bet · G701NU23 · 1983-12-31 00:00:00 — om teckning av aktier i och , (prop.1983/84:70 och 1983/84:98) och om statliga företag i övrigt I detta betänkande behandlas dels proposition 1983/84:70() om ökning av aktiekapitalet i och ,; dels två motioner som har väckts med anledning av dennaproposition, dels, i vad avser börsintroduktionoch försäljning av aktier i vissa statliga företag, två motioner som har väcktsmed anledning av proposition 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder,m. deb proposition 1983/84:98 omteckning av ytterligare aktier i och , , m.m., dels - helt eller delvis - fyramotioner som har väckts med anledning av den sistnämnda propositionen, dels - helt eller delvis - sexmotioner från allmänna motionstiden , av vilka en avser överförande avvissa statliga företag m. m. i samhällelig ägo, de övriga börsintroduktion ochförsäljning av aktier i vissa statliga företag. Över proposition 1983/84:70 och deav denna och proposition 1983/84:40 föranledda motionerna avgav utskottet den 8december 1983 betänkandet NU 1983/84:12. Vid kammarbehandlingen av dettabetänkande (RD 1983/84:55 s. beslöt attåterförvisa ärendet till utskottet för ytterligare beredning. I proposition 1983/84:98 har regeringen framlagt förslagvilka ersätter dess förslag i proposition 1983/84:70. Formellt kvarstår dockdet sistnämnda förslaget för riksdagsbehandling. Propositionernaoch motionerna behandlas i det följande. Proposition 1983/84:70 Bakgrunden till regeringens förslagär att , där staten äger 99,av aktierna, med hänsyn tillkapitaltäckningsreglerna i lagen (1955:183) om bankrörelse behöver öka sittaktiekapital, som f. n. nominellt är 633,6 milj. kr. Enligt propositionen avsesdetta ske genom en nyemission 1 1983/84.17 saml. NU1983/84:23 2 till ett belopp av 116,4 milj. kr. Aktiekapitalet skullesålunda därefter uppgå till 750 milj. kr. Det förslag som framläggs ipropositionen innebär att staten skall avstå från sin företrädesrätt såsomaktieägare att teckna nya aktier och att hela emissionen i stället skall säljasöver . Statens ägarandel skulle därmed minska till 85%.Banken har räknat med att nyemissionen skall kunna genomföras till en betydandeöverkurs, så att kapitaltillskottet blir 350-450 milj. kr. Regeringen föreslår attgodkänna den av föredragande statsrådet förordade ordningen för en ökning avPK-bankens aktiekapital till 750 milj. kr., innebärande att staten avstår frånden företrädesrätt till teckning av nya aktier som tillkommer staten såsomaktieägare. Proposition 1983/84:98 I denna proposition föreslås attmedel anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår föratt staten skall kunna teckna ytterligare aktier i i samband med enplanerad nyemission, mindre än den som har angivits i proposition 1983/84:70.Genom nyemissionen skulle bankens aktiekapital ökas till 675,8 milj. kr.Ytterligare en nyemission, varigenom aktiekapitalet ökas till 750 milj. kr.,avses äga rum senare i samband med börsintroduktion av . Det föreslåsatt staten därvid avstår från sin företrädesrätt att teckna nya aktier till ettsammanlagt belopp av 74,2 milj. kr. och att staten avyttrar de aktier som harförvärvats genom den först nämnda emissionen. Regeringen föreslår - i stället förvad som föreslagits i proposition 1983/84:70 - att 1. under sjundehuvudtiteln till Teckning av aktier i och , ,enligt i propositionen angivna villkor på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /84 anvisar ett anslag av , 2. godkänner attstaten i samband med börsintroduktion av aktier avstår från sinföreträdesrätt till teckning av nya aktier till ett sammanlagt nominellt beloppav , 3. godkänner attstaten i samband med börsintroduktionen avyttrar aktier i banken för ettsammanlagt nominellt belopp av . NU1983/84:23 3 Demotioner som har väckts med anledning av proposition 1983/84:70 är 1983/84:247 av (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avyttring av statens aktier i , 1983/84:248 av m.fl.(m), vari hemställs att begär att regeringen avyttrar samtliga aktieri Post- och via . De motioner som har väckts med anledning av proposition1983/84:98 är 1983/84:2539 av m.fl.(m) vari, såvitt här är i fråga, hemställs (1) att beslutar avyttrastatens samtliga aktier i i enlighet med vad som i motionen anförts, 1983/84:2540 av . (fp), vari, såvitt här är i fråga, hemställs (2) att hosregeringen begär förslag till utförsäljning av statens aktier i isamband med bankens börsintroduktion, 1983/84:2541 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. avslår proposition 1983/84:98, 2. hos regeringenbegär nytt förslag om höjning av aktiekapitalet i i enlighet med vadsom anförs i motionen, 1983/84:2542 av m.fl. (c), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om utökad utförsäljning av aktier i . Motionerna 1983/84:2539 och1983/84:2540 har i övrigt hänvisats till finansutskottet. De motioner som har väckts medanledning av proposition 1983/84:40 och behandlas här är 1983/84:100 av m.fl. (c), såvitt avser hemställan (58) att som sin mening gerregeringen till känna vad som [i motionen] anförts om möjligheterna tillbörsnotering och utförsäljning av vissa statliga företag, 1983/84:107 av m.fl. (m), såvitt avser hemställan (13) att begär åtgärder förförsäljning genom börsintroduktion av hela statens aktieinnehav i dofterföretaginom i enlighet med vad som anförts i motionen. 1* 1983/84.17saml. NU1983/84:23 4 De motioner/ra« allmänna tnotionstiden som behandlas härär 1983/84:851 av m.fl.(m), såvitt avser hemställan (2) att hos regeringen begär förslagtill privatisering av statliga företag i enlighet med de riktlinjer somangivits i motionen, 1983/84:908 av m.fi. (fp), såvitt avser hemställan (3) att hos regeringen begärförslag till försäljning och börsintroduktion av vissa statliga företag, 1983/84:1041 av m. (vpk), vari hemställs att hos regeringen begär tillsättande av enparlamentariskt sammansatt utredning för att framlägga konkreta förslag omöverförande av storföretagen, de privata affärsbankerna, de privataförsäkringskoncernerna, investmentbolagen och de privata finansstiftelserna isamhällelig ägo, 1983/84:1896 av m.fl. (m), såvitt avser hemställan (12) att hos regeringen anhåller omförslag till åtgärder som avser försäljning av statliga företag i denomfattning som angetts i motionen, 1983/84:1899 av (),vari hemställs att begär att regeringen låter börsnotera statligaföretag och därvid föranstaltar om att företagens anställda och lokalaaktiesparklubbar erhåller företrädesrätt till förvärv av viss del av påmarknaden utbjudna aktier för att säkra största möjliga ägarspridning ienlighet med vad i motionen anförts, 1983/84:2527 av . (c), såvitt avser hemställan - med motivering i motion 1983/84:2524 - (2)att hos regeringen begär förslag om försäljning och börsintroduktionav statliga företag, eller delar av statliga företag, i enlighet med vad somanförs i motionen. Enligt motion 1983/84:248 (m) ärden åtgärd som regeringen har föreslagit i proposition 1983/84:70 otillräcklig.Staten bör sälja ut samtliga aktier i , och detta bör ske i sådan formatt inte vissa kategorier av köpare favoriseras. Två motiv anges för att statenbör minska sitt innehav av aktier i banken. För det första medför enskiltägande högre effektivitet och större affärsmässighet i bankens drift. För detandra talar det statsfinansiella läget för att staten minskar sitt innehav avaktier i olika företag, så att dess skuldbörda och därmed även dessräntekostnader reduceras. Tillkomsten av fler enskilda aktieägare skulle stärkatilltron till att arbetar utifrån marknadsmässiga principer. Liknande synpunkter framförs i motion 1983/84:2539 (m). Idenna motion sägs att enligt en aktuell bedömning av utomståendeexperter vid en börsintroduktion skulle vara värd ca 2900 milj. kr. Det finns,menar motionärerna, inte något hållbart skäl för att staten skall uppträda som NU1983/84:23 5 Möjligheten för politiker att ingripa iföretagens skötsel och strategiska planering måste undanröjas, hävdar de. Genomnya ägare skulle de statliga företagen garanteras en finansiell ochföretagsekonomisk kompetens som saknas hos staten. I motion 1983/84:247 (fp) anförs att intedelar den i proposition 1983/84:70 uttryckta uppfattningen att staten inte böravyttra någon del av sitt nuvarande aktieinnehav i . Staten kan, menarmotionären, mycket väl avyttra hela eller delar av sitt aktieinnehav i vissastatliga bolag, varvid en del bolag kan introduceras på börsen. PK-bankensynes, säger motionären, tillhöra den grupp av statliga företag för vilken detstatiiga ägandet är onödigt. Staten bör således kunna sälja ut hela eller delarav sitt aktieinnehav i . Samma uppfattning uttrycks i motion 1983/84:2540 (fp).Motionärerna anför också att det är synnerligen önskvärt att staten tillförs deavsevärda ekonomiska resurser som en försäljning skulle inbringa. Enprivatisering av skulle verka vitaliserande pä banken och stärka dessställning hos allmänheten, säger de vidare. Det sistnämnda uttalandet möter även i motion 1983/84:2542(c). Starka såväl statsfinansiella som ideologiska skäl talar enligtmotionärerna för en väsentligt mer långtgående börsintroduktion än den som regeringenräknar med. Det uttalande till regeringen som de föreslår skulle gå ut på attdet är angeläget med en ytterligare utförsäljning på börsen av statens aktier iPK-banken. kommunisterna kan, sägs det i desspartimotion 1983/ 84:2541, inte se något samband mellan en nödvändig ökning avaktiekapitalet i och en börsintroduktion som innebär att privatafinansintressen får inflytande i banken. Den föreslagna aktieförsäljningenbetecknas som en eftergift för borgerliga krafter som vill minska samhälletsinflytande i ekonomin. Samhällets inflytande över kreditgivning ochinvesteringar borde tvärtom ökas genom att privata banker överförs i samhälletsägo. En utförligare argumentation för en sådan förändring finnsi motion 1983/84:1041 (vpk). Den har sin utgångspunkt i debatten omlöntagarfonder, vilken enligt motionärerna tydligt har visat att den ekonomiskamakten ligger hos ett fåtal personer som har s. k. kontrollpositioner iaffärsbanker, investmentbolag etc. På borgerligt håll försöker man emellertidframställa aktieägande som en demokratisk form av ägande. Löntagarfondsdebattenhar, menar motionärerna, klargjort att teorierna om den "krisfriakapitalismen" och talet om att det inte spelar någon roll vem som ägerföretagen måste tillbakavisas. Utvecklingen mot ökad koncentration av ägandeoch makt i näringslivet har gått allt snabbare och skapat ökadeklyftor mellan rika och fattiga, anför motionärerna. Hushållens aktieinnehavhar minskat och institutionernas ökat, konstaterar de vidare. De betonarsärskilt affärsbankernas och försäkringsbolagens roll som instrument förstorfinansens kontroll över näringslivet. Om den makt som tillkommer ett NU1983/84:23 6 litet fåtal av de främsta makthavarna överfördes isamhällets ägo, skulle i ett slag den största delen av storindustrin ochkreditväsendet ställas under demokratisk kontroll, säger motionärerna vidare.Efter att ha erinrat om kommunisternas förslag om inrättande av"samhällsfonder" och "lokala fackliga investeringsfonder"uttalar motionärerna avslutningsvis att ett församhälleligande av denkapitalistiska ekonomins främsta maktcentra skulle lägga grunden för enutveckling bort från kapitalistisk centralstyrning och öppna vägen för enomfattande demokratisering av det svenska samhället. I motion 1983/84:107 (m) hänvisas till tidigare förslagfrån moderata samlingspartiets sida om utförsäljning av statliga företag, bl.a. genom börsintroduktion av , AB Bryggerier och KabiVitrum AB.Något industripoUtiskt skäl för staten att behålla något av de underStatsföretagsgruppen redovisade dotterbolagen finns ej, hävdar motionärerna.En utförsäljning av dessa bolag skulle kunna stärka det statsfinansiella läget. Denna uppfattning utvecklas utförligt i moderatasamlingspartiets motion 1983/84:851. Följande principiella utgångspunkter angesdär. Staten har varit mindre framgångsrik som företagare. tenderaratt bli redskap för politiker som vill främja regionala ochsysselsättningspolitiska intressen. Företag bör emellertid ledas avprofessionella företagare med kunniga styrelser bakom sig. De statligaföretagen bör därför avpolitiseras och lämnas att fungera på striktföretagsekonomiska villkor. Nya ägare bör ges möjlighet att träda till. Detnuvarande budgetläget gör det angeläget att minska underskotten. Detta kan bl.a. ske genom försäljning av andelar i de statliga företagen. De företag eller företagsgrupper som i första hand börprivatiseras är, säger motionärerna, de som arbetar under kommersiellabetingelser i fri och öppen konkurrens med privata företag. I ett längreperspektiv kan även åtskillig verksamhet som bedrivs i monopolliknande formereller med subventioner utsättas för konkurrens och avyttras.Problemet med värdering av de företag som skall säljas kan lösas genomjämförelse med motsvarande företag på . Traditionellasubstans- och avkastningsvärderingar kan också göras. Motionärerna berör olika tänkbara avyttringsmetoder-börsintroduktion samt avyttring av hela företaget eller delar därav till deanställda eller till annat företag eller annan företagsgrupp. I samband med enförsäljning kan en nyemission genomföras. Vid en börsintroduktion bör, ansermotionärerna, de anställda i berörda företag ges företrädesrätt att förvärvavisst antal aktier. Fondkommissionärer m. fl. kan lämna förslag påprivatiseringsmeto-der. Fördelningspolitiska överväganden talar för attsmåsparare får möjlighet att köpa in sig i de gamla statsföretagen. Om destora pensionsfonderna får köpa aktier kan kursvinster kommapensionärskollektivet till del. Allastatliga verksamheter och företag kan inte avyttras, framhåller NU1983/84:23 7 Det finns ett antal företag som måsteomstruktureras, byta företagsform och utsättas för konkurrens. Försäljningenmåste ske stegvis så att kapitalmarknaden inte skadas. Vid en genomgång av företag som de betraktar som aktuellaför utförsäljning uttalar motionärerna först att det är rimligt att redanbefintliga företagsgrupper i största möjliga utsträckning hålls samman. Blandföretag som bör kunna avyttras nämns främst . Andraföretag i samma kategori är AB (), Brygginvest ABoch . Statens aktier i de tidigare rent kooperativt ägda företagenNorrlands och borde i första handavyttras till de gamla ägarna. Apoteksbolagets detaljhandelsenheter bordeåterföras i enskild ägo. Ägandet i () bordebreddas så snart det låter sig göras. Vissa andra företag kan, menar motionärerna, avyttrassedan de har omstrukturerats. Hit hör och Svenska Varv AB.Vissa av Svenska - , ABoch möjligen skulle dock kunna säljas . Svenska PetroleumAB bör avvecklas eller avyttras. Vidare bör avvecklas snabbt,bl. a. genom att svenska redare erbjuds att förvärva enheter från Zenit. Motionärerna diskuterar också statlig verksamhet iaffärsverksform. bör överföras i aktiebolagsform med sikte påen framtida börsintroduktion eller annan typ av avyttring, anser de, ochstatens vattenfallsverk kan stegvis privatiseras på litet . Enligt motionärernas bedömning skulle staten kunnafå in 2 å genom börsintroduktion av statliga företag.Därutöver skulle flera företag kunna säljas direkt till privata köpare.Motionärerna anger värden pä de nämnda företagen som dessa sägs ha blivitåsatta av professionella värderare. Deras slutsats blir att privatiseringar omminst bör vara möjliga. De nu refererade synpunkterna åberopas i motion1983/84:1896 (m). föreslås anmoda regeringen att arbeta medambitionen att statliga företag skall kunna avyttras i sådan omfattning attbudgetläget för /85 förbättras med . I motion 1983/84:100 (c) uttalas att det finns godaförutsättningar och rationella skäl för börsintroduktion och utförsäljning avvissa statiiga företag. Regeringen bör, säger motionärerna, ta initiativ sådan utveckling, vilket också kan ge betydande positiva effekter påstatsbudgeten. Den budgetförstärkning som under /85 börkunna åstadkommas genom försäljning av statiiga företag beräknas i motion1983/ 84:2524 (c) - som innehåller motiveringen till yrkandena i motion 1983/84:2527 - till ca . Staten kan genom eget ägande i skildaformer driva industriell verksamhet för att tillgodose övergripande mål, sägermotionärerna. Det kan finnas skäl att staten i vissa lägen medverkar vid NU1983/84:23 8 rekonstruktioner av krisdrabbade företag även genom att taägaransvar. Det statliga ägandet får emellertid inte bli ett självändamål. Devinstgivande företagen i representerar en möjlighet förkoncernen att själv generera kapital, konstaterar motionärerna. Börsen harockså behov av nya objekt för placering av riskvilligt kapital. Som exempel påföretag som skulle kunna säljas nämns , , AB PrippsBryggerier, och Ncb. De två förstnämnda företagen anges även i motion1983/84:1899 (c) som lämpliga försäljningsobjekt, tillsammans med Berol KemiAB, och . Aktier till ett värde av 2-3 miljarderkronor borde enligt motionären kunna tillföras marknaden från denstatliga sektorn. Detta skulle, menar han, vara välgörande med hänsyn till attmaterialknapphet driver upp kurserna på börsen. Mot bakgrund av institutionella planerares ochfinansgruppers expansion pläderas i motionen för ett breddat aktieägande.Kravet på ägarspridning borde särskilt beaktas när statliga företag helt ellerdelvis privatiseras. anser att de statliga företagen behöver etttillskott av andra ägare än staten för att få ägarrollen uppfylld, heter det idess partimotion 1983/84:908. En strävan måste därför vara att i sådana företagfå in enskilda eller kooperativa delägare med kompletterandeminoritetsintressen. I vissa fall borde statliga företag helt säljas tillprivata ägare. Till grund för dessa slutsatser ligger ett resonemang enligtvilket statens roll som ägare till företag lätt kommer i konflikt med dess rolli övrigt. Att nödvändigt kapital kan anskaffas i konkurrensen påkreditmarknaden ser motionärerna som det bästa testet på att de statligaföretagens expansion baseras på egen lönsamhet. Svar på fräga om nyemission Finansminister en fråga (1983/84:155) av () omPK-bankens planerade nyemission. Ett syfte med emissionen är, sades det ifrågesvaret, att få en vid spridning av aktieposterna, vilket är enförutsättning för börsintroduktion. Det ankom på bankens ledning att avgöra hurfördelningen av de tecknade aktierna skulle ske. Finansministern hade erfaritatt man från bankens sida undersökte möjligheterna att ge sina anställda ochstörre kunder tillfälle att förvärva en del av de aktier som skulle emitteras. Motioner om försäljning av statliga företag I anslutning till en proposition omrekonstruktion av Statsföretagsgruppen behandlade näringsutskottet (NU1982/83:25) motionsyrkanden från moderata samlingspartiet,och vilka gick ut på NU1983/84:23 9 försäljning av statliga företag. Försäljning, helt ellerdelvis, av vinstgivande dotterbolag till var en huvudpunkt i detre partiernas sinsemellan något skiljaktiga program för rekonstruktion avStatsföretagsgruppen. Vidare rekommenderades bl. a. att AB Bryggeriersuccessivt skulle föras över i privat ägo och att skullebörsintroduceras. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, vilka också avslogsav . Eftersom den föreslagna försäljningen främst skulle komma attavse framgångsrika företag skulle de kvarvarande statliga företagen genomsnittligtförete låg lönsamhet, sade utskottet. I förlängningen låg att den kvarvarandestatliga företagssektorn kunde komma att bestå enbart av mer eller mindrekrisdrabbade företag, som hade små möjligheter att ömsesidigt bistå varandraoch som utgjorde en mindre attraktiv miljö för de anställda och särskilt förkvalificerade företagsledare. En politik som skulle få sådana konsekvenserkunde inte tillstyrkas. Utskottet sade sig betrakta en livskraftig sektor avstatliga företag som ett viktigt inslag i det svenska näringslivet. Frågan omen börsintroduktion av statliga företag som skulle leda till privat delägarskapfinge prövas från fall till fall. Utskottet såg inga fördelar i en meragenerell tillämpning av ett sådant system. Enligt en reservation (m, c, fp) mot dettaställningstagande talade starka skäl för att staten endast undantagsvis bordedriva egna företag. Även utanför krisbranscherna var det ofta svårt att uppnåsamma lönsamhetsgrad i statliga företag som i privata. Det var uppenbar riskför att ledare för statliga företag förlitade sig på att ägaren i enkrissituation skulle kunna förmås gripa in med kapitaltillskott ellermotsvarande. Härigenom hämmades strävan efter ökad effektivitet. Ett tillskottav enskilda eller kooperativa delägare skulle skapa en nyttig motvikt mot ensådan utveckling. Ett annat starkt motiv för försäljning var, sadereservanterna, att den statliga företagssektorn ställde krav på storakapitaltillskott som var helt oförenliga med en stram budgetpolitik. Som enriktpunkt angav de att staten under /84 borde kunnatillgodoräkna sig likvider för aktieförsäljning uppgående till ca 1 miljardkronor. har i betänkandet FiU 1983/84:25 omriktlinjer för den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m.behandlat bl. a. partimotioner från moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet med yrkanden att skulle godkänna de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordas i motionerna. I dessa riktlinjer ingår i vartoch ett av fallen utförsäljning - bl. a. i samband med börsintroduktion - avstatliga företag. De tre partiernas representanter i finansutskottet har i treskilda reservationer anslutit sig till sina partiers förslag. Från moderatasamlingspartiets sida har man räknat med att staten fr.o.m. budgetåret1984/851, v. skulle tillföras inkomster av ca genomförsäljning av företag. har bland "engångsförstärkningar"upptagit motsvarande inkomster till ett belopp av 2 miljarder kronor.Folkpartiet har i sin motion - som i den delen har tillstyrkts i reservationen. NU1983/84:23 10 dock utan särskilt omnämnande av denna inkomstkälla -angivit att "vissa engångsåtgärder för /85, framför alltutförsäljning och börsintroduktion av statliga företag", bör kunnainbringa . majoritet (s, vpk)har i ämnet anfört följande: Utskottet ställer sig ocksåavvisande till metoden att genom omfattande utförsäljning av statliga företagförbättra budgetsaldot. Självfallet bör statliga företag kunna avyttras om deti det enskilda fallet bedöms motiverat. Men sådana affärer bör sättas in i ettnäringspolitiskt sammanhang och inte primärt utnyttjas för att uppnåkortsiktiga budgetpolitiska förbättringar. Mot varje sädan kortsiktigförstärkning av budgeten svarar en lika stor minskning av den statligaförmögenheten. Det torde också kunna ifrågasättas om inte en utförsäljning avdenna omfattning skulle få avsevärda effekter på näringslivetskapitalförsörjning och kunna leda till betydande kursfall. Det finns därförrisk för att den avsedda budgetförstärkningen skulle kunna utebli. har följtfinansutskottet och avslagit de berörda motionsyrkandena. Motioner om förstatligande av affärsbankerna m. m. Motioner av helt eller delvis sammainnebörd som motion 1983/84:1041, (vpk) har avslagits av vid en radtidigare tillfällen. avstyrkte - med reservation avvänsterpartiet kommunisternas representant - en sådan motion , varvidutskottet anförde att det program som lades fram i denna och en annan motiongav uttryck för en alltför kritisk inställning till det biandekonomiskasystemet för att vara godtagbart. I näringsutskottets betänkande NU 1980/81:8 redogörs förtidigare behandling av motioner om förstatligande av affärsbankerna. Denmotion i ämnet som låg till grund för detta betänkande avstyrktes med ihuvudsak följande resonemang. Det är av stor betydelse att statsmakterna harinsyn i och möjlighet till kontroll av bankväsendet. Ett sådant samhälleligtinflytande utövas också genom bl. a. , bankinspektionen och deoffentliga styrelseledamöterna i affärsbankerna. Det förutsätter inte attbankerna övertas av staten.