bet · G701UbU10 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:10 omvissa högskoleorganisatoriska frågor (prop. 1983/84:52) I proposition 1983/84: 52 harregeringen () efter föredragning av statsrådetHjelm-Wallén föreslagit att 1. anta ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring av högskolelagen(1977:218), 2. godkänna vadsom i propositionen anförts om förslag till anslagsframställning för forskningoch forskarutbildning, 3. godkänna vadsom i propositionen anförts om sektionsindelning av fakultet, 4. godkänna vadsom i propositionen anförts om planeringsordning för vissa enstaka kurser. 1 propositionen föreslås atthögskolestyrelserna skall ges ökade befogenheter att besluta om den internaorganisationen vid resp. högskoleenhet. a. skall planerings- ochledningsorgan kunna inrättas som är gemensamma för grundläggande utbildning,forskning och forskarutbildning. Dessa ändrade regler föreslås gälla fr. o. m.den . Vidare föreslås bl. a. en förändrad planeringsordning förenstaka kurser inom högskolan som innebär att en nationell planering avutbildningen i vissa ämnen införs. En ny ordning föreslås här gälla fr,o.m. Det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i högskolelagen (1977: 218) har följandelydelse: I 1983/84. UbU1983/84:10 2 Lag om ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenom föreskrivs i fråga om högskolelagen (1977:218)dels atl 16, 21, 23, 24 och 31 §S skallha nedan angivna lydelse; dels att ilagen skall införas två nya paragrafer, 24 a och 24 b §S, av nedan angivnalydelse, dels att 32 S skall upphöra att gälla. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Verksamheten inom högskolan .Verksamheten inom högskolan skall ledas av lokala styrelser, rek- skall ledas av lokala styrelser och torsäinheten, linjenämnder, jåkul- de övriga organ som föreskrivs an- tetsnämnder, sektionsnämnder tingen i denna lageller av regering- samt styrelser för institutioner och en. I stället.förfakultelsnämnder och sektionsnämnder fårfinnas undra 2I§ För den grundläggande högskole- För dengrundläggande högskole- utbildningenskall finnas linjenämn- utbildningen skall finnas linjenämn der, om ej annat följer av föreskrit- der, om ej annat följer av 24 a § ter som regeringen meddelar. eller föreskrifter som regeringen verksamhetsområde skallavse grundläggände högskoleutbildning vid en högskoleenhet eller en kommunaleller landstingskommunal läroanstalt. Om det är lämpligt kan linjenämndsverksamhetsområde omfatta grundläggande högskoleutbildning vid mer än enhögskoleenhet eller vid en högskoleenhet och en ellerlandstingskommunal läroanstalt. skall inom sitt verksamhetsområde planerautbildningen och handlägga övriga frågor om vad utbildningen skall innehållaoch om hur utbildningen skall organiseras. 23 S' För forskarutbildningen och För forskarutbildningen och forskningenvid högskolan inom ut- forskningen vid högskolan inom ut bildningsdepartementets verksam- bildningsdepartementets verksam hetsområde skall finnas fakultets- hetsområde skall finnas fakultets nämnder och sektionsnämnder. nämnder och sektionsnämnder om ej annatföljer av 24 a och 25 §ä. Senaste lydelse 1979:446. UbU1983/84:10 i 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse verksamhet skallavse ett särskilt vetenskapsområde (fakultet) i en högskoleregion.Sektionsnämnds verksamhet skall avse en. del av en fakultet (sektion) i enhögskoleregion. För två eller jlerii ftikiiltelerfår finnas en gemensam fakultets-nämnd. För tvä eller flera sektioner järfinnas en gemensain sektionsnämnd. och sektionsnämnd skall inom sittverksamhetsområde 1. planera forskarutbildningen. 2. handlägga övriga frågor om vad forskarutbildningenskall innehålla och om hur forskarutbildningen skall organiseras samt 3. handläggavissa frågorom planering av forskningen. För sådan forskning och forskarutbildning som ej avser ettsårskilt vetenskapsområde får finnas andra organ än fakultetsnämnder och sektionsnämnder.Föreskrifter om dessa andra organ meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen utser. ' 24 a § Uppgifter som ankommer på linjenämndoch på fakultets- eller sektionsnämnd får i stället fullgöras av enutbildnings- och forskningsnämnd. I utbildnings- och forskningsnämndenskall ingå jöreträdare jör verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. Inämnden skall också ingå företrädare jör yrkeslivet, om inte särskilda skälföranleder annat. Företrädare för de anställda och de studerande har rätt attingå i nämnden. I uthildiiings- och forskningsnämnden kan ingåföreträdare för 1. sådantforsknings- och utveck lingsarbete utanför högskolan som har anknytning lill nämndens verk samhetsområde, 2. allmännaintiessen. 31 f . I regionstyrelse skallingå 1. företrädareför allmänna intressen och 2. företrädareför verksamheten inom högskolan i regionen. Företrädare förde studerande inom högskolan i regionen har rätt att ingå - Senaste lydelse 1980: 1099. UbU1983/84:10 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Företrädarna för allmänna intres- Företrädarna för allmänna intres sen skall utgöra omkring två tredje- senskall utgöra omkring tre fjärde delar av antalet ledamöter. delarav antalet ledamöter. Denna lag träder i kraft den . 1983/84: 172 av iVärmdö (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som med anledning av proposition 1983/84: 52 i motionen anförts omhögskolans organisation. 1983/84: 173 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om högskolestyrelsens sammansättning samtom rektor som styrelseordförande. 1983/84: 225 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avveckla regionstyrelserna. 2. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag om ändrad anslagsframställning förforskning och forskarutbildning. 1983/84: 236 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att avslår förslaget om övergång tillregeringsutnämning av allmänrepresentanterna i högskolestyrelsen, 2. att beslutar att samtliga allmänföreträdareskall utses av . 1983/84: 238 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att avslår regeringens förslag om undradordning för förslag till anslagsframställning för forskning och forskarutbildning, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om förändrad sammansättning avhögskolestyrelserna i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. all riksdagenuttalar sig för att s. k. företrädare för allmänna intressen inte skall ingå iförvaltningsnämnd, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omsamarbetet mellan högskola och yrkesliv, 5. attregionstyrelserna skall avskaffas. 6. att riksdagenuttalar sig för att filosofie kandidatexamen skall återinföras. 1983/84:239 av (vpk) och (vpk) vari yrkas I. att beslutar avslå förslaget i proposition 1983/84:52 att UbU1983/84:10 5 regeringen skall utse representanter för allmännaintressen till högskoleenheternas styrelser, 2. att beslutar avslå förslaget i proposition1983/84: 52 att "företrädare för yrkeslivet" skall kunna ingå iinstitutionsstyrelserna. Genom beslut (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179) och (prop. 1976/77:59, UbU1976/77:20, rskr 1976/ 77:246) om reformering av högskoleutbildningen infördesden en ny planerings- och ledningsorganisation för högskolan. Enomfattande decentralisering till lokal nivå av beslutanderätten i olika frågorgenomfördes. Vägledande för utformningen av den nya institutionellaorganisationen var bl. a. en stråvan till demokratisering och förstärkning avsamspelet mellan högskolan och det övriga samhälls- och yrkeslivet. Den nyaorganisationen har varit föremål för ett antal uppföljningar ochutvärderingar. På grundval av bl. a. det material som har tagits framinom den parlamentariskt sammansatta uppföljningskommittén (U 1979:03) har endepartementspromemoria (Ds U 1983:6) Högskolans institutionella organisationutarbetats inom . Promemorian har remissbehandlats. I proposition 1983/84:52 anför föredragande statsrådet attdet enligt hennes mening inte finns skäl att aktualisera någon genomgripandeorganisatorisk reform. Förslagen i propositionen syftar till vissamodifieringar av nuvarande ordning på grundval av de eriarenheter somföreligger. Föredragande statsrådet anger följande utgångspunkter för sinaförslag till förändringar. Förändringarna i regelsystemet bör främst öppna nyamöjligheter för högskoleenheterna, inte tvinga på dem en ny ordning.Föredragande stats-' rådet har inte funnit skål att förändra principerna fördet inflytande för olika grupper och intressen i olika organ som den nuvarandeorganisationen är ett uttryck för. Vidare har det gällt att söka förbättrainstitutionernas situation genom att den beslutsorganisation som de har direktkontakt med förenklas. Slutligen syftar förslagen också till ökad stabilitetför institutioner vilkas ämnesområde inte täcks av systemet med utbildningslinjer.Därför föreslås nya former för en nationell planering av utbildningen i sädanaämnen. Styrelserna för de statligahögskoleenheterna (högskolestyrelserna) skall ha inseende överhögskoleenheternas alla angelägenheter och svara för att deras uppgifterfullgörs. Ett av styrelsens viktigaste åligganden år att svara för densamordnande planeringen av enhetens olika verksamheter och för fördelning ochanvändning av enhetens samlade resurser. ti /84. UbU1983/84:10 6 1 proposition 1983/84:52konstateras emellertid att det f.n. - såvitt avser utbildningsdepartementetsområde - finns en inskränkning i styrelsens övergripande ansvar för verksamhetenvid resp. enbet. Förslag till anslagsframställning för jorskning ochforskarutbildning avges nämligen av fakultets- eller sektionsnämnderna.Styrelsen avger endast yttrande. Föredragande statsrådet förordar atthögskolestyrelsens sammanhållande ansvar markeras genom att styrelsen skallavge förslag till anslagsframställning till universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) avseende hela verksamheten vid resp. högskoleenhet. Denna ordning gällerredan för . Regeringen begär godkännandeav vad som i propositionen har anförts om förslag till anslagsframställningför forskning och forskarutbildning. I motionerna 1983/84: 225 (yrkande 2) och 1983/84:238(yrkande Dyrkas avslag på regeringens förslag till ändrad ordning i nu berörthänseende. Motionärema åberopar vad vissa remissinstanser anfört vidremissbehandlingen av den i det föregående omnämnda departementspromemorianoch menar att det är viktigt att anslagsframställningar rörande forskning ochforskarutbildning även avges av de för ifrågavarande verksamhetnärmast ansvariga. Utskottet konstaterar att högskolestyrelsen redan har detfulla ansvaret för högskoleenhetens budget och därmed för den direktaresursfördelningen även för forskning och forskarutbildning. Utskottetinstämmer med föredragande statsrådet i att högskolestyrelsens sammanhållandeansvar bör markeras genom den föreslagna förändringen och ansluter sig tillregeringens förslag att de förslag till anslagsframställningar somfakultets-och sektionsnämnderna eller motsvarande avger till högskolestyrelsenalltid skall bilåggas styrelsens framställning. Utskottet avstyrker med detanförda motionerna 1983/84: 225 yrkande 2 och 1983/84:238 yrkande 1 ochföreslår att godkänner vad som i proposition 1983/84:52 har förordatsom förslag till anslagsframställning för forskning och forskarutbildning. Beträffande sammansättningen avhögskolestyrelserna gäller att företrädarna för allmänna intressen skallutgöra omkring en tredjedel av antalet ledamöter (18 S högskolelagen). Idepartementspromemorian (Ds U 1983:6) Högskolans institutionella organisationdiskuterades skäl för och emot en ökning av inslaget av företrädare förallmänna intressen från en tredjedel till en knapp majoritet. Remissopinionenhar på denna punkt varit delad. och högskolor haravstyrkt en ändring av de nuvarande principerna. Flera remissinstanser, främstsådana utanför högskolan, t. ex. , iSverige (LO) och Tjänstcmiinnens centralorganisation (TCO), anser attföreträdare för allmänna intressen bör utgöra en majoritet ihögskolestyrelserna. I likhetmed UHÄ har föredragande statsrådet tagit fasta på den breda UbU 1983/84:10 7 uppslutningen ute på högskolorna kring de nuvarandestyrelsernas sammansättning som kommit till uttryck vid remissbehandlingen avdepartementspromemorian och förordar mot bakgrund härav ingen annan förändringav högskolestyrelsernas sammansättning än den som rör förvaltningschefensställning. I detta sistnämnda avseende föreslås i propositionen attförvaltningschefens självskrivna ledamotskap i styrelsen upphör fr.o.m. den Ijuli 1984. 1 motion 1983/84: 173 (i denna del) anförs att det ärsamhället som ställer resurser till förfogande för högskolorna och att dessa ilikhet med andra samhälleliga organ, t. ex. inom sjukvården, måste betraktassom serviceorgan för hela folket och att resursanvändningen därför inte kan fåbetraktas som en intern angelägenhet. Med hånvisning härtill yrkar motionärernaatt företrädarna för allmänna intressen skall ha majoritet i högskolestyrelserna.En helt annan uppfattning förs fram i motion 1983/84:238 (yrkande 2).Motionärerna anser inte att det finns anledning att låta företrädare förallmänna intressen ingå i högskolestyrelserna. Regeringen bör föreläggariksdagen förslag till sådan sammansättning av styrelserna att däri ingårenbart företrädare för verksamheten. Mot bakgrund av remissopinionen anser utskottet i likhetmed vad som anförs i proposition 1983/84:52 att det är av stor vikt förhögskolestyrelsernas auktoritet och beslutsförmåga att principerna för derassammansättning är förankrade inom högskoleväsendet. Utskottet tillstyrker vadsom i propositionen har förordats om högskolestyrelsernas sammansättning ochhar ej heller något att erinra mot den föreslagna förändringen i vad avserförvaltningschefens ställning. Med hänvisning härtill bör avslåmotionerna 1983/84: 173 i denna del och 1983/84:238 yrkande 2. Enligt gällande bestämmelser skallde ledamöter i styrelsen för en högskoleenhet som skall vara företrädare förallmänna intressen väljas av den eller de kommuner och landstingskommuner tillvilken eller vilka högskoleenheten är förlagd (32 S högskolelagen). Föredragande statsrådet anser att det är viktigt atthögskoleenheternas karaktär av i princip nationella institutioner markeras ochatt representationen för allmänna intressen i styrelserna är bred ochallsidig. Statsrådet finner det naturligt att företrädare för allmännaintressen också hämtas utanför de politiska partierna. Detta blir enligtstatsrådet knappast fallet med nuvarande ordning. Hon förordar därför attföreträdarna för allmänna intressen i högskolestyrelserna utses av regeringen.32 § högskolelagen bör i enlighet härmed upphävas. Imotionerna 1983/84:236(yrkande Doch 1983/84:239(yrkandeDyrkas avslag på förslaget. Motionärerna hänvisar till högskolornas roll förden regionala utvecklingen och till att den nuvarande proceduren vid val avföreträdare för allmänna intressen i styrelserna ger en god regional förankringav forskning och utbildning. 1 den förra motionen föreslås emellertid UbU1983/84:10 8 den förändringen i 32 § högskolelagen att samtligaföreträdare för allmänna intressen skall väljas av resp. landsting (yrkande 2). Utskottet tillstyrker förslaget i proposition 1983/84:52att företrädarna för allmänna intressen i högskolestyrelserna i fortsättningenskall utses av regeringen. Utskottet vill i likhet med föredragande statsrådetunderstryka att det även med en på sä sätt ändrad ordning är självklart att enförankring i närmast berörda kommuner och landsting skall säkras. Riksdagenföreslås med hänvisning till det anförda avslå motionerna 1983/84:236 och1983/84:239 yrkande 1. Vid högskoleenheterna inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde är enligt nuvarande ordning rektorhögskolestyrelsens ordförande. om inte regeringen beslutar annat. Tanken på enändring av detta förhållande har mött kritik vid remissbehandlingen avdepartementspromemorian (Ds U 1983:6) Högskolans institutionella organisation.Föredragande statsrådet förordar ingen ändring i nu berört hänseende. I motion 1983/84; 173 (i denna del) anförs sommotionärernas mening att rektor såsom chef för högskolan haren viktig roll ihögskolestyrelsen. Den bör enligt motionärerna inte förenas med ordförandensuppgift att leda sammanträdet. Motionärerna önskar en klarare rollfördelning ochhemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen har anförts om rektor såsom ordförande i högskolestyrelsen. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning iärendet och vill i likhet med statsrådet peka på möjligheten för regeringen attbesluta om annan styrelseordförande ån rektor. Utskottet avstyrker härmedmotion 1983/84; 173 i denna del. Planerings- och ledningsorganisation underhögskolestyrelserna Vid remissbehandlingen avdepartementspromemorian (Ds U 1983:6) Högskolans institutionella organisationframgick att remissopinionen är helt entydig vad gäller behovet av ökadflexibilitet i fråga om den interna organisationen av högskoleenheterna. I det nu aktuella avsnittet av propositionen (s. 11-16)föresläs att de önskvärda möjligheterna till en mera flexibel organisationskapas genom att högskolestyrelserna ges frihet att välja mellan olikaalternativ i fråga om planerings- och ledningsorgan. Beträffande linjenämnderna pekar föredragande statsrådetpå att en ändamålsenlig linjenämndsorganisation i somliga fall innebär attvarje nämnd täcker en eller ett fåtal linjer, i andra fall ett bredare område.Enligt statsrådet bör en högskolestyrelse kunna inråtta linjenämnder t. ex. förhela yrkesutbildningssektorer med anknytande enstaka kurser. I de fall enlinjenämnd inrättas för en hel sektor är det särskilt viktigt att nämndenutformar en ändamålsenlig beredningsorganisation. Föredragande statsrådetutgår från att detta sker på sådant sått att medverkan från yrkeslivet UbU1983/84:10 9 I många fall bör frågor om utbildningensinnehåll och uppläggning kunna beredas av berörda institutionsstyrelser. Ävendå bör det enligt statsrådet vara möjligt att tillgodose en yrkeslivsmedverkanmotsvarande den som förekommer på linjenämndsnivå. Frågan om medverkan från yrkeslivet i den i förevarandesammanhang diskuterade beredningsorganisationen behandlas i ett par motioner. Imotion 1983/84:238 (yrkande 4 i denna del) anförs att det inte finns skäl attregeringen föreskriver hur samverkan mellan högskolan och yrkeslivet skall ske.Det både nödvändiga och önskvärda samarbetet kan ofta fungera bättre om detsker informellt. Detta bör enligt motionärerna som sin mening geregeringen till känna. Enligt motion 1983/84: 239 (yrkande 2) bör iinstitutionsstyrelserna ingå endast de som år verksamma vid högskolan, dvs.lärare, studenter och företrädare för de anställda. Utskottet vill med anledning av vad som har anförts iproposition 1983/ 84: 52 och i motionerna anföra följande. Utskottet vill först erinra om att företrädare föryrkeslivet enligt gällande bestämmelser skall ingå i linjenämnd, om ejsärskilda skål föranleder annat (22 § högskolelagen). Som utskottet ser det tar förslaget i propositionen, i vadavser medverkan från yrkeslivet, sikte pä den beredningsorganisation som kankomma i fråga i de fall linjenämnd inrättas för en hel sektor. Den föreslagnaförändringen bör i likhet med andra förslag i det nu aktuella avsnittet ipropositionen ses som en möjlighet att minska uniformiteten och genom ökadflexibilitet anpassa organisationen till skiftande förutsättningar. Omhögskolestyrelsen finner det ändamålsenligt och om särskilda skäl föreliggerbör enligt utskottets mening hinder inte föreligga för styrelsen att beslutaatt företrädare för yrkeslivet skall medverka, när institutionsstyrelse som ettled i linjenämnds beredningsarbete behandlar frågor om den grundläggandeutbildningens innehåll och uppläggning. Formerna för denna medverkan frånyrkeslivet bör enligt utskottet inte regleras närm.are. Utskottet anser attdenna medverkan inte skall innebära att företrädare för yrkeslivet reguljärtskall ingå i institutionsstyrelsen. Med hånvisning till vad utskottet här haranfört föreslår utskottet att avslår motionerna 1983/ 84:238 yrkande4 i denna del och 1983/84: 239 yrkande 2. Som ett led i strävan att gehögskolestyrelserna större frihet att besluta om vilka planerings- och ledningsorgansom skall finnas även i fråga om forskning och forskarutbildning föreslås iproposition 1983/84:52 dels att styrelsen bör kunna besluta att enfakultetsnåmnd skall vara gemensam för tvä eller flera fakulteter, dels attstyrelsen också fritt skall kunna besluta om en indelning av oWka fakulteter isektioner med hänsyn till vad som bedöms ge en lämplig ram för bl. a.planerings- och ledningsuppgifterna. föreslås godkänna vad som i propositionen harförordats om sektionsindelning av fakultet. UbU1983/84:10 10 Inom vissa områden, framhålls det iproposition 1983/84; 52. har utbildning och forskning särskilt starkaresursmässiga och andra samband. En ordning med skilda planerings- ochledningsorgan - å ena sidan linjenämnder, å andra sidan fakultets- och/ellersektionsnämnder - framstår som onödigt tungrodd, och den har kritiserats föratt ha bidragit till en icke önskvärd åtskillnad mellan grundläggandeutbildning och forskning/forskarutbildning. Mot bakgrund härav förordarföredragande statsrådet att möjligheter öppnas för högskolestyrelsen att förvisst område besluta om att de uppgifter som ankommer pä linjenämnd resp. påfakultetsnåmnd eller sektionsnämnd i stället skall fullgöras av ett för grundläggandeutbildning och forskning/forskarutbildning gemensamt organ, utbildnings- ochforskningsnämnd. En föreskrift härom föreslås bli införd i högskolelagen. Utskottet instämmer i vad föredragande statsrådet harförordat om inrättande av utbildnings- och forskningsnämnd och föreslår attriksdagen bifaller regeringens förslag på denna punkt. Beträffande utbildnings- ochforskningsnämndens sammansättning anför föredragande statsrådet att den medhänsyn till sin dubbla roll måste ges en sammansättning som bygger på ensammanvägning av principerna för sammansättningen av de organ den skallersätta. Det föresläs att i högskolelagen införs en föreskrift i enlighethärmed innebärande bl. a. att i nämnden skall ingå, om inte särskilda skälföranleder annat, företrädare för yrkeslivet. I motion 1983/84:238 (yrkande 4 i denna del) anförs attregeringen inte bör föreskriva hur samverkan mellan högskolan och yrkeslivetskall ske genom att bl. a. ange i vilka högskoleorgan yrkeslivet skall vararepresenterat. Utskottet tillstyrker vad regeringen har föreslagit omutbildnings- och forskningsnämndernas sammansättning och föreslår att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84:52 och med avslag på motion 1983/84:238yrkande 4 i denna del antar 24b § i det av regeringen framlagda lagförslaget. Utskottet tar i detta sammanhangupp till behandling motion 1983/ 84:172, i vilken framförs en rad synpunkter påhögskolans organisation. Motionären framhåller att institutionerna ellermotsvarande inte skall vara alltför små eller alltför specialiserade. Vidarebör institutionerna ha en för undervisning och forskning gemensam totalbudget.Beträffande professorerna anser motionären att de bör undervisa på alla nivåeroch - som utskottet uppfattat motionen - ta på sig uppdraget att vara prefekt. Beträffande storleken på institutionerna vill utskottetpeka pä att högskolestyrelsen har ett ansvar för att institutionsindelningenblir sådan att goda betingelser för utbildning och forskning främjas.Föredragande statsrådet anför i proposition 1983/84:52 att alltför småinstitutioner kan innebära en mindre gynnsam vetenskaplig miljö. Utskottetvill i detta samman- UbU 1983/84:10 11 hängi likhet med statsrådet stryka under vikten av att frågor rörande indelningen iinstitutioner ägnas uppmärksamhet inom den lokala högskoleorganisationen. Närdet gäller frågan om "totalbudget" för institutionerna, villutskottet peka på att institutionerna redan nu har stor frihet att disponeradem anvisade medel. Professorhar stor frihet att förlägga sin undervisningsskyldighet till den nivåhan eller hon finner lämplig.