bet · G701LU18 · 1983-12-31 00:00:00 — omunderhållsbidrag m. m. I betänkandet behandlar utskottetfyra motioner som har anknytning till bestämmelserna om underhållsbidrag ochbidragsförskott. Mofionerna rör frägor om underhållsbidrag till make,underhållsbidrag vid gemensam vårdnad, barns ansvar för rättegångskostnader iunderhållsmål samt försäkringskassas talerätt i underhållsmål. Motion 1983/84:1157 av () vari yrkas alt hos regeringen begär en översyn av reglerna omrättegångskostnader i mål om underhållsbidrag så att orimliga ekonomiskakonsekvenser ej uppslår för barn i sådana rättegångar. Motion 1983/84:1160 av KjellJohansson och (båda fp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag fill ändring av bestämmelserna om underhällsbidragtill make. Motion 1983/84:1165 av () vari yrkas alt beslutar en ändring av 7 kap. 2§ såatt underhållsskyldighet för föräldrar med gemensam vårdnad regleras enligtförslaget i motionen. MoUon 1983/84:2449 av NilsCarlshamre m. fl. (m) vari yrkas såvitt nu är i fråga 3. att hos regeringen begär utredning ochförslag syftande till att ge befogenhet att inför domstolföra talan rörande ändring av underhållsbidrag för barn. Yrkandena 1 och 2 i motion 1983/84:2449 kommer utskottetatt pröva i ell senare sammanhang. Underhållsbidrag till make efter äktenskapsskillnad skedde en genomgripandereform av reglerna om underhållsskyldighet i ochföräldrabalken. Ett huvudsyfte med reformen var alt underhållsbördan förunderhållsskyldiga med svag ekonomi skulle mildras. Ett annat syfte var all enmer enhetlig bedömning av frågan om underhållsbidrag skulle komma till stånd.När det gäller makes skyldighet all efter skilsmässa betala underhållsbidragtill andra maken var utgångspunkten för den nya regleringen att var och en avmakarna efter skilsmässan skall 1 1983/84. LU1983/84:18 2 svara för sin egen försörjning. Huvuddelen av reformenträdde i kraft . Bestämmelser om underhållsskyldighet efter skilsmässa hartagils in i 11 kap. (GB). De innebär i huvudsak följande.Efter äktenskapsskillnad svarar varje make för sin försörjning. Om make underen övergångstid är i behov av bidrag till sitt underhåll har maken dock rättatt få underhällsbidrag av den andre maken. Bidragsskyldigheten är beroende avden makens förmåga och övriga omständigheter. Syftet med bidragsregeln är attge den behövande maken möjligheter att genom utbildning och omskolning skaffaförvärvsarbete eller förbättra inkomsterna. Underhållsbidrag kan undantagsvisutgå också för längre lid, nämligen om den bidragsbehö-vande maken harsvårigheter att försörja sig själv efter upplösningen av etl långvarigtäktenskap eller om det annars föreligger synnerliga skäl. Underhållsbidragskall utges fortlöpande men om det finns särskilda skäl kan rätten dockbestämma att bidrag skall erläggas med ett engångsbelopp. Underhållsbidragetupphör inte automatiskt om den underhållsberättigade gifter om Dom eller avtal om underhållsbidrag kan jämkas av rätten,om ändring i förhållandena föranleder det. Avtal om underhåll kan också jämkasav rätten, om avtalet är oskäligt med hänsyn till omständigheterna vid desstillkomst och förhållandena i övrigt. Endast om synnerliga skäl föreligger fårdock på grund av ändring i förhållandena underhållsbidrag höjas utöver delhögsta belopp till vilket bidraget tidigare varit bestämt. Rätten att kräva utfastställt underhållsbidrag preskriberas . Möjlighet saknas attbryta preskriptionen. Enligt övergångsbestämmelserna till lagändringarskall bidragsskyldighet som bestämts enligt äldre bestämmelser bestå ienlighet med vad som följer av domen eller avtalet, I fråga om jämkning avsådan dom eller avtal gäller dock de nya bestämmelserna. Motionärerna framhåller att degenom reform införda underhållsreglerna är förnuftigt utformade.Bestämmelserna ansluter till en modern syn på jämställdheten mellan könen,Bidragsskyldighel som har beslämis före består dock enligt domeller avtal, I sådana fall kan jämkning emellertid ske av domstol, däromständigheterna motiverar detta, I ett hänseende anser moi;ionärerna alt den nya ordningeninte är godtagbar. Det är i fråga om underhållsskyldiga som uppnått pensionsåldern.Enligt motionärerna kan det inle anses rimligt att underhållsskyldighet skallfortsätta efter uppnådd pensionsålder. Det ter sig orimligt att den som ärpensionär skall behöva dra sin f, d, maka inför domstol i syfte att fåunderhållsbidraget ändrat, Mofionärernaanser att en ändring bör komma till stånd. LU1983/84:18 3 exempelvis träda i den bidragsskyldiges ställe. Härigenomskulle man enligt motionärernas mening undvika att en pensionär tvingas levaunder knappa omständigheter, därför att pensionären inte vill, eller kanskeinte kan, genomföra en process om underhållsskyldigheten. Underhållsbidrag till barn vid gemensam vårdnad Som framgår av det föregåendeinnebar reform även en genomgripande förändring av reglerna iföräldrabalken (FB) om underhållsbidrag till barn. gällande bestämmelserinnehåller i huvudsak följande. Föräldrarnas underhållsskyldighet gäller i princip endasttill dess barnet fyller 18 är. Föräldrarnas underhållsplikt är aldrigovillkorlig utan beror av föräldrarnas ekonomiska förmåga och barnets behov.Föräldrarna skall sinsemellan ta del i kostnaderna för barnels underhåll eftervars och ens förmåga. En förälder har rätt att förbehålla sig ett belopp försitt eget underhåll när underhållsbidrag skall bestämmas till etl barn.Förbehåll får också ske för skälig bostadskostnad. I vissa fall kan denunderhållsskyldige förbehållas även belopp för hemmavarande makes ellersamboendes underhåll. Också försörjningsskyldigheten mot egna barn som vistashemma beaktas när bidraget skall beräknas. Enligt 7 kap, 2 § FB skall förälder fullgöra sinunderhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet om förälderninte har vårdnaden om barnet och inte heller varakfigt bor tillsammans medbarnet. Om föräldrarna har gemensam vårdnad föreligger skyldighet för förälderatt utge underhållsbidrag om barnet varaktigt bor tillsammans med endast denandra föräldern. En förälder som är skyldig att betala underhållsbidrag harfr, o, m, rätt till avdrag på bidraget, om han eller hon harhaft barnet hos sig av minst fem hela dygn. Underhällsbidrag fastställs genom dom eller avtal, Iprincip har föräldrarna full frihet att träffa avtal om underhållsbidrag. Domeller avtal om underhållsbidrag kan jämkas, bl, a, om ändring i förhållandenaföranleder det. Vidare kan ett löpande underhållsbidrag omprövas efter sex årutan att någon ändring i förhållandena inträtt. Underhållsbidrag till bl, a, barn räknas upp varje årenligt bestämmelser i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag.Uppräkningen följer ändringarna i basbeloppet. I samband med reformbegränsades höjningarna av underhållsbidragen till sju tiondelar avbasbeloppshöjningen. Fordran på obetalda underhållsbidrag preskriberas . Nära samband med reglerna om underhållsbidrag harbestämmelserna i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Bidragsförskott utgår iprincip när ingendera eller bara den ena föräldern har vårdnaden om barnet. Enförutsättning är dock alt bara en förälder bor tillsammans med barnet. LU1983/84:18 4 båda föräldrarna vårdnaden gemensamt kan bidragsförskottutgå om den ene föräldern inte varaktigt bor tillsammans med barnet.Bidragsförskott lämnas inte om vårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigt skälunderlåter alt bidra eller att medverka fill att få underhållsbidrag ellerfaderskap till barnet fastställt. Även i vissa andra fall kan bidragsförskottvägras, bl, a, om fastställt underhållsbidrag betalas i vederbörlig ordning ochbidraget inte understiger vad som kan utgå i bidragsförskott. Bidragsförskott utgår i regel av basbeloppet. Omden underhållsskyldige betalar det fastställda underhållsbidraget och detta ärlägre än bidragsförskottet, utgör bidragsförskottet skillnaden mellanunderhållsbidraget och av basbeloppet. Något återkrav riktas i dessa fallinte mot den underhållsskyldige. Vidare gäller att om ett fastställtunderhållsbidrag uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige börbetala i bidrag, utgår bidragsförskottet inte med högre belopp änunderhållsbidraget. När en underhållsskyldig har delgetts beslut om altbidragsförskott har beviljats, skall inbetalningarna av underhållsbidraget upplill bidragsförskottsnivån i fortsättningen göras lill försäkringskassan.Utgivna bidragsförskott skall således i princip återbetalas av denbidragsskyldige föräldern. I vissa fall kan emellertid medgeeftergift. I motionen hänvisas tillbestämmelserna i 7 kap. 2 § FB om att föräldrar vid gemensam vårdnad betalarunderhållsbidrag endast om barnet varaktigt bor tillsammans med den andreföräldern. Enligt motionären har bestämmelsen av de exekutiva myndigheternatolkats så att underhållsskyldigheten upphör om barnet bor i annat hem eller ärplacerat genom socialnämndens försorg. Denna tolkning leder till attbidragsförskott då kan utgå. Inle heller kan införsel förunderhållsbidrag beviljas. För ett barn i motsvarande situation men där endasten av föräldrarna är vårdnadshavare finns både möjligheten till bidragsförskottoch införsel. Del måsle enligt motionärens mening anses orimligt attunderhållsskyldigheten skall upphöra endast på grund av att den andre föräldernav någon orsak inte kan faktiskt vårda barnet. Motionären föreslår allbestämmelsen i ändras på sådant sätt att underhållsskyldighetenför en förälder vid gemensam vårdnad kvarstår barnet äromhändertaget eller av annan orsak inte längre varaktigt bor tillsammans medden andra föräldern. I proposition 1978/79:12 anfördedepartementschefen (s.91) att man måste räkna med att föräldrar som vill hagemensam vårdnad inte alltid kan enas om storleken av det underhållsbidrag somskall utges av den som inte varakfigt bor tillsammans med barnet och alltsåinte i samma utsträckning LU1983/84:18 5 som den andra föräldern svarar för de direkta kostnadernaför barnet. I sådana fall borde föräldrarna ha möjlighet all utan att ge uppden gemensamma vårdnaden få underhållsbidraget fastställt av domstol. Departementschefenförordade därför att en skyldighet att betala underhållsbidrag skulle gällainte bara när någon av föräldrarna saknar del i vårdnadenutan också i princip när föräldrarna har vårdnaden gemensamt om barnet. Genomatt införa regler om underhållsbidrag vid gemensam vårdnad fick man enligtdepartementschefen en naturlig utgångspunkt för en reglering avbidragsförskott i dessa fall, I specialmofiveringen påpekades (s, 157) att förslagetinnebar att, när endast en av föräldrarna har vårdnaden om barnet, den andraföräldern är skyldig att utge underhållsbidrag inte endast när vårdnadshavareockså utövar den faktiska vårdnaden utan även i den situationen att barnetvaraktigt bor hos t, ex, sina far- eller morföräldrar eller vistas i fosterhem.När det gällde gemensam vårdnad däremot är avgörande för bidragsskyldighetenatt barnet varaktigt bor tillsammans med en av föräldrarna, I likhet med vadsom gäller för fallet med en ensam vårdnadshavare borde nämligen ingen avvårdnadshavarna kunna förpliktas att utge underhållsbidrag om barnet ärvarakfigt bosatt hos en tredje person eller har eget hem. Förslaget innebarenligt departementschefen således att liksom dittills kunde alltså giftaföräldrar vid gemensam vårdnad inte i princip åläggas att betalaunderhållsbidrag, när barnet stadigvarande vistas på annan ort. har i ett iseptember 1983 avgivet betänkande föreslagit bl, a, ändrade regler om beräkningav underhållsbidrag och bidragsförskott, I syfte att åstadkomma ett beräkningssystem som är enklareoch gör två icke samboende föräldrar mindre beroende av varandras ekonomiföreslår kommittén schablonberäkning i ökad omfattning såväl av barnets behovsom av förälderns förmåga. Vidare föreslår kommittén att vardera föräldernsandel av underhållet inte längre skall bestämmas i proportion till föräldrarnasförmåga utan i stället utgöra hälften av barnets behov. Bristande förmåga alttäcka barnets halva behov kan finnas hos vardera föräldern men ingendera taröver den andres försörjningsandel. Däremot finns alltid bidragsförskottet somen garanti om den bidragsskyldige förälderns hälft inte kan täckas genomunderhållsbidrag. Kommittén anser sig också kunna konstatera attindexomräkningen med sju tiondelar av basbeloppsändringen inneburit en fögamotiverad begränsning i förhållande fill den genomsnittliga löneutvecklingenför industriarbetargruppen. Kommittén finner därmed att det inte finns skäl attlängre behålla begränsningen av indexomräkningen. Bidragsförskottets uppgift är enligt kommitténsuppfattning att så långt möjligt söka utjämna ekonomiska skillnader mellan barntill särlevande och LU1983/84:18 6 Med hänsyn härtill bör enligtkommittén stödet utformas som en garanfi för den hälft av barnets kostnader somden bidragsskyldige föräldern efter förmåga skall svara för. Härigenom fårbarnet nämligen anses komma i en situation som i princip kan jämföras med dennär tvä samlevande föräldrar direkt bidrar till dess försörjning, I konsekvensmed denna inställning har kommittén avvisat tanken på en behovsprövning avbidragsförskottet i förhållande till värdnadshavarens ekonomi liksom enbeskattning av detsamma, I de fall barnet saknar behov av underhållsbidrag helteller delvis föreslås att bidragsförskottet reduceras i motsvarande mån, Deskillnader i studiefrekvens som föreligger mellan äldre tonåringar beroende påom vårdnadshavaren är ensam- eller samboende kan enligt kommitténs uppfattningtill stor del antas ha ekonomiska orsaker. För att söka utjämna dessaskillnader föreslår kommittén att bidragsförskott för dessa ungdomar skallkunna ges längst t, o, m, utgången av juni månad det år under vilket denstuderande fyller . Bidragsförskottets funktion av en garanti harföranlett kommittén att föreslå en höjning av bidragsförskottsbeloppet till0,46 basbelopp fr, o, m, . Barns ansvar för rättegångskostnader i underhållsmål I mål om underhållsbidrag Uksomannars i mål där en underårig är kärande eller svarande gäller att barnetsjälvt inte får föra sin talan utan måste företrädas av en ställföreträdare,dvs, i allmänhet vårdnadshavaren eller särskilt förordnad förmyndare. Barnetanses likväl som part i målet. De allmänna bestämmelserna om rättegångskostnader viddomstol återfinns i 18kap, . Huvudregeln i 18kap, 1 §rättegångsbalken (RB) är att part som förlorar ett mål skall ersätta motpartendennes rättegångskostnader. Denna bestämmelse tillämpas t, ex, i mål som endastavser underhåll fill barn. Har den vinnande parten allmän rättshjälp enligträttshjälpslagen (1972:429) får den förlorande parten i stället ersätta statenvad som utgått i rättshjälpskostnad. Om frågan om underhåll behandlas inomramen för ett mål angående äktenskapsskillnad eller vårdnad, dvs, etl sådanträttsförhållande som inte kan bestämmas annat än genom dom, kan rätten förordnaatt vardera parten skall bära sin rättegångskostnad (18 kap, 2 § RB och 6kap,14 § FB), Domstolen kan också enligt 18 kap, 4 § RB i vissa andra fall förordnaatt vardera parten skall bära sin kostnad eller jämka den enes kostnadsersättning,om parterna ömsom vunnit och förlorat eller om ett yrkande endast delvisbifallits. En part kan bli skyldig att ersätta motparten dennesrättegångskostnad om parten gjort sig skyldig till illojal eller försumligprocessföring (18 kap, 3 eller 6§ RB), Skall parten ersätta kostnaden kanpartens ställföreträdare, ombud eller biträde åläggas alt fillsammans medparten solidariskt svara för kostnaderna. LU1983/84:18 7 Reglerna om rättegångskostnader kanmedföra att-om exempelvis en bidragsskyldig förälder för talan om jämkning avunderhållsbidraget och får bifall fill sin talan kan barnet förpliktas betalaförälderns rättegångskostnader. Frågan om barns ansvar för rättegångskostnadernai underhållsmål har fidigare behandlats av med anledningav motioner. Vid 1975/76 och 1978/riksmöten avslog påhemställan av lagutskottet motionsyrkanden om att den som för barnets talanskulle bli ersättningsskyldig för motpartens rättegångskostnader när barnet ärförlorande part (LU 1975/76:33 och 1978/79:9), Vid sistnämnda tillfällebehandlade utskottet också elt motionsyrkande om all domstol i underhållsmålskulle få förordna alt vardera parlen skall bära sin rättegångskostnad.Utskottet (LU 1978/79:9) framhöll därvid att mål om jämkning avunderhällsbidrag kunde beräknas bli vanligare och att redan debefintliga jämkningsmålen vållat problem för domstolarna när det gälldefördelningen av rättegångskostnaderna. Utskottet ansåg att de nuvaranderättegångskostnadsreglerna inle var helt tillfredsställande och attbestämmelserna borde ses över. Vad utskottet anfört gav som sinmening regeringen till känna. Riksdagsskrivelsen överlämnades sedermera fillrättegångsutredningen (Ju 1977:06), Spörsmålet aktualiserades åter vid 1979/80års med anledning av en motion. Utskottet (LU 1979/80:26) förordadeall regeringen närmare borde överväga frågan om barns återbetalningsskyldig-helför statsverkets kostnader för allmän rättshjälp åt barnets motpart.Övervägandena syntes enligt utskottet lämpligen böra ske i anslutning lill ettställningstagande till rältegångsutredningens betänkande. Vad utskottet anförtgavs regeringen fill känna, Rätlegångsulredningen har i sitt betänkande (SOU 1982:26)Översyn av 1 behandlat frågan om kostnader i mål om jämkningav underhållsbidrag. Något förslag till ändrad lagstiftning i förevarande hänseendeframläggs inte i betänkandet. Enligt utredningens mening bör problemen iförsta hand lösas på annat sätt än genom ändringar i reglerom rättegångskostnad. En närmare redogörelse för rältegångsutredningensuttalanden finns intagna i utskottets betänkande (LU 1982/83:24), Frågan prövades ånyo av med anledningav en mofion. Utskottet konstaterade (LU 1982/83:24) att det alltjämt framstodsom angeläget att frågan om barns ansvar för rättegångskostnaderna iunderhållsmål får en tillfredsställande lösning. Med hänsyn fill riksdagenstidigare uttalanden utgick utskottet från att regeringen i samband medställningstagandena till rättegångsutredningens betänkande och ett väntatbetänkande från utredningen om barnens rätt rörande barns talerätt skulle övervägaspörsmålet i hela dess vidd. Något nytt tillkännagivande i ämnet frånriksdagens sida var därför inle erforderligt. LU 1983/84:18 I motionen framhålls att det ftjrekommer attförsäkringskassan lar initiativ till att en vårdnadshavares underhållsbidraghöjs, då det t. ex. anses vara för lågt i förhållande fill SGI(sjukpenninggrundande inkomst). Vårdnadshavaren måste då ofta i barnens namninleda tvist vid domstol. I ett aktuellt fall höjdes enligt motionärenunderhållsbidraget från O fill . i fingsrätten, medan hovrättensänkte underhållsbidraget lill . De två barnen ålades avhovrätten att solidariskt ersätta faderns rättegångskostnader med omkring 2 000kr. Motionären anser det orimligt att barn skall få kostnader för alt statenskall kunna driva in högre underhållsbidrag från fadern. Denna kostnad, oftasom skuld, kan följa barnen upp till vuxen ålder. handhar försäkringskassornaadministrationen av bidragsförskotten. beslutar som förstainstans i frågor om bidragsförskott. Besluten kan överklagas tillförsäkringsrätterna och därefter till försäkringsöverdomstolen. Tillledning för handläggare hos socialnämnder och försäkringskassor harsocialstyrelsen och gemensamt gett ul riktlinjer förtillämpningen av reglerna om underhållsbidrag och bidragsförskott (Underhållsbidragoch bidragsförskott; allmänna råd från 1982:1 ochriksförsäkringsverket 1982:2). fall har att bedöma den underhållsskyldigesbetalningsförmåga och barnets behov av underhållsbidrag bör detta enligtriktlinjerna från och i regel ske medhjälp av samma anvisningar till beräkningsmetod som getts som hjälp förfastställande av underhållsbidrag, I sammanhanget kan nämnas att socialstyrelsenoch i förordet till sin publikation anför att de allmännaråden rörande underhållsbidrag och bidragsförskott kan användas som endetaljerad handledning men att det är angeläget att understryka att en slutligbedömning allfid måste göras med tanke på vad som är skäligt i det enskildafallet. Ombidragsförskott utgår med utfyllnadsbidrag och finner att denunderhållsskyldiges situation så förbättrats att enderhållbidra-get kan höjas,saknar emellertid möjlighet att själv föra talan om höjningav bidraget. Sädan talan kan endast föras av vårdnadshavaren eller, om bådaföräldrarna har vårdnaden gemensamt, av den förälder hos vilken barnet ärstadigvarande bosatt. kan följaktligen endast initiera entalan om höjning av underhållsbidraget. LU1983/84:18 9 Motion 2449 (yrkande 3) Motionärerna hänvisar fill att närunderhållsbidrag har fastställts till lägre belopp än bidragsförskottet såutges bidragsförskott med det belopp som erfordras för utfyllnad upp tillbidragsförskottsnivån. I dessa fall har enligt motionärerna den vårdnadshavandeföräldern inget eget ekonomiskt intresse av att bevaka alt underhållsbidragethöjs när förbättrad ekonomi hos den underhållsskyldige skulle motivera detta; ivart fall inte förrän den möjliga höjningen skulle bli så stor attunderhållsbidraget skulle överstiga fullt bidragsförskott. Motionärerna anserdet angelägel att försäkringskassorna i nämnda fall ges rätt att själva föratalan inför domstol om underhållsbidrag fill barn. I motionen begärs utredningoch förslag av regeringen med detta syfte. Frågan om försäkringskassornasuppgifter när det gäller underhållsbidrag har behandlats av vid flerafillfällen med anledning av mofioner. En utförlig redogörelse för behandlingenav frågan finns inlagen i utskottets betänkande LU 1981/82:25. Senast utskottetbehandlade frågan var vid 1982/. I sitt betänkande (LU1982/83:24) hänvisade utskottet fill att frågan var föremål för prövning avensamförälderkommittén. Utskottet pekade även på att spörsmålet hade sambandmed det pågående arbetet inom utredningen om barnens rätt rörande talerätt ochrepresentanter för barn i frågor om bl. a, underhåll. I avvaktan på resultatenav de båda utredningarnas arbete var enligt utskottets mening någon åtgärd frånriksdagens sida inte påkallad. I sitt ovan redovisade betänkandediskuterar kommittén också olika modeller för lösning av administrationen avunderhållsbidrag och bidragsförskott. Kommittén har vid sina övervägandenfunnit alt de föreliggande problemen bäst löses genom att man för överfastställandet av underhållsbidragen fill samma organ som handläggerbidragsförskotten, nämligen försäkringskassorna. Förslaget innebär att tvist omunderhållsbidragets storlek inte längre skall avgöras av domstol. Vid tvistavgör försäkringskassorna underhållsbidragets storlek. Besvär över kassansbeslut anförs hos försäkringsrätten. Ärenden om underhållsbidrag kommer genomförslaget inte heller längre att åvila socialnämnderna. LU1983/84:18 10 I betänkandet behandlar utskottetfyra motioner som tar upp frågor om underhållsbidrag fill make efterskilsmässa, barns ansvar för rättegängskosl-. nåder i underhållsmål,försäkringskassornas lalerätl i sådana mål samt underhållsbidrag vid gemensamvårdnad. Underhållsbidrag till make efter äktenskapsskillnad antog nyabestämmelser om underhållsbidrag till make vilka trädde i kraft den 1 juli 1979.Reformen innebar bl. a. att efter äktenskapsskillnad skall varje make i principsvara för sin egen försörjning. Om make under en övergångstid är i behov avbidrag till sitt underhåll har make dock rätt att få underhållsbidrag av denandre maken. Underhållsbidrag kan undantagsvis utgå också ,nämligen om den bidragsbe-rälligade maken har svårigheter att försörja sigsjälv efter upplösningen av ett långvarigt äktenskap eller om det annarsföreligger synnerliga skäl: Dom eller avtal om underhållsbidrag kan jämkas avrätten om ändring i förhållandena föranleder det. Bidragsskyldighet somfastställts före består enligt vad som följer av domen elleravtalet. De nya reglerna om jämkning av underhållsbidrag gäller dock även ifråga om sådana domar eller avtal. I mofion 1160 (fp) anförs all de nya underhållsreglernasynes förnuftigt utformade.