bet · G701BoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — om vikten av ökad användning av individuell mätning av energiåtgången,anser utskottet att propositionsförslaget - i avvaktan på överväganden medanledning av värmemätningsutredningens principbetänkande (Ds Bo 1983:4) Mätningoch debitering av varmvatten - snarare stimulerar än motverkar den utvecklingsom önskas av motionärerna. Utskottet finner sålunda att motionerna 1982/83:1103(c) yrkande 2 och 1983/84:2771 (fp) yrkande 6 i huvudsak är tillgodosedda medde uttalanden som görs i propositionen och avstyrker bifall till desamma. 3.9 Hyrestider och uppsägningstider I propositionen föreslås somhuvudprincip att hyrestiden skall vara obestämd för både bostadslägenheter ochlokaler, såvida inte parterna har kommit överens om en bestämd hyrestid.Uppsägningstiden skall för icke tidsbestämda avtal vara förbostadslägenheter och för lokaler. Även för tidsbestämda avtalskall - beroende på hyrestidens längd - vissa minimitider gälla.Bostadshyresgäster skall - liksom nu - alltid ha rätt till tre månadersuppsägningstid. 3.10 Förfarandet vid förlängnings- och villkorstvister Propositionsförslaget innebärändring bara för bostadslägenheter. Förslagets huvudpunkter är de följande.Uppsägning skall bara behöva ske när hyresavtalet skall upphöra och måste då -ifall en hyresgäst inte godtar att flytta utan vill ha förlängning - följas avatt hyresvärden senast efter hyrestidens utgång hänskjuterförlängningstvisten till hyresnämnden. År avsikten bara att ändrahyresvillkoren, räcker det med ett skriftligt meddelande till motparten. Om enöverenskommelse rörande villkoren inte kan träffas, kan den part som vill haändring tidigast efter BoU1983/84:29 20 meddelandet ansöka om ändring av villkoren hoshyresnämnden. I propositionen föreslås också att beslut om ändring inte fåravse tiden före vissa angivna tidpunkter. Inte heller i denna del har propositionsförslaget mötts avnågra invändningar i avgivna motioner. Utskottettillstyrker bifall till propositionsförslaget. 3.11 Avstående från besittningsskydd F. n. gäller att hyresvärden ochhyresgästen i en särskilt upprättad handling kan komma överens om atthyresrätten inte skall vara förenad med rätt till förlängning. Omöverenskommelsen träffats innan hyresförhållandet varat längre än nio månadergäller den dock endast om den godkänns av hyresnämnden. föreslog en ordning däröverenskommelserna i vissa fall i efterhand skulle prövas av hyresnämnden.Förslaget avvisas i propositionen, med hänvisning främst till att det skulle geupphov till osäkerhet för parterna. Utskottet ansluter sig till övervägandena i propositionen,som således inte innehåller något förslag till förändring av lagstiftningen idenna del. föreslog atten andrahandshyresgäst som bott i en lägenhet skulle få rätt attträda in i förstahandshyresgästens hyresavtal om detta upphör, såvida det intevore uppenbart obilligt mot hyresvärden och andra bostadssökande. Dessutomskulle krävas att andrahandshyresgästen skäligen kunde godtas som hyresgäst. I propositionen avvisas förslaget. Som skäl anförföredragande statsrådet dels att man i fråga om bulvanförhållanden bör avvaktadet pågående lagstiftningsarbetet på det området, dels att genomförande avförslaget kan minska hyresvärdarnas och förstahandshyresgästernas villighet attställa lägenheter till förfogande för andrahandsuthyrning. Dessutom befararföredraganden en ökad s. k. svart handel med andrahandskontrakt och att denkommunala förmedlingen av bostäder kan bli ineffektiv genom att reglerna omskyldighet för hyresvärdar att ställa lägenheter till förfogande kan kringgås. I motion 2768 (s) yrkande 3 förespråkas en lagändring isamma riktning som hyresrättsutredningens förslag. Motionärerna anför attantalet andrahandshyresgäster är stort och att deras ställning är svag. Om enandrahandshyresgäst bott i en lägenhet bör han enligtmotionärerna ha rätt att överta förstahandshyresgästens avtal. Det kommunalabostadsförsörjningsintresset bör kunna tillgodoses genom att kommunenunderrättas om saken och att kommunens intressen sedan får vägas in iskälighetsbedömningen när hyresnämnden tar ställning i förlängningsfrågan. BoU1983/84:29 21 I motion 2769 (vpk) yrkande 4framläggs ett lagtextförslag som är likalydande med hyresrättsutredningensförslag. Motionärerna hänvisar till att krav om en förbättring avandrahandshyresgästernas besittningsskydd tidigare aktualiseratsav kommunisterna. Åven motion 2771 (fp) yrkande 7 ansluter tillhyresrättsutredningens förslag, och motionärerna begär förslag från regeringeni enlighet med detta. I motionen framhålls att eftersom i annatsammanhang föreslagit att bostadsanvisningslagen skall avvecklas, utgör deargument som åberopas i propositionen om att den kommunalaförmedlingsverksamheten riskerar att bli ineffektiv, inte något bärande motivmot utredningens förslag. har i sitt yttrande (bil. 2, s. 112) uttalatförståelse för motionärernas önskemål. Med hänvisning främst till deolägenheter av förslaget som redovisats i propositionen avstyrker lagutskottetbifall till motionerna. ansluter sig till lagutskottetsöverväganden och avstyrker därför bifall till motionerna 2768 (s) yrkande 3,2769 (vpk) yrkande 4 och 2771 (fp) yrkande 7. 3.13 Ordningen för handläggning av hyrestvister föreslog attprincipiella hyrestvister enligt hyreslagen skall prövas av hyresnämnd iförsta instans och med bostadsdomstolen som slutinstans. Förslaget innebar attvissa typer av mål skulle föras över från fastighetsdomstol till hyresnämnd.Utredningen föreslog också en särskild lag, hyresprocesslagen, som eftermönster av skulle reglera handläggningen av hyrestvister. I propositionen läggs inte fram något förslag rörandehandläggningen av hyrestvister. Föredragande statsrådet hänvisar till attremissmottagandet av förslaget till hyresprocesslag varit blandat och atträttegångsutredningen (Ju 1977:06) har i uppdrag bl. a. att övervägakompetensfördelningen meUan allmän domstol och fastighetsdomstol. Tiden ärdärför enligt hans mening inte mogen för att ta ställning till frågan om enreform av hyresprocessen. Föredraganden hänvisar också till att motsvarandeställningstagande gjorts i fråga om en reform av arrendeprocessen (prop.1983/84:136, s. 35). I motion 2115 (fp) yrkande 2 begärs att hyresnämnds ochbostadsdomstols uppgifter skall överföras till de allmänna domstolarna, så atträttskipningen sker utan intresseledamöter. Motiveringen återfinns i motion2113. Det anförs i denna motion att det - även om det i många fall kan synaspraktiskt -är betänkligt ur rättssäkerhetssynpunkt att hyresmarknadens parterfinns representerade i den dömande instansen. Människors förtroende för dendömande instansens oberoende och integritet urholkas därigenom. Det anförsockså att det inte är tillfredsställande t. ex. att ledamöter frånHyresgästernas riksförbund är med och avgör om hyresgäster fristående frånhyresgäströrelsen skall ges förhandlingsrätt eller inte. I motion 2771 (fp) BoU1983/84:29 22 anförs att det trots ställningstagandet i den berördamotionen 2115 behövs en hyresprocesslag för att förenkla förfarandet, varförriksdagen bör begära förslag om en sådan lag från regeringen (yrkande 1). I motion 926 (m) yrkande 4 begärs också regeringsförslagom att överföra hyresrättsliga frågor till allmän domstol. I den motivering somåterfinns i motion 923 anförs att domstolar med intresserepresentation är etthot mot rättssäkerheten för enskilda och icke etablerade organisationer.Partsdomstolarna sägs ha en starkt konserverande inverkan påorganisationsstrukturen. har i sitt yttrande (bil. 2, s. 120) anslutitsig till ställningstagandet i propositionen om att tiden ännu inte är mogenför en reform av hyresprocessen. Beträffande frågan om intresseledamöter skalldelta i avgörandet av hyresmål hänvisar lagutskottet till egna tidigare ställningstagandentill förmån för den nuvarande ordningen, vilka godkänts av (LU1979/80:32 och 1982/83:19). Några nya omständigheter sägs inte ha framkommit.Motionsyrkandena avstyrks sålunda av lagutskottet. Även beträffande detta förslag ansluter sigbostadsutskottet till de skäl som redovisats i propositionen och ilagutskottets yttrande. Motionerna 926 (m) yrkande 4, 2115 (fp) yrkande 2 och2771 (fp) yrkande 1 avstyrks. 3.14 Andra ändringsförslag i propositionen berörandehyreslagen Reglerna i 16 § andra styckethyreslagen ger befogenhet för hyresnämnd att på ansökan av hyresgäst vid vissabrister i lägenheten rikta ett reparationsföreläggande till hyresvärden. Dessaregler föreslås utvidgade till en befogenhet för nämnden att ge ettåtgärdsföreläggande, vilket - utöver brister i lägenheten - kan avseavhjälpande även av underhållsbrister i fråga om gemensamma utrymmen. uppfattning utesluter inte den föreslagna lydelsen av 16 § hyreslagenatt ett åtgärdsföreläggande meddelas även när bristen inte är av rent fysisknatur. Föredragande statsrådet har godtagit denna uppfattning. Föreläggandetskall kunna riktas till den för vilken lagfart senast är beviljad eller sökt,även om denna har överlåtit fastigheten innan ansökan görs. För överlåtelsefalloch rättstvister ges vissa specialregler (förslag till 16 § fjärde-sjättestyckena). Ett förslag från hyresrättsutredningen att ett åtgärdsföreläggandeskulle avse även upprätthållande av en viss servicenivå föreslås inte bligenomfört. I motion 1531 (s), som väckts under allmänna motionstiden1984, dvs. innan propositionen förelades , begärs att ettreparationsföreläggande - så som också kom att föreslås i propositionenbeträffande åtgärdsföreläggande - skall kunna riktas mot ny ägare som söktlagfart. Dessutom begärs regler vid äganderättstvister, vilka regler ocksåtagits upp i propositionen. Motionärerna begär vidare att ettreparationsföreläggande skall bli BoU1983/84:29 23 gällande också mot en ny ägare utan att nytt beslut omföreläggande skall behöva fattas. Frågan om åtgärdsföreläggande behandlas utförligt ilagutskottets yttrande (bil. 2, s. 118). tillstyrker propositionsförslagetoch anser beträffande frågan om ett beslutat föreläggandes verkan mot en nyägare att det finns skäl som talar för att åtgärdsföreläggande - liksom vissaandra typer av förelägganden - bör gälla även mot den som efter det attföreläggandet har meddelats förvärvar fastighet. Emellertid anser lagutskottetockså att statsmakternas ställningstaganden till utformningen av nya regler omviten bör avvaktas innan motionsyrkandet prövas närmare. Det får därför ankommapå regeringen att i ett lämpligt sammanhang ta upp spörsmålet till närmareöverväganden. föreslår att med anledning av motion 1531(s) ger det anförda regeringen till känna. delar lagutskottets uppfattning i frågan.I den del motionsyrkandet tillgodosetts genom propositionsförslaget bör detinte föranleda någon ytterligare åtgärd. Frågan om räckvidden av ett åtgärdsföreläggandeaktualiseras i motion 2770 (m), där det i yrkande 5 begärs ett riksdagensuttalande att institutet åtgärdsföreläggande skall begränsas till att gällafysiska hinder i nyttjanderätten. Enligt motionärerna är lagrådets inställningatt t. ex. störande hyresgäster skall kunna omfattas av ettåtgärdsföreläggande inte rimlig. Det hänvisas i motionen till att det är notorisktvilka stora problem hyresvärdar har när det gäller att få störande hyresgästeratt upphöra med störningarna och att det är svårt att tänka sig fall där enhyresvärd underlåter att göra vad han kan för att rätta till missförhållandenav denna art. Beträffande frågan om att åtgärdsföreläggande skall kunnaavse annat än rent fysiska brister anför lagutskottet (bil. 2 s. 119) bl. a.att ett åtgärdsföreläggande kan vara ett bättre medel förhyresgästen att få hinder och men i nyttjanderätten undanröjda än andra medel,t. ex. avhjälpande av felet på värdens bekostnad, hävande av avtalet,hyresned-sättning m. m. Så kan exempelvis vara fallet när olägenheten består istörande medhyresgäster. bör enligt lagutskottets mening inte göra någrauttalanden som utesluter att åtgärdsföreläggande får meddelas också när bristeninte är av rent fysisk natur. påpekar att det är en annan sak attdet i praktiken kan vara omöjligt att utfärda förelägganden som inte avser enkonkret eller bestämd åtgärd utan upprätthållande av en vissservicenivå, t. ex. tillhandahållande av varmvatten. godtar ilikhet med föredragande statsrådet lagrådets uppfattning. Vad lagutskottet anfört delas av bostadsutskottet.Bostadsutskottet avstyrker motion 2770 (m) yrkande 4. BoU1983/84:29 24 3.14.2 Personal- och tjänstebostäder I 67 § hyreslagen finnsbestämmelser som gör det möjligt att ersätta de tvingande reglerna i hyreslagenmed regler som överenskommits i ett sådant kollektivavtal som påarbetstagarsidan har slutits eller godkänts av en organisation som enligt lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet är att anse som centralarbetstagarorganisation. I propositionen föreslås en viss utvidgning avbestämmelsens räckvidd så att även de nya tvingande reglerna i hyreslagen omuppsägningstidens längd skall kunna frångås genom kollektivavtal. Inga motionerhar väckts i denna del. I propositionen (s. 140, 232) aviseras ytterligareöverväganden i fråga om bestämmelsens tillämplighet på personal- ochtjänstebostäder. I motionerna 1982/83:891 (vpk) och 1983/84:2769 (vpk)yrkande 2 begärs att 67 § hyreslag"en helt skall upphöra att gälla.Bestämmelsen sägs strida mot den grundläggande tanken i hyreslagstiftningen ochvara obillig mot den enskilde hyresgästen. I motion 1982/83:1221 (s) begärs en översyn avbestämmelserna om personal- och tjänstebostäder i enlighet med vad som förordasi motionen. Motionärerna anser att sambandet mellan anställning och bostad intehar samma giltighet som . Översynen bör ske i samarbete med berördaarbetsmarknadsparter. 2 s. 110) ansluter sig tilluppfattningen att det finns anledning att överväga om bestämmelserna såvittavser sambandet mellan anställning och bostad är lämpligt utformade. Enutredning bör komma till stånd i samarbete med parterna påarbetsmarknaden. förordar att gör ett tillkännagivandeav vad utskottet anfört. I övrigt tillstyrker lagutskottet förslaget tilländring i 67 § hyreslagen. ansluter sig i fråga om kollektivavtaloch hyreslagen till lagutskottets uppfattning och tillstyrker med avstyrkandeav motion 1982/ 83:891 (vpk) och 1983/84:2769 (vpk) yrkande 2 attpropositionsförslaget genomförs. Beträffande personal- och tjänstebostäder delarbostadsutskottet också lagutskottets uppfattning och föreslår att medanledning av motion 1982/83:1221 (s) ger regeringen tUl känna vad som anförtsom vissa överväganden. 3.14.3 Övriga propositionsförslag rörande hyreslagen I fråga om övriga förslag ipropositionen berörande hyreslagen har utskottet noterat följande. I 8 § femte stycket hyreslagen föreslås endast denändringen att ordet vräkning byts ut mot avhysning, vilket är den term somanvänds i bl. a. den gällande utsökningsbalken och ilagen (1946:808) om lagsökning och betalningsföreläggande. Styckets innebördskall vara att bl. a. en till domstol riktad ansökan om avhysning gäller somuppsägning av BoU1983/84:29 25 hyresgästen sedan den delgetts honom i behörig ordning.Emellertid avser den föreslagna termen ansökan om avhysning enligt 16 kap.utsökningsbalken ansökan hos exekutiv myndighet om verkställighet av endomstols beslut om handräckning för avhysning. Meningen är givetvis inte att enansökan om avhysning på detta stadium skall gälla som uppsägning när dendelges. Eventuella misstolkningar av den föreslagna bestämmelsen kan undvikasgenom en mindre omformulering av det aktuella paragraf stycket. Utskottetföreslår därför en sådan omformulering. I 66 § hyreslagen, som inte föreslås ändrad, medgeshyresvärd och hyresgäst att hänskjuta framtida tvist rörande hyresförhållandetill skiljemän, såvitt inte därigenom hyresgästens rättigheter enligt bl. a.51 § hyreslagen inskränks. I 51 § hyreslagen i nuvarande lydelse hänvisasvidare till 48 § hyreslagen, vilken paragraf nu innehåller de centralabruksvärdebestämmelserna. Dessa får alltså inte åsidosättas genom ettskiljemannaavgörande. I propositionen föreslås att bruksvärdebestämmelsenflyttas till 55 § hyreslagen. Den kommer därigenom inte att omfattas av regelni 66 § hyreslagen. Eftersom detta givetvis inte är en avsedd effekt bör det i66 § hyreslagen införas en hänvisning till 55 § samma lag. I återstående delar har utskottet inte funnit anledningtill erinran eller något särskilt uttalande om vad som föreslagits ipropositionen. Utskottet tillstyrker förslagen. 3.15 Motionsförslag rörande hyreslagen vilka inte berörs ipropositionen 3.15.1 Besittningsskyddet vid rivning I motion 1527 (m) begärs etttillkännagivande om ändrade regler beträffande besittningsskydd för hyresgästnär en fastighet skall rivas. Det framhålls att den nuvarande ordningen medföratt evakuering av rivningsfastigheter tar och att byggnadskostnadernaökar genom detta. Motionärerna förordar att det i rivningsfallen skall gälla enuppsägningstid av utan rätt till förlängning ellerersättningslägenhet. Vidare bör hyresgästens besvärsrätt inskränkas. pekar i sitt yttrande (bil. 2 s. 109) på attpropositionsförslaget bl. a. innebär att huvudprincipen för framtiden skallvara till tiden obestämda hyresavtal. Detta i förening med de föreslagna ändringarnai fråga om uppsägning av hyresavtal m.m. medför att det kommer att kunna gåfortare att evakuera rivningsfastigheter. Härigenom tillgodoses motionärerna iviss mån enligt lagutskottets uppfattning. Av hänsyn till rättssäkerheten ochtill hyresgästerna är lagutskottet inte berett att i övrigt tillstyrkamotionen. - som instämmer i vad lagutskottet haryttrat - vill utöver detta framhålla att det i praktiken torde vara vanligt attlägenheter inom rivningsfastigheter nyupplåts med förbehåll om att hyresrätteninte skall vara förenad med rätt till förlängning och att sådana avtaladeförbehåll regelmäs- BoU1983/84:29 26 sigt torde godkännas av hyresnämnderna ievakueringsfallen. - som givetvis ansluter sig tillmotionärernas syfte att minska byggnadskostnaderna - avstyrker med hänvisningtill det anförda motion 1527 (m). I motion 2072 (c) yrkande 1 begärsett tillkännagivande om gemensam skötsel och underhåll av hyresrättslägenheter.Motionärerna anser att parterna på hyresmarknaden bör medverka tUl att former,t.ex. s.k. förvaltarföreningar, skapas för de hyresgäster som vill ta hand omskötsel och underhåll. Speciellt bör de allmännyttiga företagen vara öppna fördenna form av ansvar och inflytande för de boende. Utskottet anser i likhet med motionärerna att denaktualiserade frågan är en fråga främst för parterna på hyresmarknaden.Parterna torde också redan ha sin uppmärksamhet på frågan. Något uttalande avriksdagen är inte erforderligt. Utskottet avstyrker därför motion 2072 (c)yrkande 1. 3.15.3 Besvärsrätt i fråga om byte av lägenhet I motion 2766 (m) yrkande 1 begärsatt hyreslagen ändras så att klagorätt införs beträffande beslut i bytesärenden.Motionärerna framhåller att bytesmålen i hyresnämnd handläggs snabbt och atthyresvärden i regel inte kan kontrollera de uppgifter som lämnas. Ofta visardet sig i efterhand ha varit fråga om skenbyte. Möjligheten att på denna grundsäga upp den inflyttade hyresgästen inskränks av att det då också måste visasatt hyresgästen känt till de bakomliggande förhållandena. Det är f. n. svårtatt bilda sig en uppfattning om vad hyresnämnderna på skilda håll anser varasådana beaktansvärda skäl som enligt lagen krävs för byte. Åven av hänsyn mer enhetlig praxis skulle därför en besvärsrätt vara av värde. Slufligenhänvisar motionärerna till att och Stockholms fastighetsägareföreningi en överenskommelse om frivillig anvisning av lägenheter ansett att åtskilligaskenbyten förekommer. Genom sådana minskar det antal lägenheter som kanerbjudas den kommunala bostadsförmedlingen. Kommunen hade därför iöverenskommelsen åtagit sig att hos begära atthyresnämndens beslut i bytesärenden skall kunna överklagas. hänvisar i sitt yttrande (bil. 2, s. 114)till att det, när besvärsrätten avskaffades , ansågs angeläget attbytesärendena kunde avgöras snabbt och att kraven på rättssäkerhet kundetillgodoses genom muntlig bevisning i hyresnämnden. Både hänsynen tillhyresgästerna och processekonomiska skäl talar, enligt lagutskottet, för attnuvarande ordning behålls. Hyresvärdarna har möjlighet att efter skenbyte fåden nye hyresgästens rätt att bo kvar prövad vid en förlängningstvist. De nyareglerna om hyrestiden innebär att förlängningsfrågan kan aktualiseras snabbareän förut. Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd av . BoU1983/84:29 27 Åven beträffande denna frågaansluter bostadsutskottet sig till vad lagutskottet anfört och avstyrker motion2766 (m) yrkande 1. I motion 2766 (m) yrkande 2 begärsett tillkännagivande av vad som anförs i motionen om ökademöjligheter enligt hyreslagen för hyresvärd att avlägsna ordningsstörandehyresgäster. Motionärerna framhåller att problemen med störningar på senare årökat kraftigt, t. ex. genom alkoholism, narkomani och ljudanläggningar i lägenheterna.Processreglerna i avhysningsärenden medför att störningar kan pågå under långtid till de skötsamma hyresgästernas förtvivlan. hänvisar i sitt yttrande (bil. 2, s. 111)till att en fråga om bullerstörningar från hyresgäster behandlades av riksdagen1982, varvid utskottet - efter hörande av ochSveriges allmännyttiga bostadsföretag- kom till slutsatsen att de nuvarandelagreglerna ger tillräckliga möjligheter att komma till rätta med deaktualiserade problemen. Några nya omständigheter har enligt lagutskottetsmening inte framkommit. Genom att hyresavtalen avses få obestämdlöptid synes hyresvärdarna få något bättre möjligheter att ingripa mot störandehyresgäster i samband med prövning av en förlängningstvist. instämmer i lagutskottets bedömning ochavstyrker motion 2766 (m) yrkande 2. 3.15.5 Rätten att ha inneboende Enligt 41 § hyreslagen fårhyresgästen inte inrymma utomstående i lägenheten om det kan medföra men förhyresvärden. I motion 2769 (vpk) yrkande 1 begärs att denna bestämmelse skallupphävas. Hyresgästen bör enligt motionärerna själv ha rätt att bestämma vemhan vill inhysa i lägenheten, och denna rätt bör inte begränsas av att dettakan anses medföra men för hyresvärden. I ett under utskottsbehandlingen i andrahand framställt yrkande (vpk) begärs att ordet men byts ut mot påtagligolägenhet. anför i sitt yttrande (bil. 2, s. 113) att 41§ hyreslagen i praktiken innebär en rätt för hyresgästen att ha inneboende isin lägenhet. Bifall till motionsyrkandet skulle därför medföra att hyresgästengick miste om denna rättighet. avstyrker därför motionen. Vad i lagutskottets yttrande anförts delas avbostadsutskottet. Motion 2769 (vpk) yrkande 1 avstyrks med hänvisning till vadlagutskottet anfört. I den lagrådsremiss som föregick propositionen föreslogsatt ordet men skulle bytas ut mot påtaglig olägenhet. Åndringen angavs vararedaktionell. I propositionen upptas emellertid inte detta förslag om ändringav 41 § hyreslagen och anledningen härtill har inte angetts. Bostadsutskottetser för sin del inte tillräckliga skäl att företa det diskuterade utbytet. BoU1983/84:29 28 3.15.6 Tillträdande hyresgästs ansvar för företrädarensförpliktelser När en hyresgäst med vederbörligttillstånd överlåter hyresrätten till en ny hyresgäst är han i princip fri frånsina förpliktelser mot hyresvärden för tiden efter överlåtelsen. Förförpliktelser som avser tiden före överlåtelsen svarar emellertid enligt 38 §andra punkten hyreslagen inte bara den avträdande hyresgästen, utan även dentillträdande, om inte annat avtalas. I motion 2768 (s) kritiseras dettaförhållande och det begärs, yrkande 2, att den nämnda bestämmelsen avskaffas.Enligt motionären måste den med dagens synsätt anses obillig. De flestahyresgäster torde vara ovetande om att hyresrätten kan förloras om de inteaccepterar att svara för förpliktelser som avser tiden före tillträdet.Bestämmelsen saknar dessutom enligt motionärerna aktualitet genom attbränsleklausulerna skall försvinna och retroaktiva hyror förekomma bara iundantagsfall. erinrar i sitt yttrande (bil. 2, s. 116) omatt bestämmelsen gäller både lägenheter och lokaler.