bet · G701NU24 · 1983-12-31 00:00:00 — Förste vice talmannen (), BoLundgren (m), (), () och () anser att sista stycket av utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning bör kooperationenskapitalförsörjning i första hand underlättas genom åtgärder som riktar sigdirekt till de kooperativa företagen. Propositionen har denna inriktning.Regeringens förslag innebär bl. a. att de skattemässiga hindren mot utdelningpå insatskapital undanröjs och att de ekonomiska föreningarna får nya källorför anskaffning av riskkapital. Utredningens förslag att medlemmarna ilantbrukskooperativa föreningar skall få uppskjuta beskattningen för inkomstersom används för att betala insatser skall ses mot bakgrund av att dessaföreningar av principiella skäl inte har lämnat någon utdelning påinsatskapital. Utan ätt dessa principer ändras kommer således den föreslagnaavdragsrätten för utdelning inte att få någon betydelse förlantbrukskooperationen. bör framhållas att lantbrukarnaskapitalinsatser i föreningarna är så höga att medlemmarna knappasthar möjlighet att med beskattade medel bidra till angelägna förbättringar avlantbrukskooperationens kapitalförsörjning. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning attytterligare åtgärder bör vidtas för att främja kooperationens kapitalbehov. Somanförts vid remissbehandlingen skulle emellertid den föreslagna avdragsrättenför inbetalat insatskapital missgynna företag som konkurrerar med lantbrukskooperationen,t. ex. mindre och medelstora företag som brottas med motsvarande problem. Motdenna bakgrund är utskottet f. n. inte berett att tillstyrka en sådan lösningenbart för vissa ekonomiska föreningar. Det bör i stället övervägas om inte ettavdrag av detta slag bör införas i fråga om samtliga företagsformer. Frågan börutredas så skyndsamt att nya regler kan träda i kraft . Utskottet avstyrker således de nu aktuellamotionsyrkandena men förordar med anledning av motionerna att regeringen får iuppdrag att skyndsamt utreda frågan om en avdragsrätt för tillskjutet andels-eller aktiekapital. () och () anser attsista stycket av utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Producentkooperationen har lidit av svårakapitalförsörjningsproblem. En av anledningarna härtill är att de kooperativaföretagen missgynnats vid beskattningen och att de inte på samma sätt somaktiebolagen tillerkänts lättnader och stirnulanser från samhällets sida. Deförslag som regeringen nu lägger fram på skatteområdet kommer i första hand attgagna konsumentkooperationen. NU1983/84:24 (SkU 1983/84:7 y) 39 nen inte lämnar utdelning till medlemmarna på deraskapitahnsatser kommer företagen inom denna viktiga sektor inte att blidelaktiga i den föreslagna lindringen av dubbelbeskattningen av insatsräntan. Det bör framhållas att medlemsinsatserna utgör enväsentlig del av lantbrukskooperationens egenkapital men att insatsernas andelav totalkapitalet inte har kunnat upprätthållas.Möjligheterna att uppnå förbättringar i detta hänseende utan särskildastimulanser från samhällets sida ter sig små. De förslag som regeringen nulägger fram på skatteområdet torde - som framgår av vad som anförts -intekunna förändra denna situation nämnvärt. förslag till en uppskjutenbeskattning för inkomster som används för betalning av medlemsinsatser har encentral betydelse för lantbrukskooperationens konsolidering. Regeringen harmotiverat sin avvisande inställning till detta förslag med att riskvilligtkapital i princip skall vara beskattat och att kooperationen skulle gynnas påbekostnad av andra företag. Utskottet kan inte instämma i dessa invändningar.Bl. a. kan framhållas att man accepterat att företag arbetar medreserver som beskattas först i samband med upplösning. Förslaget ligger väl ilinje med de tankegångar som finns i fråga om begränsad beskattning av kapitali mindre företag, så länge kapitalet är verksamt inom företaget. En avdragsrättför insatskapitalet medför också den fördelen att de aktiva medlemmarnasbetungande betalningsskyldighet underlättas som ett utträde urföreningen medför beskattning. Utskottet instämmer således i motionärernas uppfattningatt medlemmarna bör få möjlighet till uppskov med beskattningen avinsatsen i huvudsaklig överensstämmelse med utredningsförslaget. Avdragsrättensnärmare omfattning kan emellertid behöva övervägas ytterligare. Vissa skäl kantala för att avdragsrätten uttryckligen bör knytas till andelskapital iproducentkooperationen. Som anförs i motion 2536 bör det också undersökas i vadmån avdragsrätten kan utformas så att reglerna underlättar startandet ellerombildandet av företag till s.k. arbetskooperativa företag eller personalägdaföretag. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet attregeringen med anledning av motionerna får i uppdrag att skyndsamt lägga framförslag till en avdragsrätt vid beskattningen för insatskapital i huvudsakligöverensstämmelse med kooperationsutredningens förslag. NU1983/84:24 40 1983/84:10 y om vissa avdragsfrågor för kooperationenscentralorganisationer (prop. 1983/84:84) Sedan skatteutskottet avgivit sittyttrande (SkU 1983/84:7y) över proposition 1983/84:84 om kooperationenskapitalförsörjning, m. m., jämte motioner har ()inkommit med en skrivelse i ärendet. har anmodatskatteutskottet att yttra sig över vad som anförs i skrivelsen. Med anledninghärav får skatteutskottet anföra följande. De förslag som läggs fram i propositionen avser attunderlätta de kooperativa företagens kapitalförsörjning. I detta syfte föreslåsbl. a. att kooperativa föreningar som huvudsakligen driver rörelse skall bliberättigade till avdrag för utdelning på insatskapital. a. kunna bestå av s. k. förlagsinsatser, som enligt förslaget skall utgöraett riskkapital som kan tas upp även från andra än medlemmar. a. skallfjärde AP-fonden kunna satsa kapital i ekonomiska föreningar genomförlagsinsatser. Även det nya sparsystemet - dvs. allemanssparandet som börjarden - utformas så att riskkapital i denna form kan förmedlas tillkooperationen. Utskottet har i sitt nyssnämnda yttrande till näringsutskottettillstyrkt de i propositionen föreslagna ändringarna av beskattningsreglerna. Av skrivelsen från LRF och uppgifter som utskottet harinhämtat framgår att man inom lantbrukskooperationen ansett att det ärangeläget att man från deras sida deltar i allemanssparandet och att detta skerredan från början. LRF har beslutat att bilda som huvudman för Lantbrukarnas Allemansfond, ochavsikten är att av fondförmögenheten skall placeras iförlagsinsatser inom kooperationen. Under arbetet inom kooperationen med dessafrågor har det emellertid framkommit att kapitalet i ett inledningsskede intelämpligen kan placeras direkt i de rörelsedrivande primärföreningarna. Ettsnabbt genomförande av förlagsinsatssystemet inom lantbrukskooperationenförutsätter att LRF och andra centralorganisationer medverkar genom att utgeegna föriagsinsatser och förmedla det anskaffade kapitalet till derörelsedrivande föreningarna. LRF hemställer att skattereglerna utformas på ettsådant sätt att dessa planer kan förverkligas. Som LRF konstaterar i sin skrivelse skulle förbundet inteomfattas av de avdragsregler som föreslås i propositionen. I egenskap avcentralorganisation driver LRF nämligen inte självt någon rörelse ochuppfyller av organisatoriska och andra skäl inte heller de krav på hurrösträtten skall NU1983/84:24 (SkU 1983/84:10 y) 41 anordnas för att en ekonomisk förening skall anses såsomkooperativ i beskattningshänseende (punkt 12 av anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen). Frågan om en avdragsrätt för centralorganisationerna haraktualiserats av det nya allemanssparandet och av de möjligheter som öppnasgenom den nu aktuella propositionen att placera fondmedlen i detta sparande iförlagsinsatser. Utskottet har stor förståelse för lantbrukskooperationensönskemål att redan från början kunna delta i allemanssparandet i former som pålämpligt sätt tar till vara dessa möjligheter. De redovisade planerna liggerenligt utskottets uppfattning i linje med det grundläggande syiftet att främjalantbrukskooperationens kapitalförsörjning. Utskottet finner för sin del intenågot hinder mot att en centralorganisation, även om den inte är kooperativ iskattelagstiftningens mening eller driver rörelse, tillerkänns rätt till avdragför utdelning på förslagsinsatser, under förutsättning att medlemsföreningarnaeller deras underorganisationer är kooperativa föreningar som huvudsakligendriver rörelse. Utskottet föreslår således att de nu aktuella frågornalöses genom en sådan avdragsrätt som LRF föreslår. Om centralorganisationensverksamhet huvudsakligen avser rörelse bör avdraget medges vid beräkning avinkomst härav. I annat fall bör avdrag medges i förvärvskällan kapital. För att undvika att den föreslagna avdragsrätten i speciellafall medför ej avsedda förmåner för en centralorganisation som är att anse somförvaltningsföretag - dels skattefrihet för mottagen utdelning enligt deregler härom som gäller för förvaltningsföretag och dels avdrag enligt deregler som utskottet föreslår - bör det avdragsgilla beloppet i förekommandefall minskas med den del av utdelningen på förlagsinsatser i organisationen somföranlett skattefrihet för mottagen utdelning på aktier och andelar. Vidareerfordras en följdändring i punkt 1 av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen. Förslag till erforderliga ändringar i det i propositionenframlagda förslaget rörande kommunalskattelagen fogas till yttrandet såsombilaga. Närvarande: (). (), förstevice talmannen (), (). (), BoLundgren (m), (), (), (), KjellJohansson (fp), (), () och (). Ej närvarande vid justeringen. NU1983/84:24 (SkU 1983/84:10 y) 42 Bilaga (till bilaga 3) Förslag till ändringar i regeringens förslag rörandekommunalskattelagen Regeringens förslag Utskottets förslag Härigenomföreskrivs i fråga om Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen(1928:370) kommunalskattelagen (1928:370) dels attpunkt 4 av anvisningarna deb att punkt 4 av anvisningarna till 28 §skall upphöra att gälla, till 28 § skall upphöra att gälla, dels att28 § 1 mom., 29 § 2 mom., dels att 28 § 1 mom., 29 § 2 mom., 38 § 1mom., punkterna 4 och 9 av 38 § 1 mom., punkterna 4 och 9 av anvisningarnatill 21 §, punkt 8 av anvisningarna till 21 §, punkt 8 av anvisningarnatill 24 §, punkt 2 av anvisningarna till 24 §, punkt 2 av anvisningarnatill 28 §, punkterna 1 anvisningarna till 28 §, punkterna1 och 3 avanvisningarna till 38 § samt och 3 avanvisningarna till 38 § samt punkt 1 avanvisningarna till 54 § punkt 1 av anvisningarna till 54 § skall hanedan angivna lydelse, skall ha nedan angivna lydelse, dels att ianvisningarna till 24 § dels att i anvisningarna till 24 § skallinföras en ny punkt, 2 a, och i skall införas en ny punkt, 2 a, i anvisningarnatill 29 § en ny punkt, anvisningarna till 29 § en nypunkt, 13, avnedan angivna lydelse. 13,och i anvisningarna till39 S en ny punkt, 6,av nedan angivna lydelse. Har en-------------------- denna utdelning. Enkooperativ------------------- helhet avdragsgill. År en ekonomisk förening direkt eller indirektcentralorganisation för kooperativa föreningar, vilkas verksamhethuvudsakligen avser rörelse, har cenlralorganisauonen - även om den inte ärkooperativ enligt punkt 12 - rätt till avdrag för utdelning på förlagsinsatser.Öm centralorganisationens verksamhet huvudsakligen avser rörelse medges avdragvid beräkning av inkomst härav. I annat fall medges avdrag vid beräkning avinkomst av kapital (punkt 6 av anvb-ningarna till 39§). Avdrag för-------------------- sigtill. Avdrag medges------------------ riksskatteverketfastställer. Att en ekonomisk'förening kan fåavdrag för utdelning på förlagsinsatser vid beräkning av inkomst av NU1983/84:24 (SkU 1983/84:10 y) 43 Regeringens förslag Utskottets förslag kapital framgår av punkt 13 av anvisningarna till 29 §.År föreningen ett förvaltningsföretag enligt punkt I andra stycket uvanvisningarna till 54 § skall det avdragsgilla beloppet minskas med den del avutdelningen som föranlett frikallelse frän skattskyldighet enligt nämdastycke. 1.1 denna anvisningspunkt förstås 1. I denna anvisningspunkt förstås medföretag svenskt aktiebolag och med företag svenskt aktiebolag och svensk ekonomisk förening samt svensk ekonomisk förening samt med utdelning sådan utdelning på med utdelning sådan utdelning på aktie i svenskt aktiebolag eller andel aktie i svenskt aktiebolag eller andel i svensk ekonomisk förening som har i svensk ekonomisk förening som har uppburits i förhållande till innehav- uppburits i förhållande till innehav da aktier eller andelar eller som har da aktier eller andelar eller som har uppburits efter annan grund men uppburits efter annan grund men inte är avdragsgill för det utdelande inte är avdragsgill för det utdelande företaget enligt punkt 13 första företaget enligt punkt 13 första stycket av anvisningarna till 29 §. stycket av anvisningarna till 29 §. Bestämmelserna i tredje-femte Bestämmelserna i tredje-femte styckena nedan gäller inte utdelning styckena nedan gäller inte sädan på kooperativ förenings förlagsin- utdelning på förlagsinsatser som är satser. avdragsgill för det utdelande före- Företag,som uteslutande------------- fysiska personer. Företag,som bedriver--------------- lös egendom. Företagsom bedriver--------------- företagets försäkringsrörelse. Företagsom inte---------------- det nära. Skattefrihetenligt---------------- i förvaltningsföretaget. Omsärskilda----------------- inte föras. Förvärvarföretag---------------- inbetald insats. De nya bestämmelserna i 29 § 2 1. De nya bestämmelserna i 29 § 2 mom.,punkt 1 av anvisningarna till mom., punkt 1 av anvisningarna till 54 § samt den nya punkten 13 av 54 § samt de nya punkterna 13 av anvisningarna till 29 § tillämpas re- anvisningarna till 29 §oc/i 6 av a«w«- dan vid taxering. ningarna till 39 § tillämpas redanvid NU1983/84:24 44 1983/84:2 y över proposition 1983/84:84 om kooperationenskapitalförsörjning m.m. har beslutatbereda lagutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1983/84:84 omkooperationens kapitalförsörjning m.m. och motioner med anledning avpropositionen. I propositionen konstateras att kooperationenskapitalförsörjning behöver förbättras. I sådant syfte läggs fram förslag tilländringar i lagen (1951: 308) om ekonomiska föreningar (föreningslagen) somöppnar möjlighet för föreningarna att ta till sig riskbärande kapital ävenfrån andra än medlemmarna. På skatteområdet föreslås att dubbelbeskattningen avutdelad vinst i ekonomiska föreningar lindras. Dessutom föreslås vissa andraändringar i skattereglerna. Slutligen innehåller propositionen förslag tilllagändringar som skall göra det möjligt att tillföra föreningarna kapital frånfjärde fondstyrelsen och från allemanssparandet. har beslutat avge yttrande över förslagettill ändringar i föreningslagen samt över ett förslag till ändring iaktiebolagslagen. De med anledning av propositionen väckta motionerna berörinte dessa förslag. Lagutskottetfår anföra följande. Förslaget till ändringar i föreningslagen innebär attkapital skall kunna tillföras föreningarna genom särskilda kapitalinsatser (s.k. förlagsinsatser). Deras sammanlagda belopp får uppgå till högst summan avgjorda medlemsinsatser. Vaije förlagsinsats skall vara bunden i föreningen iminst fem är och med en uppsägningstid av i förväg. Medföriagsin-satserna skall följa rätt till utdelning. Föreningarna skall med densom tillskjutit en föriagsinsats kunna avtala om högre avkastning än som enligtlagen är tillåten i fråga om medlemsinsats. Avtal skall också kunna träffas omatt förlagsinsatserna skall ha förtur till insatsränta framför medlemskapitalet.I övrigt avses att föriagsinsatserna skall ha en mellanställning mellan detlånade kapitalet och medlemsinsatserna sålunda att vid föreningens upplösningförlagsinsatserna skall återbetalas före medlemsinsatserna men endast i denmån överskott finns sedan samtliga borgenärer fått siU. Innehavarna av förlagsandel har enligt förslaget interösträtt på föreningsstämman och äger inte heller rätt till representation istyrelsen. Inflytandet i föreningen inskränker sig för förlagsatidelshavarnasdel till en rätt att klandra stämmobeslut samt en rätt att, om innehavet avföriagsan- NU 1983/84:24 (LU1983/84:2 y) 45 delarnarepresenterar minst en tiondel av det totala insatskapitalet, påkalla utseendetav en särskild revisor. Utskottetkonstaterar att förslaget till införandet av förlagsinsatser utgör ett nyttinslag inom kooperationen och bryter mot den gällande principen att behovet avegenkapital i rörelsen tillgodoses genom medlemsinsatser och fonderadeöverskott. Förslaget har emellertid erhållit ett positivt mottagande underremissbehandlingen. Somframgår av redogörelsen ovan för förslaget får innehavare av förlagsandel ettmycket begränsat inflytande i föreningen. Detta är nödvändigt för att inte dekooperativa grundprinciperna skall äventyras och föreningarnas nuvarandekaraktär förändras. Det bör dock påpekas att innehavare av förlagsandelar kanfa ett större ekonomiskt inflytande än som direkt följer av lagen. Enligtförslaget skall sålunda det sammanlagda beloppet av förlagsinsatserna få uppgåtill högst summan av gjorda medlemsinsatser. Maximiregeln tar emellertidendast sikte på tillskottsögonblicket. Om ett flertal medlemmar lämnar enförening kort efter tillskottet av förlagsinsatser och de avgående medlemmarnafår tillbaka sina insatser kommer medlemskapitalet att sjunka till en nivåunder förlagsinsatskapitalet. Denna situation medför inte att föreningenautomatiskt måste betala tillbaka någon del av föriagsinsatskapitalet. Däremothindrar de föreslagna bestämmelserna föreningen att skaffa nyttförlagsinsatskapital innan medlemskapitalet har höjts till en nivå överförlagsinsatskapitalet. Förslagenom högre avkastning för förlagsinsatskapitalet än medlemskapitalet och omförtur för förlagsinsatskapitalet till insatsränta har tillkommit i syfte attgöra det attraktivt att satsa riskbärande kapital i en ekonomisk förening. påpekat får emellertid innehavare av förlagsandel en i viss mån svagställning och kan under ogynnsamma förhållanden få svårt att rädda något avvärdet av sin kapitalinsats. Detta sammanhänger med förutom det bristandeinflytandet i föreningen att föriagsinsatserna genom sin natur av egenkapitali föreningen får en sämre ställning än en vanlig borgenär. Den föreslagnaordningen innebär således vissa risker för föriuster till följd av misstag omvilken rättslig ställning som följer med iiiinjiiavet av en förlagsinsats. Somföredragande statsrådet framhåller (s. 49) kan det dock inte göras gällande atten förlagsinsats i något avgörande hänseende ges en svagare ställning än vadsom motiveras av karaktären av riskbärande eget kapital och som är nödvändigtmed hänsyn till strävan att bibehålla föreningarnas kooperativa natur. Somförslaget är utformat torde också förlagsinsatserna komma att främst utnyttjasav institutionella kapitalplacerare. Utskottetkan från de synpunkter utskottet har att beakta inte finna att det finns någotatt erinra mot förslaget till ändringar i föreningslagen. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget. Utskottet vill erinra om attkooperationsutredningen avser att lägga fram förslag till en helt nylag om ekonomiska föreningar. De nu föreslagna ändringarna har därför NU1983/84:24 (LU 1983/84:2 y) 46 i viss mån en piovisorisk karaktär. Utskottet utgår ifrånatt - om det vid tillämpningen av den nya ordningen skulle visa sig att lagenhar vissa biister eller i vissa hänseenden är mindre ändamålsenlig - enkomplettering kommer att ske i samband med beredningen av kooperationsutredningensförslag. Som utskottet inledningsvis anfört är avsikten att det nyaallemanssparandet skall utformas så att riskkapital kan förmedlas tillkooperationen genom kapitalspart''onderna. I propositionen tas också upp enannan fråga med anknytning till allemanssparandet, nämligen det s. k.låneförbudet i 12 kap. 7§ aktiebolagslagen. Förbudet innebär att ett aktiebolagi princip inte får lämna penninglån lill den som äger aktier i bolaget ellertill den som har för avsikt att med hjälp av lånet förvärva aktier i bolaget.För den som har andelar i en aktiefond eller i en icke företagsanknutenaktiespartbnd gäller emellertid det undantaget att andelsinnehavaren interäknas som aktieägare i ett bolag vars aktier ingår i fonden. I propositionenföreslås den ändringen i aktiebolagslagen att undantaget frän låneförbudetskall gälla även kapitalsparfonderna. Utskottet, som inte kan finna att detfinns några skäl att behandla andelar i kapitalsparfonderna annoriunda änandelar i aktiesparfonder, tillstyrker propositionen även i denna del. Närvarande: (), (). (), (). (), ()*.Allan (), ()*, (), ()*, (), Per (vpk), () ochUlla-Britt Carisson (s)*. 'Ej närvarande vid yttrandets justering. NU 1983/84:24 47 1983/84:3 y över proposition 1983/84:84 om kooperationenskapitalförsörjning, m.m. har den 14 februari1984 avgivit yttrande (LU 1983/84:2 y) över de i proposition 1983/84:84framlagda förslagen till ändringar i föreningslagen och aktiebolagslagen. Sedan lagutskottet avgivit yttrandet har () inkommit med en skrivelse vari hemställs om förtydliganden avvissa uttalanden i propositionen om avkastningen på förlagsinsatserna.Lagutskottet som efter att ha tagit del av skrivelsen beslutat att avge ettkompletterande yttrande får anföra följande. Föriagsinsatserna skall enligt propositionen utgöra ettriskbärande kapital och ha en mellanställning mellan medlemsinsatserna och detlånade kapitalet. I motsats till vanliga förlagslån skall någon ränta intebetalas på kapitalinsatserna utan avkastning skall utgå i form avvinstutdelning. Utdelning i ekonomisk förening beslutas av föreningensstämma. Förutsättning för att vinstutdelning skall få ske är enligt 18 §föreningslagen att en fastställd balansräkning för det senaste räkenskapsåretutvisar fritt eget kapital som överstiger eventuellt redovisad förlust. Innanvinstutdelning får ske skall från detta överskott vidare dras av vad som enligtlag eller föreningens stadgar skall avsättas till bundet eget kapital. Hit hörobligatorisk avsättning till reservfond (17 § föreningslagen). Vid bedömningenav vilken vinstutdelning som får ske till medlemmarna måste också beaktasföreningens konsolideringsbehov. Enligt 18 § tredje stycket föreningslagen fårvinstutdelning eller utbetalning i annan form av gottgörelse inte ske med såstort belopp att utdelningen med hänsyn till konsolideringsbehovet ochföreningens likviditet strider mot god affärssed. De kooperativa föreningarnas ändamål är inte främst alt geavkastning på satsat kapital. Föreningarnas överskott fördelas därför vanligengenom gottgörelse i form av tilläggsbetalning till medlemmarna för levereradevaror, s.k. efterlikvid, eller återbäring då varor sålts till medlemmarna.Överskottet kan emellertid också delas ut i förhållande till vars och ensinsats. I 18 § andra stycket används för denna form av utdelning det något missvisandeuttrycket ränta på insats. Det är dock inte fråga om någon verklig ränta utanen procentuell utdelning på det satsade kapitalet - i propositionen (s. 161)benämnd insatsutdelning. Sådan utdelning är begränsad till diskontot medtillägg av . Enligtpropositionens förslag skall, som ovan nämns, avkastning pä NU1983/84:24 (LU 1983/84:3 y) 48 förlagsinsatserna ske genom insatsutdelning. Den förmedlemsinsatserna stadgade begränsningen skall dock inte gälla förförlagsinsatserna. På de för varje föriagsinsats utfärdade förlagsandelsbevisenskall anges den rätt till utdelning som insatsen medför (I6e § föreningslagen).Föreningens stadgar skall föreskriva vad som skall gälla när förlagsinsatser finns. LRF hänvisar i sin skrivelse till att i propositionen (s.47) uttalas dels att den för medlemsinsatserna gällande begränsningen avutdelningen inte skall gälla för förlagsinsatserna och att föreningen och densom skjutit till en förlagsinsats således bör kunna avtala om en högreavkastning, dels att avtal också bör kunna träffas om att förlagsinsatsernaskall ha förtur till utdelning framför medlemskapitalet.