bet · G701SfU31 · 1983-12-31 00:00:00 — om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. (prop. 1983/84:190) I propositionen föreslås ett nyttsystem för ersättningar från den allmänna försäkringen till sjukvård m. m. fr.o. Vidare föreslås nya regler för anslutning avprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster till ersättningssystemet.Förslagen bygger på överenskommelser med sjukvårdshuvudmännen. En redovisning av propositionens förslag finns intagetunder avsnittet Förslag om nytt ersättningssystem (s. 6). Med anledning av propositionen har väckts åtta motioner1983/84:2904 (fp), 1983/84:2905 (m), 1983/84:2906 (vpk), 1983/84:2907 (fp),1983/84:2908 (m), 1983/84:2909 (s), 1983/84:2910 (c) och 1983/84:2911 (c). Dessa motioner och sexton motioner som väckts underallmänna motionstiden behandlas under följande avsnitt. Principiella ställningstaganden till ett nyttersättningssystem (s. 7) Motion 2908 (m) yrkande 1 (delvis)och motion 2904 (fp) yrkande 1 (delvis) och 5. Allmän sjukvårdsersättning (s. 12) Motionerna 2909 (s), 2910 (c)(delvis), 2905 (m) (delvis), 2907 (fp), 2906 (vpk) yrkande 3 och 2904 (fp)yrkande 2. Särskilda ersättningsbelopp (s. 14) Motionerna 2906 (vpk) yrkande 4,538 (m), 973 (s), 1183 (m), 2908 (m) yrkande 3 och 2223 (m) yrkande 2. Anslutningen av privata vårdgivare till ersättningssystemet(s. 17) Motionerna 2908 (m) yrkandena 1(delvis) och 2, 2904 (fp) yrkande 1 (delvis), 3 och 4,2805 (m) (delvis), 2910(c) (delvis), 2906 (vpk) yrkandena 1 och 2, 2911 (c), 2223 (m) yrkandena 3 och4, 1182 (fp), 2227 (c), 352 (vpk), 1197 (vpk) och 2464 (s). 1 1983/84.11 saml. SfU1983/84:31 2 Patientavgifter (s. 22) Motionerna 2906 (vpk) yrkande 5,1207 (vpk), 618 (c), 1598 (s), 2230 (c), 2490 (fp), 2526 (c) yrkande 3, 897(vpk). Utskottet tillstyrker propositionens förslag och avstyrkermotionerna. Beträffande riktlinjerna för anslutning av privatpraktiserandevårdgivare till ersättningssystemet gör utskottet dock vissa förtydliganden,bl. a. med anledning av motion 2910. Till betänkandet har avlämnats nio reservationer (s.27-35) och ett särskilt yttrande (s. 35). I proposition 1983/84:190 harregeringen () föreslagit att dels anta inom upprättade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrol-lerande verksamhet m.m., 3. lag omupphävande av lagen (1954:269) om skyldighet för arbetsgivare att lämna uppgiftrörande arbetsanställning, 4. godkänna vadsom förordats i fråga om anslutningen av privatpraktiserande vårdgivare tillden allmänna försäkringens ersättningssystem, 5. bemyndigaregeringen att godkänna överenskommelsen mellan statens förhandlingsnämnd ochföreträdare för om ändring avtal om denpsykiatriska vården, m. m. Vidare hemställs att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad som anförts om ersättningarna från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen. Lagförslagen återfinns som bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen I motion 1983/84:2904 av m.fl. (fp)hemställs 1. att riksdagenavslår proposition 1983/84:190, hemställelsepunkterna 1, 2, 4 och 5, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ny fördelningsgmnd för de medel som motsvararmentalvårdsbidraget i enlighet med vad i motionen anförs, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om åtgärder för att stimulera ett ökat antalprivatpraktiserande läkare enligt vad som anförs i motionen. SfU1983/84:31 3 4. att riksdagenhos rege;ringen begär förslag om särskilda åtgärder för att stimulera ett ökatantal privatpraktiserande läkare i läkarglesa regioner enligt vad som anförs imotionen, 5. att riksdagenuttalar sig för att en översyn bör göras för att pröva möjligheten att övergåtill mer individuella inom den allmänna sjukförsäkringen. I motion 1983/84:2905 av AnitaBråkenhielm m.fl. (m) hemställs att avslår proposition 1983/84:190såvitt avser hemställan, punkterna 2 och 4. I motion 1983/84:2906 av m.fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenbeslutar att medge dispensmöjlighet att tillhöra försäkringen förpsykoanalytiskt verksamma offentliganställda läkare med fritids-praktiTc, 2. att riksdagenbeslutar hemställa hos regeringen om en översyn av den offentliga vårdensmöjlighet att erbjuda psykoanalytisk behandling och för att få en för patientenur kostnadssynpunkt mer jämställd behandling hos psykoanalytiskt utbildadepsykologer jämfört med behandhng hos försäkringsanslutna läkare, 3. att riksdagenuttalar att en riktad ersättning bör utgå till sjukvårdshuvudmännen tillrådgivning i födelsekontroll, 4. att riksdagenbeslutar att ersättning för öppna vårdformer inom psykiatrin skall beräknasefter /invånare, 5. att riksdagenuttalar sig för att avgifterna inom den öppna vården ej bör höjas. I motion 1983/84:2907 av ChristerEirefelt (fp) föreslås att avslår punkt 2 i hemställan i proposition1983/84:190. I motion 1983/84:2908 av m.fl. (m) hemställs, 1. att avslår förslagen under hemställanpunkterna 1,2,4 och 5 i proposition 1983/84:190, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder som syftar till nyrekrytering avprivatpraktiserande läkare i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att riksdagenhos regeringen begär utredning som syftar till att en större del av kostnadernaför vård på sjukhem och sjukhus betalas via sjukförsäkringen i stället för medlandstingsskatt så att därigenom patienternas valfrihet ökas. I motion 1983/84:2909 av KurtHugosson (s) och () hemställs att vid sinbehandling av proposition 1983/84:190 beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts i motionen om beräkningsgrunderna för ersättningtill sjukvårdshuvudmännen från allmänna försäkringen. SfU1983/84:31 4 I motion 1983/84:2910 av RuneGustavsson m.fl. (c) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om sjukvårdsverksamhetens framtida planeringoch struktur. I motion 1983/84:2911 av OlofJohansson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om vissa privata vårdgivares möjligheter tillanslutning till försäkringssystemet. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1983184 I motion 1983/84:352 av MargöIngvardsson (vpk) och (vpk) föreslås 1. att riksdagenhemställer hos regeringen om att utarbeta etableringsregler föroffentliganställda läkare som önskar etablera sig som privatpraktiker, 2. att riksdagenuttalar att /sjukvårdshuvudmännen bör ha inflytande övertillståndsgivning till privat sjukvård, I motion 1983/84:538 av ElisabethFleetwood (m) hemställs att hos regeringen begär utredning omfördelningen av bidragen till tolktjänst. I motion 1983/84:618 av RuneBacklund m. fl. (c) hemställs att hos regeringen begär att förslagläggs fram till ett högkostnadsskydd för sjukresor. I motion 1983/84:897 (motivering i1983/84:896) av Margö m.fl. (vpk) föreslås att hemställerom en översyn av vårdavgifterna för dem som behöver ytterligare lättnader än nufastställda fasta avgifter för sjukhusvård. I motion 1983/84:973 av LennartBladh (s) hemställs att anhåller att regeringen låter utreda detekonomiska förfarandet vid olika tolksituationer och att ett enhetligt systemarbetas fram. Imotion 1983/84:1182 av KarinAhrland m. fl. (fp) hemställs att hos regeringen begär förslag isyfte att möjliggöra en ökning av antalet privatpraktiserande läkare. I motion 1983/84:1183 av GörelBohlin (m) hemställs att hos regeringen begär en utredning för attåstadkomma en anpassning av reglerna i lagen om allmän försäkring så attersättning för förebyggande åtgärder i vissa fall kan utgå. I motion 1983/84:1197 av AnitaPersson (s) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om reglerna för anslutning av deprivatpraktiserande läkarna till den allmänna försäkringen samt ersättning frånden allmänna försäkringen till landstingen och den privata sjukvården. SfU1983/84:31 5 I motion 1983/84:1207 av m.fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om förslag att sjukresor skall omfattasav högkostnadsskyddet, 2. att riksdagenhemställer hos regeringen om en översyn av avgiftssystemet inom sjukvården isyfte att garantera envar adekvat sjukvård utan att hindras av avgifternasstorlek. I motion 1983/84:1598 av BengtLindqvist (s) hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn avreglerna i syfte att sjukresor inordnas i högkostnadsskyddet. I motion 1983/84:2223 av m. fl. (m)hemställs 2. att riksdagenhos regeringen anhåller om utredning innebärande att en större del avkostnaderna för vård på sjukhem och sjukhus betalas via sjukförsäkringen istället för med landstingsskatt i syfte att öka patienternas valfrihet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnykrekrytering av privatpraktiserande läkare och patientavgifter-, na inomoffentiig och enskild öppen sjukvård, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen uttalats omfritidspraktikers och andra privata vårdgivares möjligheter att bedriva av denallmänna försäkringen ersatt verksamhet. I motion 1983/84:2227 av RuneGustavsson m. fl. (c) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs rörande utveckling av privata inslag i vården. I motion 1983/84:2230 av () hemställs 1. att riksdagenbeslutar att antalet sjukvårdande behandlingar i öppen vård jämställs medläkarbesök och medicininköp, eller i vart fall inför seriebehandling för att' inågon mån kompensera de höga kostnader som annars drabbar den kroniskt sjuke, 2. att riksdagenbeslutar att resor till och från läkare och öppenvårdsanläggningar räknas in ihögkostnadsskyddet. I motion 1983/84:2464 (motivering i1983/84:2463) av m. fl. (s) föreslås att beslutarsom sin mening ge regeringen till känna att etableringskontroll, motsvarandeden för tandläkare, införs för läkare. I motion 1983/84:2490 (motivering i1983/84:2489) av m.fl. (fp) hemställs 1. att beslutar att sjukresor och behandlingarskall ingå i högkostnadsskyddet. I motion 1983/84:2526 (motivering i1983/84:2524) av m.fl. (c) hemställs SfU1983/84:31 6 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som anförs beträffande sjukvårds- ochläkemedelsavgifterna. har avgivityttrande över propositionen och de motioner som väckts med anledning av denna.Yttrandet finns intaget i bilaga 2 till betänkandet. Förslag om nytt ersättningssystem I propositionen läggs fram förslagom ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen. Till grund för förslagenligger en överenskommelse mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen omfinansieringsfrågor inom hälso-och sjukvården för åren 1985 och 1986.Överenskommelsen innebär i korthet följande. Det allmänna statsbidraget till den psykiatriska vårdensamt de nuvarande prestationsrelaterade ersättningarna från sjukförsäkringenför sjukvård, preventivmedelsrådgivning m. m. inom öppen vård omvandlas till ensamlad ersättning, en allmän sjukvårdsersättning, som beräknas per invånare ochår. För att mildra effekterna av omläggningen av ersättningssystemet skallsärskilda övergångsregler gälla vid fördelningen av den allmänna sjukvårdsersättningenmellan de olika sjukvårdshuvudmännen. Det nya ersättningssystemet innefattaräven sjukförsäkringens ersättningar för sjukvård hos privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster. Vid utbetalningen av den allmänna sjukvårdsersättningen förett visst år till resp. sjukvårdshuvudman skall avräknas ett belopp sommotsvarar under föregående år utbetalda försäkringsersättningar tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster (exkl. fritidspraktiker). För att underlätta utvecklingen av hemsjukvården, öppnavårdformer inom psykiatrin samt förebyggande åtgärder inom hälso- ochsjukvårdsområdet skall särskilda ersättningsbelopp, likaledes beräknade perinvånare och . år, utgå för dessa ändamål. Vidare skall liksom f. n. särskildaersättningar, beräknade enligt samma metod, utgå för tillhandahållande avhjälpmedel för handikappade samt för sjuktransporter. För sjukhusvård skallliksom nu utgå en ersättning som beräknas per vårddag. Sammanlagt kommer de nämnda ersättningarna att uppgå till11 259 milj. kr. Dessutom skall ett särskiltstatsbidrag med 148 milj. kr. utgå till den psykiatriska vården. Parterna har kommit överens om en uppföljning och analysav planerad och faktisk utveckling av hälso- och sjukvården och användningen aversättningarna. Vissa områden kommer successivt att bh föremål för en meringående analys. I överenskommelsen har förutsatts ändringar avbestämmelserna om anslutning till försäkringen av privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster av innebörd att nya privatpraktiker skall föras upp påförsäkringskassans SfU1983/84:31 7 förteckning endast efter tillstyrkan - normalt i form avsamverkansavtal - av resp. sjukvårdshuvudman. För den avtaladeersättningsperioden skall dock försöksvis finnas vissa övergångsregler förheltidsverksamma privatpraktiker. Offentliganställda läkare med s.k.fritidspraktik skall fr.o.m. inte tillhöra försäkringensersättningssystem. Omläggningen av ersättningssystemet och de ändradereglerna för privatpraktikers anslutning till försäkringssystemet förutsätterändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1974:525) omersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet samt bemyndigande förregeringen att godkänna en särskild överenskommelse mellan statensförhandlingsnämnd och företrädare för om ändring i 1966 årsavtal om den psykiatriska vården m. m. I propositionens hemställan föreslås attriksdagen antar dessa lagändringar (punkterna 1 och 2) och ger bemyndigandet(punkten 5). Vidare begärs (punkten 4) godkännande av vad som förordats omanslutningen av privatpraktiserande vårdgivare till den allmänna försäkringensersättningssystem. I propositionen föreslås också att lagen (1954:269) omskyldighet för arbetsgivare att lämna uppgift rörande arbetsanställning skallslopas (punkten 3). Utskottet kommer nedan att först behandla den principiellafrågan om ett nytt ersättningssystem bör införas. I det sammanhanget finnerutskottet det angeläget att inledningsvis redogöra för utvecklingen av detnuvarande ersättningssystemet och bakgrunden till den föreliggandeöverenskommelsen och propositionens förslag. I senare avsnitt av betänkandet behandlasmer ingående propositionens olika förslag i vad gäller försäkringsersättningaroch anslutning av privatpraktiserande vårdgivare till försäkringen. Principiella ställningstaganden till ett nyttersättningssystem Det nuvarande systemet för ersättningtill sjukvårdshuvudmännen har sin bakgrund i den s.k. sju-kronorsreformen(prop. 1969:125, 2LU80, rskr 369). Systemet innebär att regeringen ochsjukvårdshuvudmännen i återkommande förhandlingar kommer överens om vilkaersättningar som skall utgå från försäkringen vid varje vårdtillfälle ochvilken högsta patientavgift som får tas ut. Syftet med sju-kronorsreformen varatt förstärka försäkringsskyddet för patienter som behöver omfattande och dyrläkarvård men också att underlätta utbyggnaden av den vård som drivs isamhällets regi och då främst den öppna vården. Tyngdpunkten iersättningssystemet ligger därför på den öppna vården, medan den slutna vårdenhuvudsakligen finansieras med landstingsskatt. Till den psykiatriska vårdenutgår dock ett större statsbidrag som grundar sig på avtal och1967 i samband med att huvudmannaskapet för mentalsjukvården övergick frånstaten till sjukvårdshuvudmännen (prop. 1966:64, SU 94, rskr 220 och prop.1967:69, SU 106, rskr 252). SfU 1983/84:31 8 Sju-kronorsreformen följdes upp inom den privatavårdsektorn genom att ett liknande ersättningssystem infördes fr. o. m. år 1975för vård hos privatpraktiserande läkare (prop. 1974:104, SfU 23, rskr 260).Samhällets inflytande över privatläkarvården ökades därvid genom att de läkaresom önskade ansluta sig till försäkringen måste förbinda sig att följaläkarvårdstaxans bestämmelser om arvode från patienter och försäkringen. Tillskillnad från vad som gäller för ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen ärersättningarna från försäkringen vid privat läkarvård differentierade iförhållande till behandlingens art och omfattning m. m. 1974års privatläkarreform innebar en fri anslutningsrätt till försäkringssystemet.För offentligt anställda läkare som bedrev privat läkarverksamhet på sin fritid(s. k. fritidspraktiker) skulle dock gälla som förutsättning för att de skullekunna ansluta sig till försäkringen att de erbjudit sig att i motsvarandeutsträckning tjänstgöra på s. k. särskild arbetstid hos arbetsgivaren/sjukvårdshuvudmannenmen att huvudmannen avböjt detta. En årlig prövning av dessa förutsättningarskulle ske. För offentligt anställda läkare som var förordnade att tjänstgörahögst som konsultläkare, liksom läkare med deltidstjänstinom rent hälsovårdande verksamhet, skulle dock de nämnda villkoren föranslutning inte tillämpas. Vidprivatläkarreformens tillkomst uttrycktes från sjukvårdshuvudmännens sida oroför att det nya ersättningssystemet skulle påverka tillgången på läkare inomden offentliga vården, eftersom det då gällande läkarfördel-ningsprogrammetinte gav utrymme för något ökat antal privatpraktiserande läkare. Frånstatsmakternas sida underströks därför vikten av att dessa frågor följdes uppoch att åtgärder vidtogs om utfallet av den nya läkarvårdstaxan ledde tillförändringar som var ogynnsamma för den offentliga vården. Läkarvårdstaxansbestämmelser om ersättningsnivåer m. m. har härigenom utgjort ett medel församhället att styra omfattningen av den privata läkarvården. Deursprungliga begränsningarna för fritidspraktiserande läkare att vara anslutnatill försäkringssystemet slopades genom beslut av (prop.1976/77:116, SfU 28, rskr 297). Vid beslutet förutsattes att defta skulle kommaatt omprövas om antalet besök hos denna kategori läkare kom att överstiga 300000 . Fritidspraktikernas verksamhet har härefter ökat avsevärt, ochantalet besök hos dem beräknas ha uppgått till mer än 600 000. Är1977 anslöts även privatpraktiserande sjukgymnaster till försäkringssystemetenligt i huvudsak samma regler som gällde för privatpraktiserande läkare (prop,1976/77:44 SfU 13, rskr 54). I utredningsförslaget som låg till grund förpropositionen hade föreslagits att - efter mönster av motsvarande bestämmelserinom tandvårdsförsäkringen - särskilda regler skulle meddelas intill utgångenav beträffande rätten till anslutning till försäkringen, omsjukvårdshuvudmännens behov av legitimerade sjukgymnaster inte skulle blitillgodosett i tillräckhg grad. I propositionen föreslogs emellertid SfU1983/84:31 9 att uppgiften att ta ställning till om särskildaanslutningsregler skulle införas t. v. borde anförtros regeringen. De överenskomna ersättningsbeloppen regleras bl. a. iläkarvårdstaxan (1974:699) och förordningen (1976:1018) med taxa försjukvårdande behandling m. m. I den överenskommelse mellan regeringen ochsjukvårdshuvudmännen, som ligger till grund för ersättningarna frånförsäkringen , avtalades att arbetet med att utredamöjligheter och konsekvenser av att i ökad omfattning föra samman ochschablonisera ersättningarna skulle fortsätta inom hälso-och sjukvårdsberedning. Utredningsarbetet skulle också klarlägga hur en meraschabloniserad ersättning till sjukvårdshuvudmännen skulle samordnas medförsäkringens ersättningar till privatpraktiserandevårdgivare. Vidare skullemöjligheterna att helt eller delvis knyta an driftbidraget för den psykiatriskavården till ersättningarna från försäkringen prövas. Den nämndaöverenskommelsen redovisades för i proposition 1982/83:174 (se SfU1982/83:26). Enligt nya hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (HSL)åligger det sjukvårdshuvudmännen att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt sinainvånare och att planera för vården. Planeringen skall avse även den hälso-ochsjukvård som lämnas av privata vårdgivare. HSL:s övergripande målsättning är en god hälsa och vård pålika villkor för hela befolkningen. Häri ligger bl. a. att vården skall varatillgänglig för alla och att behovet av vård skall ensamt vara avgörande förvårdens omfattning och kvalitet. En förutsättning för att denna målsättning skall kunnauppfyllas är att en rättvis fördelning sker av sjukvårdsresurserna. Såväl deföreliggande överenskommelserna som propositionens förslag innebär enanpassning av försäkringens ersättningssystem i syfte att få en bättrebehovsbaserad fördelning av både de ekonomiska och personella resurserna ochbättre möjligheter för de enskilda sjukvårdshuvudmännen att samordna ochplanera all vård inom sitt geografiska område. I propositionen framhålls att med det nuvarandeersättningssystemet kommer fördelningen av resurserna att styras av detexisterande vårdutbudet eftersom ersättningen är prestationsrelaterad.Erfarenhetsmässigt är vårdutnyttjandet i högre grad relaterat tilltillgängliga resurser än vårdbehov. Läkarresurserna är emellertid ojämntfördelade. Den offentliga vården i storstadsområdena kan lätt rekrytera läkare,medan vakanserna och omsättningen på läkare är hög utanför dessa områden,speciellt i glesbygden. Snedfördelningen förstärks ytterligare av att deprivatpraktiserande läkarna till övervägande del etablerat sig i de störstastäderna. Till detta kommer att de s. k. fritidspraktikernas verksamhet ökatkraftigt i omfattning och utvecklats utan samordning med den offentliga vården. I ett trängt samhällsekonomiskt läge är det enligtpropositionen av särskild vikt att omfördela resurserna på ett sådant sätt attbl. a. de hälso- och sjukvårdspolitiska målen och prioriteringarna fullföljs.Den i HSL lagfästa SfU1983/84:31 10 rätten för de försäkrade att få erforderlig hälso- ochsjukvård gör det möjligt att förenkla ersättningarna från försäkringen tillsjukvårdshuvudmännen utan att de försäkrades rätt till vård påverkas. En sådanförenkling anses i propositionen särskilt motiverad när det gäller ekonomiskaersättningar som lämnas från ett samhällsorgan till ett annat. Propositionensslutsats är därför att det inte längre finns något behov av detaljregleradeprestationsersättningar från försäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Förslaget om nytt ersättningssystem kritiseras kraftigtoch avstyrks av moderata samlingspartiet i motion 2908 och av imotion 2904. Däremot framhåller företrädare för i motion 2910 detpositiva med en överenskommelse som innebär en avbyråkratisering, en decentraliseringav beslutanderätten och en rättvisare geografisk fördelning avsjukvårdsresurserna. På några punkter begär emellertid motionärernaförtydliganden av propositionens förslag. kommunisterna anslutersig genom motion 2906 i princip till förslaget, men föreslår ändringar på ettpar punkter. Propositionen har också föranlett fyra motioner från enskildamotionärer. Utskottet behandlar i detta sammanhang förslagen om avslagpå propositionen i motionerna 2908 av m.fl. och 2904 av Jan-ErikWikström m.fl. och ett yrkande i sistnämnda motion om en översyn av formernaför uttag av sjukförsäkringsavgifter. Övriga motionsyrkanden kommer attbehandlas i anslutning till den närmare behandlingen av de olika delarna ipropositionens förslag. I motion 2908 av framhålls att förslaget fårdjupgående konsekvenser för patienterna genom att deras rätt till ersättningarfrån försäkringen görs helt beroende av om de fritidspraktiserande läkarnaeller sjukgymnasterna kunnat träffa personligt samverkansavtal med sjukvårdshuvudmannen.De patienter som söker fritidspraktikerna får, anför motionärerna, inte längredel av förmånerna från sjukförsäkringen. Försäkringsersättningen kommer meddet föreslagna systemet att överföras till sjukvårdshuvudmännen i stället föratt som med nuvarande ersättningssystem vara knuten till patienten, ochsjukvårdshuvudmännen får därmed avgöra vilka valmöjligheter patienten skall hanär hon eller han önskar ta försäkringen i anspråk. I ett sådant system har manenligt motionärerna avlägsnat sig så långt från tanken på en försäkring att manmåste betrakta avgifterna som en skatt över vilken de ursprungligaförsäkringstagarna inte har något reellt inflytande.