bet · G701BoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 motion 1983/84; 1531 (s) som väckts underallmänna motionstiden begärs dels att reparationsföreläggande alltid skallkunna riktas mot den-som har fått eller sökt lagfart på fastigheten, dels atträttegångsbalkens regler om verkan av att tvisteföremålet överlåts och omtredje mans deltagande i rättegången skall gälla, dels ock attreparationsföreläggande skall bli gällande mot den som efter beslutetsmeddelande förvärvar fastigheten. Somframgår av redogörelsen ovan tillgodoser propositionen motionärernas tvåförsta önskemål. Utskottet tillstyrker att förslaget till ändring av 16 §hyreslagen genomförs. Någon vidare åtgärd med anledning av motionen i dennadel är således inte erforderiig. Närdet härefter gäller frågan om ett åtgärdsföreläggande bör gälla även mot densom efter det att föreläggandet meddelats förvärvar fastigheten vill utskottetframhålla att ett sådant föreläggande liksom andra typer av vitesföreläggandesom riktar sig mot en person i hans egenskap av ägare till viss egendom iallmänhet inte gäller mot en ny ägare av egendomen. Ett nytt föreläggande måstealltså ges om fastigheten överlåts. 1 vissa lagar, bl. a. lagen (1976:666) ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. (LPI),bostadssaneringslagen (1973:531), hålsoskyddslagen (1982: 1080) ochnaturvårdslagen (1964:822) finns emellertid särskilda bestämmelser om att ettföreläggande blir giltigt också mot en ny fastighetsägare. Själva vitet gällerdock inte mot denne utan ett nytt vite måste sättas ut. Fråganom en effektivisering av vitesinstitutel har utretts av viteskom-niittén som1982 avlämnade betänkandet (SOU 1982:21) Ett effektivare vite. På grundval avbetänkandet beslöt regeringen en lagrådsremiss med förslag tilllag om viten m. m. Förslaget innebär bl. a. att vite skall kunna bestämmas tillett visst belopp för varje tidsperiod under vilken ett föreläggande med viteinte efterkoms eller för varje gång en viss åtgärd inte utförs eller ett förbudöverträds, s. k. löpande vite. Vidare föreslås en generell bestämmelse om att ide fall ett vitesföreläggande riktar sig till någon i hans egenskap av ägareeller innehavare av viss egendom denne skall kunna föreläggas, eventuellt vidvite. alt lämna den myndighet som beslutat vitesföreläggandet uppgift om namnoch adress på den lill vilken egendomen överlåtits. 1 lagrådsremissen föreslåsockså atl LPI. bostads-saneringslagen, hälsoskyddslagen och naturvårdslagenändras så all förelägganden med löpande vite under vissa förutsättningar blirgällande mot en ny ägare eller innehavare. Iyttrande över förslagen i lagrådsremissen kritiserar lagrådet dessa iåtskilliga hänseenden och förordar att de inte i det remitterade skicketföreläggs till ställningstagande. avgivit sitt yttrande har inom juslitiedepartemenlel upprättats enpromemoria med förslag till slutligt ställningstagande av regeringen ilagstiftningsfrågan. Promemorian jämte lagrädsremissen och lagrådels yttranderemissbehandlas f. n. BoU 1983/84:29 118 Enligt utskottets mening finns det skäl som talarför att ett åtgärdsföreläggande liksom förelägganden enligtbostadssaneringslagen m.fl. författningar bör kunna bli gällande också mot densom efter det att föreläggandet meddelats förvärvar fastigheten. Det ärnämligen angeläget att en hyresvärd inte genom en överlåtelse av fastighetenskall kunna undandra sig eller förhala nödvändiga reparationsarbeten. Iförevarande lagstiftningsärende saknas emellertid underlag för en närmareprövning av frågan om en sådan bestämmelse som förordas av motionärerna börinföras. a. bör statsmakternas ställningstagande till utformningen av nyaregler om viten avvaktas. Det får därför ankomma på regeringen att i lämpligtsammanhang ta upp spörsmålet till närmare överväganden. Utskottet anser attvad som sålunda anförts med anledning av motion 1531 bör ges regeringen tillkänna. Imotion 1983/84: 2770 (m) tas upp frågan om åtgärdsföreläggande skall kunna avseannat än rent fysiska brister i fastighetens skötsel. I sitt betänkandeföreslog hyresrättsutredningen att ett föreläggande skulle meddelashyresvärden då han eftersätter sina åligganden också i andra hänseenden än sådanasom avser fysiska hinder i nyttjanderätten. Några bestämmelser härom togsemellertid inte med i det till lagrådet remitterade förslaget till ändring ihyreslagen. Enligt uttalanden i lagrådsremissen borde ingripanden i dessa fallinte ske genom åtgärdsföreläggande utan med stöd av bostadsförvaltningslagen(1977:792). Lagrådetframhåller i sitt yttrande (s. 223) att de hinder och men i nyttjanderätten sominte år att hänföra till en fysisk brist kan vara av olika slag. Det kan t. ex.röra sig om brist i vattentillförseln eller värmehållningen utan att detta harsamband med något fel i ledningarna eller värmesystemet. Det kan också enligtlagrådet vara fråga om sådant som undermålig trappstädning eller störandeuppträdande av en medhyresgäst. För att komma till rätta med hinder och men avdetta slag, fortsätter lagrådet, torde den enskilde hyresgästen inte alltidvara betjänt av de möjligheter till ingripande mot hyresvärden sombostadsförvaltningslagen ger. Lagrådet hänvisar härvidlag till att ansökan omsärskild förvaltning får enligt 29 § nämnda lag göras endast av kommun ellerorganisation av hyresgäster. Lagrådetpåpekar att om förhållandena är sådana att det föreligger en sanitär olägenhet,erbjuder 18 och 19 §§ hälsoskyddslagen möjlighet att genom vitesföreläggandeförmå hyresvärden att vidta rättelse. På grund härav och då den föreslagnalydelsen av 16 § inte utesluter att åtgärdsföreläggande meddelas även närbristen inte är av rent fysisk natur, får det enligt lagrådet anses godtagbartatt särskilda bestämmelser för dessa fall inte upptas i förslaget. 1slutprotokollet (s. 230) förklarar föredragande statsrådet att han godtar vadlagrådet uttalat om användningen av åtgärdsföreläggande. Imotion 2770 (m) yrkas (yrkande 4) att skall uttala att institutetåtgärdsföreläggande skall begränsas till att gälla fysiska hinder i nyttjan- BoU 1983/84:29 119 derätten.Enligt moiionärerna är lagrådets inställning att exempelvis störningar av enmedhyresgäst skall kunna omfattas av åtgärdsföreläggande inte rimlig.Motionärerna anser att hyresvärden och hyresgästerna har elt gemensamt intresseatt lösa problemet och att det är svårt att tänka sig något fall därhyresvärden underiåter att försöka rätta till missförhållandena. Enlagreglering är därför olämplig och överflödig. Utskottetvill framhålla att en hyresgäst, vars lägenhet är bristfällig, enligt gällanderegler har möjlighet att - förutom att ansöka om reparationsföreläggande -anmoda hyresvärden att avhjälpa bristen och om anmaningen inte följssjälvombeslyra att felet rättas till på värdens bekostnad. Hyresgästen harockså rätt att häva avtalet, alt få hyran nedsatt och att få skadestånd. Sommotionärerna framhåller har i praxis bullerstörningar ansetts som ett sådantfel i lägenhetens skick som ger hyresgästen rätt att häva avtalet m.m. Ävenandra olägenheter som inte har rent fysiska orsaker har hänförts hit,exempelvis varmvattenransonering. Tillskillnad från motionärerna anser utskottet att det inte är orimligt atlhyresgästen kan ansöka om åtgärdsföreläggande beträffande i princip sammaslags hinder och men i nyttjanderätten som ger hyresgästen rätt att hävaavtalet eller andra rättigheter mot värden. Utskottet vill också peka på attett åtgärdsföreläggande kan vara ett bättre medel för hyresgästenatt fä hinder och men i nyttjanderätten undanröjda än de övriga rättigheterhyreslagen ger honom. Så kan exempelvis vara fallet då olågenheten består i atten medhyresgäst uppträder störande. Enligt utskottets mening bör riksdagensåledes inte göra några uttalanden som utesluter att ålgärdsföreläggande fårmeddelas också när bristen inte är av rent fysisk natur. En annan sak är attdet i praktiken kan vara omöjligt alt utfärda förelägganden som inte avser enkonkret eller bestämd åtgärd utan upprätthållande av en vissservicenivå, t. ex. tillhandahållande av varmvatten. Mendet anförda godtar utskottet i likhet med föredragande statsrådet vad lagrådetuttalat. Motion 2770 yrkande 4 bör alltså avslås Som inledningsvis redovisats framläggerhyresrättsutredningen i betänkandet förslag lill nya bestämmelser omhandläggningen av hyrestvister. Förslaget innebär att i princip allahyrestvister enligt hyreslagen skall prövas av hyresnämnderna i första instansoch med bostadsdomstolen som slutinstans. Vidare föreslås att vissa typer avmål förs över från fastighets-domslolarna lill hyresnämnderna. Utredningenföreslår också en särskild lag. som skall reglerahandläggningen vid hyresnämnderna och i bostadsdomstolen. Förslaget tillhyresprocesslag bygger på och medför att hyresnämnderna ifortsättningen skall betraktas som domstolar. Vid remissbehandlingen avbetänkandet har bl. a. , dom- BoU1983/84:29 120 stolsverket, riksrevisionsverkel och rältegångsulredningen(Ju 1977:06) uttalat sig mot förslaget att alla hyrestvister skall föras överlill hyresnämnderna. Dessa instanser förespråkar i stället att hyresnämndernaförs samman med fastighetsdomstolarna. En sådan ordning förordas också avbostadsdomstolen och . Kritik mot förslaget tillhyresprocesslag framförs av bl. a. rättegångsutredningen, som anser alt enreformerad rättegångsbalk i huvudsak bör kunna användas även för handläggningenav hyrestvister. 1 propositionen ullalar föredragande statsrådet att haninte nu har för avsikt atl ta ställning till utredningens förslag omhandläggningen av hyrestvister och att han i stället förordar att nuvarandeordning behålls tills vidare. 1 motion 1983/84: 2771 (fp) yrkas (yrkande 1) attriksdagen hos regeringen begär förslag om ny hyresprocesslag. Enligtmotionärerna finns det behov av en sådan reform som utredningen föreslagit. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet atttiden inte ännu är mogen för ett ställningstagande till frågan om en ändring avreglerna om hyresprocessen. a. finns det sålunda anledning att avvaktaresultatet av rättegångsuiredningens arbete med en reform av förfarandet vid deallmänna domstolarna. Utskottet vill också hänvisa till att rättegångsutredningenskall överväga kompetensfördelningen mellan de allmänna domstolarna ochfastighetsdomstolarna. Utskottet delar därför uppfattningen att reglerna ornhandläggningen av hyrestvister f. n. inte bör ändras och avstyrker allisåbifall lill molion 2771 yrkande 1. 1 motionerna 1983/84:926 (m) och 1983/84:2115 (fp) yrkas(yrkande 4 resp. 2) att hyresnämndernas och bostadsdomsiolens uppgifter skallöverföras på de allmänna domstolarna. 1 båda motionernii (motiveringarna finnsi motionerna 1983/84:923 och 1983/84:2115) anges syftet med yrkandena vara atlhyresmålen skall handläggas utan intresseledamöter. Enligt motionärerna är dennuvarande ordningen inte tillfredsställande frän rättssäkerhetssynpunkt. Motioner om all intresseledamöler inte skall delta vidavgörande av hy resmål har prövats av vid både 1979/80 och 1982/83års riksmöten. På hemställan av lagutskottet har motionerna avslagits avriksdagen (se LU 1979/80:32 och 1982/83: 19), Utskottet har därvid bl. a. framhållitatt del inte finns något behov av att ändra reglerna för sammansättningen avhyresnämnderna och bostadsdomslolen. Några nya omständi-geter som bör föranledariksdagen atl nu inta en annan ställning i frågan har inte framkommit. På grundhärav och mol bakgrund av vad som ovan redovisats beträffanderättegångsutredningens arbete anser utskottet atl de nu aktuellamotionsyrkandena bör avslås. Enligt 8 S femte stycket förslagettill ändring i hyreslagen gäller stämningsansökan med yrkande atthyresförhållandet skall upphöra och ansö- BoU 1983/84:29 121 kanom avhysning som uppsägning när delgivning skett. Enligt utskottets mening börden redaktionella ändringen ske att ordet "och" byts ut mot"eller". Iövrigt föranleder propositionen och motionerna inte några uttalanden ellererinringar från utskottets sida. (), (), (). (), (), i (s), IngemarKonradsson (s), (), (), (),(), (), Per (vpk), Inga-BrittJohansson (s) och (). Per-OlofStrindberg, , och (alla m) anser alt den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "motion 2770" bort haföljande ly delse: Somframhålls i motion 2770 är såvitt känt några olägenheter inte förknippade medden nuvarande regeln om företräde för hyresvärdens villkor. Något behov avändring föreligger således inte. Redan delta utgör skäl för atl avslå förslageti propositionen. Mot förslaget kan vidare anföras tungt vägande invändningar.Särskilt allvarligt är att förslaget kommer att medföra besvär och kostnaderför hyresvärdarna i då det gäller att hälla tillbaka hyreshöjningar.Utskottet vill vidare peka på att den föreslagna ordningen leder tillrättsosäkerhet i de fall då parternas yrkanden är motstridiga men var för sigskäliga. Någon som helst vägledning för hur sådana situationer skall bedömasfinns inte i propositionen, och det blir omöjligt atl förutse vilket avyrkandena som bör ges företräde. Sammantagetanser ulskottet således atl propositionen i denna del bör avslås.Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker bifall till motion 2770yrkande 3. 1 enlighet härmed bör första meningen i 55 § tredje stycketförslaget till ändring i hyreslagen ges samma lydelse som nuvarande förstameningen i 48 § tredje stycket. Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), (), () och son (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Som framhålls" och slutar med "sålunda anfört" bort haföljande ly delse: BoU1983/84:29 122 Som framhålls i propositioneninnebär den utveckling som har skett att sambandet mellananställning och bostad inte har samma betydelse som . 1 det nu aktuellalagstiftningsärendet saknas emellertid underlag för eu ställningstagande ifrågan hurrrvida hyreslagens bestämmelser om tjänste- och personalbostäder ärlämpligt utformade med hänsyn till denna utveckling. 1 propositionen uttalarföredragande statsrådet att frågan bör övervägas ytterligare i annatsammanhang. Med hänsyn härtill anser utskottet atl motionerna 891, 1221 och2769 yrkande 2 inte påkallar någon åtgärd frän sida. Per-OlofStrindberg (m), (), (), (),(), () och , son (c) anser attden del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "tredje person" bort utgå. Per-OlofStrindberg (m), (), (), ().Marianne Karisson (c). () och () anser att dendel av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med "" och slutar med "sida" bort ha följandelydelse; Som motionärerna framhåller är nuvarande ordning,innebärande förbud att överklaga hyresnämndens beslut, förenad med betydandeolägenheter. Som regel kan nämligen hyresgästernas uppgifter inte kontrollerasav värden innan ärendet avgörs av hyresnämnden. Detta förhållande kanuin>tljas av hyresgäster lill all genomföra skenbylen och andra mindrekorrekta transaktioner. Visserligen har hyresvärden i sådana fall möjligheteratl få hyresgästens riitt atl bo kvar prövad vid en förlängningslvist. men förvärden är det ofta svårt att styrka att den nya hyresgästen varit i ond tro.För hyresvärden är således nuvarande regler inte tillfredsställande.Överklagandeför-budet kan dock vara till nackdel även för hyresgästerna. För densom vill byta lill sig en lägenhet måste det nämligen vara bäiiie om hans rätttill byiei blir slutgiltigt avgjord innan han flyttar in än om som f. n. kanbli fallet han efter iriflyilningen vägras förlängning av hyresavtalet. Detfinns följaktligen så mycket mindre anledning atl bibehålla dagens överklagandeförbudsom ett sådant förbud inger allvarliga betänkligheter frånrättssäkerhetssynpunkt. Utskottet tillstyrker således bifall till motion 2766yrkande I. .Allan Ekströmoch (alla m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "lill känna" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening saknas i förevarandelagstiftningsärende underlag för bedörnning av frågan, huruvida en sådanbestämmelse som förordas i motionen bör införas. Med hänsyn härtill och tilldet ovan redovisade BoU 1983/84:29 123 arbetetmed ny lagstiftning om viten bör motion 1531 i denna del inte föranleda någotinitiativ från sida. Per-OlofStrindberg, , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "alltså avslås" bort haföljande lydelse: 1likhet med motionärerna ställer sig utskottet avvisande till tanken att detvitessanktionerade föreläggandet skall kunna omfatta annat än rent fysiskabrister. Under remissbehandlingen har sålunda flera instanser ifrågasatt omdet är möjligt att utfärda föreläggande som inte avser en konkret och bestämdåtgärd utan som syftar till att uppnå en viss servicenivå, t. ex.tillhandahållande av varmvatten eller utförande av trappstädning. Ett föreläggandeav sistnämnda typ skulle behöva bestå , eftersom avsiktenär att lägenheterna alltid skall ha tillgång till varmvatten eller atttrapporna skall hållas städade. Som närmare utvecklas i propositionen (s. 123)kan också behovet av en sådan utvidgning ifrågasättas när det gäller brister iservicenivån. När det gäller andra typer av ölägenheter som inte har rentfysiska orsaker t. ex. störande medhyresgäster torde som motionärernaframhåller hyresvärden ofta ha eget intresse av att undanröja olägenheten. Inteheller i dessa fall finns det således något behov av utvidgning. I sammanhangetvill utskottet vidare peka på att det kan uppkomma svårigheter irättstillämpningen om lagrådets uttalande godtas. Om hyresnämnden på ansökan aven hyresgäst förelägger värden att exempelvis vidta åtgärder mot en störandemedhyresgäst och hyresvärden lill efterkommande av föreläggandet väcker talanmot den sistnämnda med yrkande att hyresrätten skall vara förverkad, skalldomstolen då anse sig bunden av beslutet om föreläggandet eller kan domstolenförklara atl hyresrätten inte är förverkad och har hyresvärden, om hans talaninte skulle bifallas, gjort vad han kan för alt följa föreläggandel? Sammfattningsvisanser utskottet sålunda att ålgärdsföreläggande inte bör få avse annat änfysiska brister. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion 2770yrkande 4 godkänna. Per-OlofStrindberg, , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "Motioner om" och slutar med "bör avslås" bort ha följandelydelse: mening är det angeläget att de instanser som handlägger hyresmålhar en sammansättning som garanterar att målen avgörs objektivt och opartiskt.Utvecklingen har emellertid visat att allmänheten inte längreuppfattar partsrepresentanterna i hyresnämnderna och bostadsdomstolen somoväldiga och fristående från politiska och korporativa krafter. Ett exempelhärpå är de allt vanligare målen där företrädare för Hyresgästernas riksförbunddeltar vid avgörande av frågan, huruvida andra hyresgästföreningar skall gesförhandlingsrätt eller inte. BoU1983/84:29 124 Att hyresnämndernas och bostadsdomstolens integritet och oberoendei den dömande verksamheten således ifrågasätts är enligt utskottets meningbetänkligt och ägnat att undergräva förtroendet för rättssäkerheten. Utskottetvill också i likhet med motionärerna i motion 926 peka på attpartsrepresenlationen i de aktuella instanserna har en konserverande inverkanpå organisationsstrukturen. Sammanfattningsvis anser utskottet att starka principiellaoch sakliga skäl talar för att nuvarande ordning bör ändras i enlighet medförslaget i motionerna 926 och 2115. En sådan reform är av begränsad omfattningoch bör kunna ske redan nu utan att resultatet av rättegångsutredningens arbetebehöver avvaktas. Förslag till erforderlig lagstiftning bör därför snarastföreläggas . Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionerna 926. yrkande 4, och 2115, yrkande 2, som sin mening ge regeringentill känna. BoU 1983/84:29 125 Sammanfattning .............................................. ..... 1 1 Propositionen .............................................. ..... 2 2 Motionerna m. m............................................. ..... 2 3 Utskottet .................................................... 7 3.1 Inledning ................................................... .... 7 3.2 Bruksvärdesystemet.................................... 7 3.2.2 Krav på översyn av bruksvärdesystemet....... ..... 8 3.2.3 Försöksverksamhet med frihyresmarknad .... ..... 9 3.2.4 Förhållandet mellan parterna....................... ... 10 3.2.5 Lägenheter med olika förmåner .................. .... 10 3.2.6 Påtaglighetsrekvisitet ............................. ... 11 3.2.7 Jämförelseprövning m.m............................. .... 12 3.3 Lokaler..................................................... 14 3.4 Förfarandet när förhandhngar harstrandat ..... 15 3.4.1 Kollektiva tvister...................................... 15 3.4.2 Från vilken tidpunkt skall ett ändringsbeslut gälla? 3.5 Förhandlingsunderlaget................................ 17 3.6 Andra hyresvillkor än hyran.......................... .... 17 3.7 Kopplade avtal ....................................... .... 18 3.8 Bränsle-och va-klausuler samtenergisparåtgärder 18 3.9 Hyrestider och uppsägningstider ................... .... 19 3.10 Förfarandet vid förlängnings-och villkorstvister .... 19 3.11 Avståndet från besittningsskydd .................. .... 20 3.12 Andrahandshyresgästers ställning.................. .... 20 3.13 Ordningen för handläggningen av hyrestvister.. 21 3.14 Andra ändringsförslag i propositionen berörandehyreslagen 22 3.14.1 Åtgärdsföreläggande ................................ .... 22 3.14.2 Personal-och tjänstebostäder .................... .... 23 3.14.3 Övriga propositionsförslag rörande hyreslagen .. 24 3.15 Motionsförslag rörande hyreslagen vilka inteberörs i propositionen .......................................... .... 25 3.15.1 Besittningsskyddet vid rivning..................... 25 3.15.2 Förvaltarföreningar................................... .... 26 3.15.3 Besvärsrätt i fråga om byte av lägenhet....... .... 26 3.15.4 Störande hyresgäster ............................ 27 3.15.5 Rätten att ha inneboende.......................... 27 3.5.16 Tillträdandehyresgästs ansvar för företrädarens 3.16 Propositionsförslagetbeträffande hyresförhandlingslagen 28 BoU1983/84:29 126 3.17 Motionsförslag rörandehyresförhandlingslagen som inte berörs i propositionen .......................................... 29 3.17.1 Förhandlingsrätten ............................................ 29 3.18 Propositionen iövrigt............................................. 31 3.19 HemstäUan............................................................ 31 Översyn avbruksvärdesystemet (m, fp) .................. 35 Försöksverksamhetmed fri hyresmarknad (m, c, fp)... ..... 35 Lägenheter medolika förmåner samt påtaglighetsrekvisitet (fp) 36 Lägenheter medolika förmåner samt påtaglighetsrekvisitet (vpk) 36 (m, fp) ........................... 37 (vpk) ............................ ...... 38 Lokaler(motiveringen) (m).......................................... ..... 38 Kollektivatvister (fp) .................................................. 39 Tidpunkt förett ändringsbesluts verkan (m)............... 39 Andrahyresvillkor än hyran (m) .............................. ...... 40 Bränsle-ochva-klausuler (m).................................... ...... 41 Andrahandshyresgäster(fp, vpk) .......................... ...... 42 Ordningen förhyrestvister (m, c, fp) ...................... 43 Föreläggandevid ägarbyte (m)................................. ...... 44 Åtgärdsföreläggandebeträffande fysiska hinder m. m. (m) 44 Kollektivavtaloch hyreslagen (vpk)........................... 45 Personal- ochtjänstebostäder (m, c, fp) ................ ...... 45 Besvärsrätt vidbyte (m, c) ..................................... ...... 45 Störandehyresgäster (m) ....................................... ...... 46 Rätten att hainneboende (vpk) ............................... 47 Primärförhandlingsskyldighet (vpk).......................... ...... 47 Förhandlingsrätten(m, c, fp)..................................... 47 (m, c, fp) ................. 48