bet · G701UbU10 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet vill emellertid peka på att i flerabeskrivningar av ämnesinnehåll m. m. för tjänster som professor erinras om attde med professuren förenade uppgifterna även avser, i den omfattning somhögskolestyrelsen beslutar, grundläggande utbildning. Gällandebestämmelser om uppdrag som prefekt och behörighet för sådant uppdrag återfinnsi 18 kap. 12 och 14 §§ högskoleförordningen. Utskottet finner inte skäl attförorda ändringar häri. Medhänvisning till vad utskottet har anfört ovan avstyrker utskottet motion1983/84:172. För uppgifter som ankommer på högskolestyrelsen fårdenna inrätta en eller f\era förvaltningsnämnder. Med hänsyn till karaktären avde uppgifter som åvilar förvaltningsnämnder bör sammansättningen av dessaenligt föredragande statsrådet följa samman principer som gäller för högskolestyrelserna.Därför bör företrädare för allmänna intressen ingå i förvaltningsnämnd ochutgöra en tredjedel. Utskottethar inget att erinra mot vad föredragande statsrådet har anfört omförvaltningsnämnder och avstyrker därmed motion 1983/84:238 yrkande 3, variyrkas att uttalar sig för att företrädare för allmänna intressen inteskall ingå i förvaltningsnämnd. I motionerna 1983/84:225 (yrkande I) och1983/84:238 (yrkande 5) krävs regionstyrelsernas avskaffande. De anses avmotionärerna såsom onödiga mellanled mellan högskolorna och den centrala nivån. Iproposition 1983/84:52 erinras om att den regionala organisationen har varitoch är fortfarande ett av de mera omdiskuterade inslagen i högskolereformen. Remissbehandlingenav departementspromemorian (Ds U 1983:6) Högskolans institutionella organisationhar enligt propositionen emellertid givit vid handen att en majoritet avremissinstanserna inom högskolan accepterar att den regionala organisationenbibehålls i stort sett oförändrad. anser att en planering och samordning av utbildning avseende störregeografiska områden än de enskilda länen är viktig. Regionstyrelserna spelar ivissa fall redan en viktig roll, när det gäller att finna nya former församverkan mellan olika regionala organ med ansvar för utbildning. Statsrådetavser att i annat sammanhang återkomma till regeringen i fråga omregionstyrelsernas arbetsuppgifter och förutsättningarna för en ändradregionindelning. Rättelse: S. 13, rad 11 Står: roligt att Rättat till: troligtatl. UbU1983/84:10 12 Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1983/ 84:225 yrkande 1 och 1983/84: 238 yrkande5. I 31 § högskolelagen föreskrivs attföretrådarna för allmänna intressen skall utgöra omkring två tredjedelar avantalet ledamöter i regionstyrel-sernå. Med stöd av beslut (prop.1980/81:40, UbU 1980/81: 14, rskr 1980/81: 128, prop. 1982/83: 100, UbU1982/83:23, rskr 1982/83:270) har antalet företrädare för allmänna intressenfr. o. m. kommit att utgöra omkring tre fjärdedelar avantalet ledamöter. I proposition 1983/84:52 anförs att erfarenheterna av densammansättning regionstyrelserna har haft ärgenomgående goda. Föredragande statsrådet anser att den därför bör bibehållas.Regeringen föreslår i enlighet därmed att 31 § högskolelagen ändras så attföreträdare för allmänna intressen skall utgöra omkring tre fjärdedelar avantalet ledamöter i en regionstyrelse. Vissa frågor om studieorganisation och anslagssystem I motion 1983/84: 238 erinras omdet nuvarande systemet med en uppdelning av den grundläggandehögskoleutbildningen i fem utbildningssektorer, inom vilka den allra störstadelen av utbildningen sker på allmänna linjer. Motionärerna pekar pä att detvisat sig svårt att åstadkomma attraktiva linjeutbildningar inom dethumanistiska området. 1 motionen efterlyses vidare ett system som uppmuntrartill ämnesfördjupning och individuella ämneskombinationer. Enligt motionärernasuppfattning kan ett sådant system uppnäs genom återinförande av filosofiekandidatexamen (yrkande 6). Utskottet erinrar om att föredragande statsrådet iproposition 1983/ 84:52 pekar på att inom vissa områden, främst dethumanistiska, svarar utbildningen på linjer endast för en mycket liten del avdet totala antalet årssludieplatser. Statsrådet anser det önskvärt att behovenav längre sammanhängande utbildning av grundläggande karaktär även inom sådanaområden i ökad utsträckning tillgodoses genom utbildningslinjer. Hon erinrarom att UHÄ i sitt yttrande över departementspromemorian (Ds U 1983:6)Högskolans institutionella organisation har redovisat ett preliminärt förslagtill en humanistisk utbildningslinje. Vad gäller examensbenämning på en sådanutbildning och återinförandet av filosofie kandidatexamen vill utskotteterinra om att examensbenämning enligt nu gällande bestämmelser bör utformas säatt den ger en meningsfull information om utbildningens omfattning, innehålleller huvudsakliga inriktning (7 kap. 15 § högskoleförordningen). Utskottetinser att det utifrån dessa bestämmelser kan vara svårt att finna en adekvatexamensbenämning på en ny utbildningslinje med i huvudsak humanistiskinriktning. Frågan bör emellertid lösas i samband med ställningstagandet tillförslag om en ny sådan UbU1983/84:10 13 I sammanhanget vill utskottet erinra om attUHÄ i sitt ovan omnämnda preliminära förslag om humanistisk utbildningslinjemenar att en attraktiv examensbenämning är en viktig faktor för att målinriktaen studerande mot en viss bredd och fördjupning i studierna. När det gäller frågan om ämnesfördjupning, vilken ocksåberörs i motion 1983/84:238, har utskottet i skilda sammanhang framhållitvärdet av att fördjupningsstudier i ett eller flera ämnen mera allmänt kaninrymmas inom de allmänna utbildningslinjerna (UbU 1981/82:37 och UbU 1982/83:23). I UHÄ:s preliminära förslag till humanistlinje, som föreslås omfattasammanlagt 120 poäng, avses 40-poängsnivån uppnås i minst två ämnen. För fleratänkta päbyggnadslinjer är det troligt att 60-poängsnivå i något ämne kommeratt krävas. Med hänvisning till vad utskottet ovan har anfört och tillatt föredragande statsrådet avser att återkomma till frågan om en humanistiskutbildningslinje hudgetproposition föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1983/84:238 yrkande 6. En betydande mängd av flerårigsammanhängande utbildning av grundläggande karaktär, dvs. utbildning för iförsta hand ungdomsstuderande, ges inom ramen för enstaka kurser. Särskiltgäller detta inom det humanistiska området, där linjeutbildningen, vilketutskottet haft anledning att erinra om i det föregående, svarar för en mycketliten andel av det samlade utbildningsutbudet. I många fall avser deifrågavarande enstaka kurserna ämnen som är av betydelse förkompetensuppbyggnaden i landet, bl. a. för rekryteringen tillforskarutbildningen, men i vilka grundutbildning inte kan garanteras inom detnuvarande anslags- och planeringssystemet. En nationell planering avutbildning inom berörda ämnen eller ämnesområden saknas i praktiken utöver vadsom ligger i besluten om inrättande av vissa högre lärartjänster. Mot bakgrund av de hår redovisade förhållandena föreslårföredragande statsrådet en förändring av planeringsordningen, så att ämnenvilkas utveckling och fortlevnad i grundutbildningssammanhang inte itillräcklig omfattning garanteras av att de ingår i linjeutbildning blirföremål för övergripande planering på central nivå. Statsrådet avser attföreslå regeringen att ge UHÄ i uppdrag att i anslagsframställningen /86 redovisa underlag för en sådan förändrad planeringsordning. Utskottet har under tidigare riksmöten haft anledning attpeka på de problem för vissa ämnen utanför det nuvarande linjesystemet somföljer av den nuvarande planeringsordningen. Utskottet har även erinrat om atterfarenheterna av det ifrågavarande anslaget pä statsbudgeten (Lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser) tyder på att uppfyllelsen av de olikaändamålen med anslaget lätt leder till konflikter (UbU 1981/82:24 s. 28 f., UbU1982/83; 29 s. 4). Utskottet är ense med föredragande statsrådet i fråga ombehovet av en UbU 1983/84:10 14 annanplaneringsordning för vissa enstaka kurser och föreslår att godkännervad som har förordats i frågan. Därvid utgår utskottet från att besluten omenstaka kurser också i fortsättningen i huvudsak kommer att fattas lokalt ochregionalt. Åberopande vad utskottet har anfört i detföregående hemställer utskottet 1. att med avslag påmotionerna 1983/84:225 yrkande 2 och 1983/84:238 yrkande I godkänner vad som iproposition 1983/84; 52 har förordats om förslag till anslagsframställning förforskning och forskarutbildning, 2. att beträffandehögskolestyrelsernas sammansättning avslår motionerna 1983/84:173 i denna deloch 1983/84:238 yrkande 2, 3. att beträffandetillsättandet av företrädare för allmänna intressen i högskolestyrelserna medbifall till proposition 1983/84:52 och med avslag på motionerna 1983/84:236 och1983/ 84:239 yrkande I beslutar att 32 § högskolelagen (1977:218) skall upphöraatt gälla, 4. att beträffanderektor såsom ordförande i högskolestyrelsen avslår motion 1983/84: 173 i dennadel, 5. att beträffandemedverkan av företrädare för yrkeslivet i visst planeringsarbete inomhögskolan avslår motionerna 1983/84:238 yrkande 4 i denna del och 1983/84:239yrkande 2, 6. att godkänner vad somi proposition 1983/84:52 har förordats om sektionsindelning av fakultet, 7. att beträffandeutbildnings- och forskningsnämnd antar 24 a, 16, 21 och 23 §§ förslaget tilllag om ändring i högskolelagen (1977:218), 8. att beträffandeutbildnings- och forskningsnämndernas sammansättning med bifall tillproposition 1983/84:52 och med avslag på motion 1983/84:238 yrkande 4 i denna delantar 24 b § förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1977:218), 9. att beträffandeinstitutionernas storlek m. m. avslår motion 1983/84:172, 10. att beträffandeförvaltningsnämndernas sammansättning avslår motion 1983/84:238 yrkande 3, 11. att beträffandeavveckling av regionstyrelserna avslår motionerna 1983/84:225 yrkande I och1983/84:238 yrkande 5, 12. att beträffanderegionstyrelsernas sammansättning antar 31 § förslaget till lag om ändring ihögskolelagen (1977:218), UbU1983/84:10 15 13. att i övrigt antarförslaget till lag om ändring i högskolelagen (1977:218) i den mån det inteomfattas av vad utskottet har hemställt ovan. 14. att beträffande vissexamensbenämning m.m. avslår motion 1983/84:238 yrkande 6. 15. att beträffandeplaneringsordning för vissa enstaka kurser godkänner vad som har förordats iproposition 1983/ 84:52. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (si. (), (), (), (), (), (). (), (),(). (), (vpk), (), () och (). Anslagsframställning för forskning ochforskarutbildning (mom. I) (), (),(), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 6 börjar "Utskottet konstaterar" och slutar"och forskarutbildning" bort ha följande lydelse: Utskottet är ense med motionärerna i att nuvarande ordningavseende anslagsframställning för forskning och forskarutbildning börbibehållas. Detta bör med bifall till motionerna 1983/84:225 yrkande2 och 1983/84:238 yrkande I och med avslag på proposition 1983/84: 52 som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under I bort ha följandelydelse: 1. att beträffandeförslag till anslagsframställning för forskning och forskarutbildning medbifall till motionerna 1983/ 84: 225 yrkande 2 och 1983/84: 238 yrkande I ochmed avslag pä proposition 1983/84:52 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört. UbU1983/84:10 16 Högskolestyrelsernas sammansättning (mom. 2) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Mot bakgrund" och slular "yrkande2" bort ha följande lydelse: Övergripande beslut om högskolans verksamhet och dessinriktning fattas centralt av regering och riksdag. Mot bakgrund härav bör ejföreträdare för allmänna intiessen ingå i högskolestyrelserna. Utskottet anseri enlighet med vad som förordas i motion 1983/84:238 att regeringen börförelägga förslag om styrelser med enbart företrädare för verksamheten.Riksdagen bör med bifall till motion 1983/84: 238 yrkande 2 och med avslag påmotion 1983/84: 173 i denna del som sin mening ge regeringen detta till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att beträffandehögskolestyrelsernas sammansättning med bifall till motion 1983/84:238 yrkande2 och med avslag pä motion 1983/84: 173 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Tillsättandet av företrädare för allmänna intressen ihögskolestyrelserna (mom. 3) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 8 börjar "Utskottet tillstyrker" och slutar"yrkande I" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att detregionala inflytandet på högskolan säkerställs även fortsättningsvis. Detta börske genom att landstingen i demokratisk ordning utser företrådarna för allmännaintressen i resp. högskolestyrelse. Härigenom skapas en god regionalförankring av såväl högskoleutbildning som forskning. Utskottet föreslår att med bifall till motion1983/84:236. med anledning av motion 1983/84; 239 yrkande I och med avslag päproposition 1983/84; 52 dels beslutar att 32 § högskolelagen inte skall upphöraatt gälla, dels beslutar att paragrafen erhåller en i enlighet med vadutskottet ovan har förordat ändrad lydelse. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse; 3. att beträffandetillsättandet av företrädare för allmänna intressen i högskolestyrelserna medbifall till motion 1983/84:236, med anledning av motion 1983/84:239 yrkande Ioch med avslag pä proposition 1983/84:52 dels antar följande såsom utskottetsförslag betecknade lydelse av 32 § högskolelagen (1977: 218): UbU1983/84:10 17 Nuvarande lydelse Utskottets förslag Den eller de ledamöter i styrelsen Den eller de ledamöter i styrelsen för en högskoleenhet som skall vara fören högskoleenhet som skall vara företrädare för allmänna intressen företrädare för allmänna intressen skall väljas av den eller de kom- skallväljas av den eller de lands- w///je/'oc//landstingskommuner till tingskommunertill vilken eller vilken eller vilka högskoleenheten vilkahögskoleenheten är förlagd, är förlagd. Hur många av dessa le- Hurmånga av dessa ledamöter som damöter som skall väljas av varje skallväljas av varje landstingskom- kommitn eller landstingskommun munbestäms av . I bestäms av . låren- ärendetskall sam- det skall samräda rådamed den eller de landstings med den eller de kommuner och kommunersom berörs. För leda landstingskommuner som berörs. möternaskall lika många supplean- För ledamöterna skall lika många ter väljas, suppleanter väljas. Kommun kan i samråd med landstingskommunen besluta attlandstingskommunen skall fullgöra kommunens skyldighet enligt första stycket. Val av ledamöter eller suppleanterskall vara proportionellt, om det begärs av minst så mänga väljande sommotsvarar det tal vilket erhålls om samtliga väljandes antal delas med detantal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal skallden avrundas till närmast högre hela tal. Om förfårande vid sådantproportionellt val finns bestämmelser i lagen (1955: 138) om proportionelltvalsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m. Om suppleanterna inte väljs'proportionellt, skall vidvalet även den ordning bestämmas i vilken de skall kallas till tjänstgöring. I fråga om styrelsen för högskole- I fråga om styrelsen för högskole enheten inom jordbruksdeparte- enheten inomjordbruksdeparte mentets verksamhetsområde gäller mentetsverksamhetsområde gäller föreskrifter som regeringen medde- föreskriftersom regeringen medde lar i stället för förstafjärde styc- lari stället för första-tredje styc kena i denna paragraf. kena i denna paragraf. dels antar sådan ändring av ingressen till förslaget tilllag om ändring i högskolelagen (1977; 218) som föranleds härav. Tillsättandet av företrädare för allmänna intressen Ihögskolestyrelserna (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Utskottet tillstyrker" och slutar"yrkande I" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med vad .som anförs i motion1983/84: 239 peka på att var och en av högskolorna inte bara har en nationellkaraktär och betydelse utan att de därjämte utgör en viktig faktor för denregionala UbU1983/84:10 18 För att i tillfredsställande gradsäkerställa att de lokala och regionala aspekterna blir tillgodosedda börnuvarande 32 S högskolelagen inte upphöra att gälla. Detta bör medbifall till motion 1983/ 84:239 yrkande 1, med anledning av motion 1983/84:236och med avslag på proposition 1983/84:52 besluta. dels alt utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. att beträffandetillsättandet av företrädare för allmänna intressen i högskolestyrelserna medbifall till motion 1983/84:239 yrkande I, med anledning av motion 1983/84:236och med avslag pä proposition (983/84:52 dels avslår förslaget i propositionenatt 32 § högskolelagen (1977:218) skall upphöra alt gälla, dels antar sådanändring av ingressen till förslaget till lagom ändring i högskolelagen(1977:218) som föranleds härav, Utbildnings- och forskningsnämndernas sammansättning(mom. 8) , , och (alla m) anser; dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "Utskottet tillstyrker" och slular"framlagda lagförslaget" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör ett naturligt samarbetemellan högskolan och yrkeslivet kunna ske utan detaljreglering frånstatsmakternas sida. Utskottet finner i likhet med motionärerna inte att detfinns skäl att genom föreskrifter i hig ange att företrädare för yrkeslivetskall ingå i utbildnings-och forskningsnämnder. föresläs med bifalltill motion 1983/ 84:238 yrkande 4 i denna del och med avslag på proposition1983/84:52 anta 24 b S förslaget till lagom ändring i högskolelagen (1977: 218)med en i enlighet härmed ändrad lydelse. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. att beträffandeutbildnings- och forskningsnämndernas sammansättning med bifall till motion1983/84:238 yrkande 4 i denna del och med avslag på proposition 1983/84:52 delsantar följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse av 24 b S förslaget tilllag om ändring i högskolelagen (1977: 218): Regeringens förslag Utskottets förslag 1 utbildnings- och forsknings- I utbildnings- och forsknings nämnden skall ingå företrädare för nämndenskall ingå företrädare för verksamheten inom nämndens om- verksamheteninom nämndens om råde. / nämnden skall också ingå rade.Företrädare för de anställda jöreträdare för yrkeslivet, om inte ochde studerande har rätt att ingå i särskilda skäl föranleder annat. Företrädare för de anställda och de studerande har räu att ingå i nämn den. UbU1983/84:10 19 I utbildnings- och forskningsnämnden kan ingå företrädareför: 1. sådantforsknings- och utvecklingsarbete utanför högskolan som har anknytning tillnämndens verksamhetsområde, 2. allmännaintressen. dels antar sådan ändring av ingressen till förslaget tilllag om ändring i högskolelagen (1977: 218) som föranleds härav. Förvaltningsnämndernas sammansättning (mom. 10) (), (),(), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. II börjar"Utskottet har" och slutar "i förvaltningsnämnd" bort haföljande lydelse: I motion 1983/84: 238 förordas att företrädare förallmänna intressen inte skall ingå i förvaltningsnämnd (yrkande 3). Utskottet delar motionärernas uppfattning och föreslår attriksdagen med bifall till motion 1983/84; 238 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna att företrädare för allmänna intressen inte skall ingå iförvaltningsnämnderna. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. att beträffandeförvaltningsnämndernas sammansättning med bifall till motion 1983/84:238 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Avveckling av regionstyrelserna (mom. II) (), (),(), () och () anser dels att den del av utskottets yttrandesom pä s. IIbörjar "Remissbehandlingenav" och på s. 12 slutar "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas syn pä regionstyrelserna ochanser att nu bör fatta principbeslut om att de bör avvecklas. Ensådan åtgärd skulle medverka till en markant avbyräkratisering av högskoleväsendetoch innebära en besparing. Innevarande budgetär anvisas ca 11,5 milj. kr. tillRegionstyrelserna för högskolan. bör med bifall till motionerna 1983/84:225yrkande I och 1983/84:238 yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet har anfört om avveckling av regionstyrelserna. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse; 11. att beträffandeavveckling av regionstyrelserna med bifall till motionerna 1983/84:225yrkande I och 1983/84:238 UbU1983/84:10 20 yrkande 5 som sin mening ger regeringen ti|l känna vadutskottet har anfört, Viss examensbenämning m. m. (mom. 14) , , och (alla m) anser dels atl den del av utskottetsyttrande som pä s. 12 börjar "Utskottet erinrar" och på s. 13 slutar"yrkande 6" bort ha följande lydelse; Föredragande statsrådet behandlar i proposition 1983/84:52de problem som hänger samman med svårigheterna alt tillgodose behoven av längresammanhängande utbildning av grundläggande karaktär på del humanistiskaområdet. Utskottet utgår frän att regeringens kommande förslag iärendet bl. a. innebär krav på ämnesfördjupning och möjligheter tillindividuella ämneskombinationer i enlighet med vad som anförs i motion1983/84:238. bör med bifall till motionens yrkande 6 uttala sig föratt regeringen härvid också beslutar atl filosofie kandidatexamen skall användassåsom examensbenämning, dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. att beträffande vissexamensbenämning m.m. med bifall till motion 1983/84; 238 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Viss examensbenämning m. m. (mom. 14) () anför: Det är enligt min mening viktigt att fördjupningsstudierkommer att krävas på allt fler utbildningslinjer och att attraktiva examensbenämningarknyts till dessa linjer. Starka skäl talar för att filosofie kandidatexamen därvidskall användas som examensbenämning. Enligt nuvarande bestämmelser bör dock examensbenämningutformas sä att den ger en meningsfull information om utbildningens omfattning,innehåll eller huvudsakliga inriktning. En tänkbar lösning på detta problem är att till t. ex. eneventuell humanistlinje knyta examensbenämningen "filosofiekandidatexamen med humanistisk inriktning" och till t. ex.samhällsvetarlinjen knyta examensbenämningen "filosofie kandidatexamenmed samhällsvetenskaplig inriktning". Myckettalar för att examensbenämningen filosofie kandidatexamen UbU1983/84:10 21 med viss inriktning endast bör användas om fördjupningsstudieromfattande minst 60 poäng ingått i genomgången utbildningslinje. Jag utgår från att UHÄ också prövar införandet av dennaexamensbenämning och har därför avstått från reservation.