk att avslår motion 1983/84:2072yrkande 4, 3. beträffande decentraliseradhantering av ärenden om statligt bostadsstöd att avslår motion1983/84:2072 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 4. beträffande fastighetsjuridiskrådgivning att med godkännande av vad i regeringsprotokolletförordats avslår motionerna 1983/84:1974 och 1999 yrkande 1, 5. beträffande anslag tillbosladsstyrelsen att med bifall till vad i regeringsprotokolletföreslagits och med avslag på motion 1983/84:1975 till /85 under elfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av52102000 kr., 6. beträffande, ani/ag ( övrigt attriksdagen med bifall till vad i regeringsprotokollet föreslagits för budgetåret1984/85 under elfte huvudtiteln anvisar a. tillLänsbostadsnämnderna ett förslagsanslag av , b. tillStatens planverk ett förslagsanslag av . På bostadsutskottets vägnar . BoU1983/84:24 10 Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), (), Per (), LennartNilsson (s), (), likman (fp), (),() och (). 1 Avskaffande av statens planverk , , och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande.som på s. 5 börjar "Med anledning" och på s. 7 slutar"motion 2035 (m) yrkande 2" bort lyda: Det är inte bara önskvärt utan i hög grad nödvändigt attmotverka och komma till rätta med krångel och onödig byråkrati. Den enskildamänniskan skall vara utgångspunkten för utformningen av samhället. Ett sådantsynsätt är den bästa garantin för begränsning av byråkratin. Den byråkrati som vuxit fram genom politiska beslut är nuså omfattande, detaljerad och griper in i människors liv på ett sådant sätt attvägen till ett mindre byråkratiskt samhälle blir lång och arbetskrävande.Grunden för ett reformprogram innebär att strukturella förändringar måstevidtas på flera områden inom den offentliga sektorn. Metoder för att begränsa denoffentliga sektorn är privatisering, rationalisering och/eller överföring tillannan myndighet, avreglering eller avveckling.