bet · G701LU4 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärerna menar att förekomsten avs. k. kontorsbildadebostadsrättsföreningar alllid har inneburit risker för konflikter med dekooperativa grundprinciperna. En del sådana föreningar bildas enligt motionenav kooperativa organisationer där styrelse och ledning ytterst utses av ombudför de anslutna bostadsrättsföreningarna. Men det förekommer också attföreningar bildas av byggföretag och av organisationer där ägarförhållanden ochstadgar gör att de anslutna bostadsrättsföreningarna inte kan utöva någotbestämmande inflytande. När del sistnämnda förhållandet förenas med attstiftaren sluter avtal med sin kontorsbildade förening om bl. a. framlidaförvaltning och gör detta avtal oupplösligt, inskränks föreningens suveränitetpå ett mycket långtgående sätt. Inte ens om samtliga anslutnabostadsrättsföreningar skulle vara eniga om att förorda förändringar skulle deha formella möjligheter alt genomdriva detta, anför motionärerna. Det bör enligt motionärerna utredas hur en begränsningskall kunna ske av möjligheterna för del företag som bildar föreningen att,medan man ännu har kontrollen över föreningen, ingå avtal och genomförasladgekonstruktioner som inskränker den framlida inlerndemokratin iföreningarna. Därvid måsle beaktas att riksorganisationer där styrelsenrepresenterar bostadsrättsföreningar - och inga andra intressen - också har eninlerndemokrati som möjliggör ändringar i stadgar och avtal. Enligt 40 § bostadsrätlslagen(1971:479) kan en ekonomisk förening, som har till ändamål att i föreningens,hus upplåta lägenheter åt medlemmarna att nyttjas utan begränsning till tiden,registreras som bostadsrättsförening. Registreringen sker hos idel län där föreningens styrelse har sitt säte (42 §). För registrering avbostadsrättsförening krävs alt föreningen har minst fem medlemmar och att denhar antagit stadgar och utsett styrelse och revisorer (43 §). Enligt 56 §bostadsrätlslagen skall av styrelsens ledamöter alltid minst två eller, omstyrelsen består av mindre än fem ledamöter, minst en väljas påföreningsstämma. I bostadsrätlslagen (44 §) finns också angivet LU1983/84:4 11 vilka uppgifter som måste finnas intagna i en föreningsstadgar. Beslut om ändring av bostadsrättsförenings stadgar fattaspå föreningsstämma. I 60 § bostadsrätlslagen lämnas föreskrifter om vad somallmänt gäller för giltighet av beslut pä föreningsstämma, och i 62-63 §§ angesvad som krävs för att ett beslut om stadgeändring skall vara giltigt. Föreningsmedlemkan väcka talan vid domstol mot föreningen om han eller hon anser att eltbeslut på en föreningsstämma inte har tillkommit i behörig ordning eller annarsstrider mot lag eller föreningens stadgar (64 §). En kommitté - bostadsrätlskommittén- har tillkallats för all se över bostadsrättslagen. Kommittén skallenligt sina direktiv (dir. 1983:34) i huvudsak överväga frågor som rör den friaprisbildningen vid överlåtelser av bostadsrätt, något som enligt direktiven ivissa fall har lett till prisnivåer som är klart oacceptabla ur bådebostadssocial och fördelningspolitisk synpunkt. Kommittén skall därvid bl. a.pröva om del bör möjliggöras eller införas en skyldighet förbostadsrättsföreningarna all i sina stadgar ta in inte bara prisföreskriflerutan även bestämmelser om rätt att lösa bostadsrätten. I direktiven anförsockså att om det under utredningsarbetets gång skulle aktualiseras andra frågorsom har samband med dem som anges i direktiven, är kommittén oförhindrad att taupp dem. Utredningsarbetet bör enligt direktiven bedrivas skyndsamt. Utskottet behandlar i belänkandetdels ett motionsyrkande om införande av äganderätt till lägenheter iflerbosladshus, dels en motion om möjligheten alt inteckna bostadsrätt och delsen motion som rör s. k. kontorsbildade bostadsrättsföreningar. System med ägarlägenheterförekommer i utländsk rätt men finns inle reglerat i svensk lagstiftning. Dennabygger i stället på principen alt upplåtelse av lägenhet i flerbosladshus skallske antingen genom hyresavtal eller i form av bostadsrätt. Den svenskafastighetsrältsliga lagstiftningen innebär att en enskild lägenhet i eltflerbosladshus inle kan lagfaras eller intecknas. Lagfart kan nämligen beviljasendast på hela fasligheter eller på ideella andelar i fastighet, och inteckningkan bara ske i hela fastigheter. I motion 1982/83:362 begärs att ger regeringentill känna att elt system med äganderättsupplåtelse av lägenhet iflerbosladshus skall införas. Motionärerna framhåller bl. a. atteftersom en lägenhet inte kan intecknas som säkerhet för lån, så kan del varasvårt för en normalinkomslla-gare att finansiera ett köp av en bostad. Ettförslag från regeringen om ett system med ägariägenheter bör enligt motionenbygga på principerna i ägarlägenhetsutredningens betänkande (SOU 1982:40)Ägarlägenheter. LU1983/84:4 12 Som framgår av redogörelsen ovan(s. tillkallades ägarlägenhetsulredningen med uppdrag att närmare utredade fastighelsrättsliga förutsättningarna för att skapa en möjlighet all ägalägenheter i flerbosladshus. 1 utredningens uppdrag ingick däremot inte altöverväga behovet eller lämpligheten av att införa ett system med ägarlägenheter.Utredningen har i betänkandet (SOU 1982:40) Ägarlägenheter lagt fram förslaglill en lag om ägarlägenheter. Vid remissbehandlingen av betänkandet har en delinstanser (se ovan s, 5f.) ställt sig positiva till tanken på införandel av ettsyslem med ägarlägenheter. Andra remissinstanser, bl, a. , allmännyttiga bostadsföretag () och SvenskaRiksbyggen, har avstyrkt utredningens förslag om ägarlägenheter med hänvisninglill att elt syslem med ägarlägenheter inte är önskvärt från bostadspolitiskautgångspunkter. Sistnämnda ståndpunkt har även civilulskottet (numerabostadsulskottel) intagit i sitt yttrande över del nu aktuella motionsyrkandet.Civilulskottet har anfört att en viktig utgångspunkt när det gäller boendeinflylandetär all det bör grundas på boendet och inte på ägandet. Frågan om debosladssociala effekterna av elt syslem med ägarlägenheter har enligtcivilulskottet inle belysts på elt sätt som ger anledning att ytleriigareöverväga ett system med ägarlägenheter, Civilulskottet har förordat attmotionsyrkandet avstyrks redan med hänsyn till de bostadspolitiska konsekvensersom elt utbrett system med äganderätt till lägenheter i flerbosladshus skullemedföra. kan för sin del ansluta sig tillcivilutskollets uppfattning. vill härutöver framhålla altinförandet av äganderätt till bostadslägenheter skulle - även om det teknisktsett är genomförbart - göra den fastighelsrättsliga lagstiftningen ochregelsystemet i övrigt på bostadsområdet mer komplicerat ulan alt någraegentliga fördelar för de boende skulle uppkomma. Som påpekats avcivilutskottet och i flera remissyttranden över utredningens betänkande gerlagstiftningen beträffande bostadsrätter de boende i allt väsentligt samma fördelarsom åberopats lill stöd för införande av ägarlägenheter. Mot bakgrund av del anföida anser utskottet att riksdagenbör avslå yrkandet om ägarlägenheter i motion 1982/83:362. F. n. saknas möjlighet för enbostadsrättshavare att få inteckning i bostadsrätten. harbostadsrätter ändå utnyttjats som pantobjekt. Pantsätlningen sker genom avtalom pantförskrivning av bostadsrätten, och reglerna om enkla skuldebrev i lagen(1936:81) om skuldebrev tillämpas i viss utsträckning analogt. a. att bostadsrättsföreningen måsle underrättas om pantsätlningen för attdenna skall bli giltig mot pantsättarens borgenärer. Underrättelsen skallantecknas i lägenhelsförteckningen. En pantsall bostadsrätt kan utmätas förpanthavarens fordran, och panthavaren har särskild förmånsrätt för sin fordranenligt förmånsrättslagen (1970:979). Ett problem vid pantsätlning avbostadsrätter är att bostadsrätten i första hand belastas av den fordran sornbostadsrättsföreningen kan ha för obetalda LU1983/84:4 13 Pantens värde kan därför komma all minska i taktmed alt skulden lill föreningen växer. I syfte att motverka detta och stärkapantens värde som säkerhet infördes fr. o. m. en skyldighet förbostadsrättsförening alt underrätta panthavare så snarl bostadsrättshavarenstår i skuld till föreningen för obetalda avgifter av viss omfattning (prop.1981/82:169, CU 1981/82:41). I motion 1982/83:1227 yrkas alt hos regeringenanhåller att bostadsinnehavares möjlighet att inteckna bostadsrätten utreds.Motionärerna anför att lånevillkoren för förvärv av bostadsrätt är sämre änvid förvärv av bostad med äganderätt, vilket enligt motionen beror på all delf. n. inte finns möjlighet att inteckna bostadsrätt. Som framgår av redogörelsen ovan och remissyttrandena övermotionen finns redan ett fungerande system för pantsätlning av bostadsrätter,och bankerna har särskilda former för kreditgivning för finansiering av förvärvoch innehav av bostadsrätter. I sammanhanget vill ulskoltet också hänvisa tillatt regeringen i en avlämnad proposition (1983/84:39) föreslagit attäven sladshypoteksföreningarna ges möjlighet att lämna lån för förvärv av bostadsrättmot säkerhet i bostadsrätten. Utskottet erinrar om att bostadsrättskommitté isitt betänkande (SOU 1981:74) Från hyresrätt lill bostadsrätt fann atttillämpningen av gällande regler om bl. a. pantsättning inle inneburit någranämnvärda olägenheter. Kommittén framhöll också att del inte framkommit annatän alt bostadsrätt anses som en tämligen god säkerhet för lån fill förvärv avbostadsrätt. Enligt utskottets uppfattning ger utvecklingen inle belägg förannat än att kommitténs uttalanden är riktiga. Mot bakgrund av det sagda synes det inte föreligga någotbehov av ytterligare möjligheter att belåna bostadsrätter. Som bankinspektionenframhåller i sitt remissyttrande, är det vidare tvivelaktigt om ett inteckningsförfarandeskulle ge bostadsrättshavarna sä mycket gynnsammare kreditvillkor än de somfinns . Dessutom kan befaras att nya lånemöjligheter skulle kunna få vissafrån bostadspolitisk synpunkt negativa effekter. Ulskoltet vill härvidlag pekapä risken för att prisnivån på bostadsrättsmarknaden ytleriigare höjs. Vidarekan man inle bortse från risken för alt bostadsrättshavare skulle utnyttjalånen till privat konsumtion i stället för till boendet. Med hänvisning till det sagda anser utskottet att del intenu framstår som befogat att begära en utredning i frågan om möjligheten attinteckna bostadsrätt. Utskottet avstyrker därför bifall till motion1982/83:1227. I bostadsrättslagen (1971:479)föreskrivs att det för registrering av en bostadsrättsförening krävs attföreningen har minst fem medlemmar samt att den har antagit stadgar och utsettstyrelse och revisorer. Av styrelsens ledamöter skall alltid minst tvä eller,om styrelsen består av färre än fem ledamöter, minst en väljas påföreningsstämma. LU1983/84:4 14 också bestämmelser om vilka uppgifter som måste finnasintagna i föreningens stadgar. Beslut om ändring av stadgarna fattas påföreningsstämman. I motion 1982/83:2184 begärs alt ger regeringentill känna vad som anförs i motionen om utredning rörande möjligheterna attminska riskerna för missbruk av kontorsbildade bostadsrättsföreningar.Motionärerna pekar pä att det förekommer att företag och organisationer vidbildandet av bostadsrättsförening träffar avtal och antar stadgar sominskränker den framtida interndemokratin i föreningen. Enligt motionärerna börutredas hur man skall kunna begränsa möjligheterna att ingå sådana avtal ochgenomföra sådana sladgekonstruktioner. Utskottet vill erinra om att bostadsrättslagen germedlemmarna i en bostadsrättsförening möjlighet alt utöva sitt inflytande päföreningsstämma, t, ex, för ändring av stadgarna. Som framhålls i motionen kandet emellertid förekomma fall där möjligheterna för de boende att påverka sinaförhållanden är begränsade. Enligt utskottels mening är det väsentligt med enfungerande demokrati i bostadsrättsföreningar. Som framgår av redogörelsenovan (s, 11) har bostadsrättskommittén fillkallats för all se över bostadsrättslagen.Utskottet anser sig kunna utgå från att del spörsmål som tagits upp avmotionärerna kommer att aktualiseras i samband med utredningsarbetet. Någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 1982/83:2184 är därför inteerforderlig. allriksdagen avslår motion 1982/83:362 yrkande 1, 2. beträffandemöjlighet ait inteckna bostadsrätt att avslår motion 1982/83:1227, 3. beträffandekontorsbildade bostadsrättsföreningar att avslår motion 1982/83:2184. Närvarande: ()*, (). (), Marfin (). (), (),i (s), (), ()*,(), (), ()*, Inga-BrittJohansson (s)*, () och (), * Ej närvarande vid betänkandets justering. LU1983/84:4 15 Ägarlägenheter (mom. 1) , , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "kan" och slutar med"motion 1982/83:362." bort ha följande lydelse: vill för sin del erinra om att när det gällersmåhus så kan dessa upplåtas med såväl äganderätt som hyresrätt ochbostadsrätt medan lägenheter i flerbosladshus endast kan upplåtas med hyresrätteller bostadsrätt. Enligt utskottets mening är det otillfredsställande attinte också lägenheter kan upplåtas med äganderätt. Ett direkt ansvar förbostaden genom ett ägande är, anser utskottet, av stort värde både för denenskilde lägenhetsinnehavaren och ur samhällsekonomisk synvinkel. a.egna arbetsinsatser kan den enskilde nedbringa kostnaderna för sitt boende, ochsamhällsekonomiskt sett är sparandet i egen bostad eftersträvansvärt. Den kritik som har riktals motägarlägenhetsformen har fill väsentlig del utgått från farhågor om attöverlåtelsevärdena skulle bli alltför höga. Enligt utskottets mening börtvärtom ett ökat utbud av ägarlägenheter och bostadsrätter effektivt motverkasädana tendenser. Utskottet är med hänvisning till det sagda övertygat omatt införandel av ett system med ägarlägenheter skulle vara betydelsefullt frånbostadspolitiska utgångspunkter. Ägarlägenhetsulredningen häri sitt betänkandevisat att ett sådant system också kan infogas i den nuvarandefastighetsrättsliga lagstiftningen. Enligt utredningens förslag jämställs ihuvudsak ägande av småhus med ägande av lägenhet, vilket är av vikt bl. a. förmöjligheten att få inteckning i lägenheten. Utskottet, som kan ställa sig bakomprinciperna i förslaget, anser sammanfattningsvis alt regeringen på grundval avutredningens betänkande bör förelägga ett förslag tilllagstiftning om ägarlägenheter. Vad utskottet anfört bör med bifall till yrkande1 i mofion 1982/83:362 ges regeringen till känna. dels att utskottet under moment 1bort hemställa 1. beträffande ägarlägenheter alt med bifall fillmotion 1982/83:362 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om att ett förslag till lagstiftning om ägarlägenhetersnarast bör föreläggas . LU1983/84:4 16 Ägarlägenheter (mom. 1) , och (alla c) anser att den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med "kan" och slutar med "avägarlägenheter." bort ha följande lydelse: Som lagutskottet konstaterat i del föregående tillsattesägarlägenhetsulredningen - i enlighet med ett uttalande regeringsförklaring-för att pröva frågan om de fastighetsrättsliga förutsättningarna för att skapamöjligheter att äga lägenheter i flerbosladshus. Utredningen har i sittbetänkande visat att det är möjligt att införa ett system med ägarlägenheter ivårt land motsvarande de system som finns i flera andra europeiska länder. Vidremissbehandlingen av betiinkandet har, som utskottet redovisat ovan, ohkasynpunkter både för och emot etl system med ägarlägenheter framkommit. Enligt utskottets menipg bör med ledning av betänkandetoch de inkomna remissyttrandena beredningsarbetet inom regeringens kanslifullföljas för att klarhet skall erhållas om behovet av och för- och nackdelarmed ell system med ägarlägenheter. Det finns därför inte nu anledning att ienlighet med motionsyrkandet begära att etl system med ägarlägenheter snarastskall införas. Möjlighet att inteckna bostadsrätt (mom. 2) (), MarfinOlsson (c), (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Som framgår" och slutar med"mofion 1982/83:1227." bort ha följande lydelse: Utskottet delar mofionärernas uppfattning alt det i regelär svårt att få lån för förvärv av bostadsrätt på så gynnsamma villkor somgäller vid förvärv av småhus med äganderätt. Som framhålls i motionen och iflera remissyttranden över denna är en orsak fill skillnaden i lånevillkor altbostadsrätten anses ha ett sämre värde som pant eftersom den inle kanintecknas. Enligt utskottets mening har upplätelseformen bostadsrätt i likhetmed småhus-ägandet betydande fördelar både från samhällsekonomisk ochfamiljeekonomisk synpunkt. Det finns därför skäl för att bostadsrättens värdesom kreditsäkerhet bör stärkas ytterligare. Utskottet anser sålunda, liksommajoriteten av remissinstanserna, att det är angeläget att frågan ommöjligheterna att inteckna bostadsrätt utreds. I det av utskottet förordade utredningsarbetet bör tas uppbl. a. frågan om behovet av ett inteckningsförfarande beträffandebostadsrätter. Vidare bör redovisas de formella möjligheterna att införa ettsådant förfarande samt kostnaderna härför. Också följderna i övrigt påbostadsmarknaden av LU1983/84:4 17 införandet av etl inteckningssyslem bör undersökas. Delbör ankomma på regeringen att närmare bestämma formerna för utredningsarbetetsbedrivande. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion1982/83:1227 ges regeringen till känna. dels att utskottet under moment 2 bort hemställa 2. beträffande möjlighet attinteckna bostadsrätt att med bifall till motion 1982/83:1227 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om utredning avmöjligheten att inteckna bostadsrätt. LU1983/84:4 18 Civilutskottetsyttrande /83:4 y har beslutat inhämtayttrande från civilulskottet över motion 1982/83:362 (m) yrkande 1.Motionärerna hemställer där att som sin mening ger regeringen lillkänna att ell system med äganderättsupplåtelse av lägenhet i flerbosladshussnarast skall införas. 1 motiveringen i motion 360 (s. 1-2) hänvisas bl. a.lill ägarlägenhetsutredningens betänkande (SOU 1982:40). Civilutskottetavger följande yttrande. uppdrag var att ulreda defastighelsrättsliga förutsättningarna för att skapa en möjlighet att ägalägenheter i flerbosladshus. efter utredningens redovisning avtidigare riksdagsbehandling, aktualiserats i motion (m) som enhälligtavstyrkts i betänkandet CU 1981/82:24 (s. 31) i avvaktan pä utredningens dåännu ej avlämnade betänkande. Dåvarande bostadsministern anförde i ettinterpellationssvar bl. a. alt diskussionen omupplåtelseformerna hade sin utgångspunkt i boendeinflytandet och att argumentför ägarlägenheter som utgick från lagfartsmöjligheter cch kreditunderlag intehör hemma i en bostadspolitisk debatt. Enligt civilutskottets mening gäller denna principiellabedömning fortfarande. En viktig utgångspunkt när det gäller boendeinflytandetär att det bör grundas pä boendet och inte på ägandet. Frågan om de bostadssocialaeffekterna av ett system med ägarlägenheter har inte belysts på ett sätt somger anledning att Ytterligare överväga ett system med ägarlägenheter. Dedirekta uttrvcken för samlade positiva principiella överväganden begränsar sigi huvudsak till det i ägarlägenhetsutredningens direktiv (dåvarande statsrådetWinberg) återgivna uttalandet i 1979 ars regeringsförklaring om att"bättre möiligheter förden enskilde att äga sin bostad borde prövas, bl.a. genom att underlätta för hyresgäster att i bostadsrättsföreningens formeller genom direkt ägande svara för sitt boende", något sorn snarastbetonar bostadsnittens roll som ett alternativ till hyresrätten.Uppsplittringen av ett tlerbostadshus i enskilt ägda lägenheter skapar ocksåpraktiska problem, bl. a. att säiskilda gemensanihets.inlaggningar - förvaltadeav samfällighets-föreningar - måste bildas för de delar a\ huset som nite hörtill de enskilda lägenheterna. Svsicmet nicd bostadsrätt ger de flesta a\ deaxscdda fördelarna pa enklare och beprövat sätt. förordar attmotionssrkandet avstvrks redan med hansyn till de bostadspolitiska konse- LU1983/84:4 19 k\'eMser som ett utbrett system med äganderätt tilllägenheter i flerbostads-hus skulle medföra. På ci\ilutskottets vägnar KJLLL A, MAITSSON Närvarande: , (), (),(). (), (), (),(), (), Per ().Margareta (), (). (vpk), MargaretaPalniqvist (s), () och (). 1, , , ochErik (alla m) anser alt den del av utskottets yttrande som på s. 1börjar "Dåvarande bostadsministern" och på s. 2 slutar "skullemedföra" bort lyda: Som anfördes regeringsförklaring bör del sökasbättre möjligheter för den enskilde att äga sin hostad såväl via bostadsrättsföreningarS0I71 direkt. Frågor om att främja bostadsrättens ställning behandlas i annatsammanhang. När det gäller ett direkt ägande har saknatsfastighetsrättsliga förutsättningar för alt äganderätt till lägenheter så långtsom möjligt skulle jämställas med ägande av småhus - något som är en av allaaccepterad boendeform. Den kritik som riktats mot ägarlägenhetsformen har iväsentlig del utgått frän farhågor om att överlålelsevärdena skulle bli alltförhöga. Detta antagande utgår i sin tur från prisbildningen på bostadsrätter påen marknad med ö\ereflerfrågan. Ett kraftigt ökat utbud av ägarlägenheter ochbostadsrätter skulle effektivt motverka sådana tendenser. Det förefaller interimligt att i ett samhälle där 6(1 9r av hushållen bor i individuellt ellergenom bostadsrätt ägda bostäder avskära en av möjligheterna att vidga dennaandel och därmed skapa förutsättningar för ytterligare boende alt - till ävensamhällets bästa - ta ett direkt ansvar för vården av sina bostäder.Civilulskottet förordar därför att lagutskottet tillstyrker motiönsyrkandetutifrån allmänna bostadspolitiska synpunkter. har inte ansettsig ha anledning att gä in på ägarlägenhetsutredningens bedömningar av despeciella fastighetsrättsliga frågorna. LU1983/84:4 20 () anser att den del av utskottelsyttrande som på s. 1 börjar "Dåvarande bostadsministern" och på s. 2slutar "skulle medföra" bort lyda: Remissbehandlingen av ägarlägenhetsutredningens betänkandehar avslutals. I avvaktan på förutsatt beredning avutredningsförslaget och remissynpunkterna vill civilutskottet nu endast hänvisatill sina tidigare bedömningar av frågan, redovisade i utredningens belänkande.Det finns därför nu inte anledning att påkalla ett beslut enligtmotionsförslaget. Utifrån denna ståndpunkt bör lagutskottet inte tillstyrkamotiönsyrkandet. LU1983/84:4 21 Sammanställning av remissyttranden över motion1982/83:1227 om möjlighet att inteckna bostadsrätt Bostadsdomstolen tillstyrker attfrågan om möjlighet att inteckna bostadsrätt utreds. Någon motivering förställningstagandet anges inte i remissyttrandet. i länuppger all det torde vara oslridigt alt bostadsrätt har etl sämre värde somsäkerhet för lån än fast egendom. En följd av delta är alt en låntagare somavser att köpa en bostadsrältslägenhel och inte har annan säkerhet alt erbjudaän denna fär sämre lånevillkor än en låntagare som kan erbjuda fast egendom somsäkerhet eller annars har goda bankkontakter. Anledningen till att bostadsrätt- eller snarare den nyttjanderätt som följer med bostadsrätten - har ett sämrevärde som pant torde enligt inte bero på svårigheter alluppskatta dess ekonomiska värde utan i första hand på att låntagaren iallmänhet är hänvisad till att låna hela det aktuella beloppet hos en och sammalångivare. Vid bedömningen av pantvärdel måste långivaren då tillämpa delånevillkor som normalt tillämpas på s. k topplån. Vid belåning avinteckningar i fast egendom kan långivaren på etl helt annat sätt bestämmalånevillkoren efter den förmänsrätt inteckningen har, anför . Om man inför ett regelsystem varigenom man får möjlighetalt inteckna bostadsrätt måste man enligt ställa höga krav pärättssäkerheten både vad avser lagstiftningen som sådan och på handläggningen.De principer och de lagbestämmelser som reglerar inteckning av fast och lösegendom bör därvid bilda utgångspunkt för ett eventuellt lagstiftningsarbete.Likaledes bör tingsrätternas inskrivningsavdelnihgar kunna tas som mönster förden organisation som måste byggas upp för ärendehandläggningen.