bet · G701NU22 · 1983-12-31 00:00:00 — om teckning av aktier i (prop. 1983/84:102) I detta betänkande behandlas dels proposition 1983/84:102 omteckning av aktier i , dels en motion som har väckts med anledning avpropositionen. Propositionen och motionen redovisas i det följande. I propositionen föreslår regeringenatt staten tecknar nya aktier i (Ncb) förtotalt 100 milj. kr. genom att ett statligt lån på 100 milj. kr. Härigenom får Ncb en förbättrad soliditet. Medlen skall användasför att delfinansiera ett investeringsprojekt i Ncb:s sulfatfabrik ochpappersbruk i , kommun, till en beräknad kostnad av ca 400 milj.kr. Vidare föreslås att bemyndigandet för regeringen attöverlåta statens aktier i till annan huvudman skall gälla också denytecknade aktierna. 1 propositionen föreslås att 1. bemyndigarregeringen att förfoga över statens fordran om . hos för aktieteckning i enlighet med vad föredragandestatsrådet har förordat, 2. bemyndigarregeringen att överlåta de nytecknade aktierna i . Den motion som har väckts med anledning av propositionen är1983/84:2546 av m. fl. (m), vari hemställs att 1.avslår förslaget att bemyndiga regeringen att överlåta statens aktier i NU 1983/84:22 2 till annan huvudmanutan hörande, 2. begär att regeringen återkommer med förslag omöverföring av i privat ägo. Motionärerna har ingen erinran motregeringens förslag om att ett nuvarande statligt lån till Ncb på 100 milj. kr.konverteras till aktiekapital. De ifrågasätter emellertid om den planeradeinvesteringen är tillräcklig för att säkra Väjafabrikens överlevnad på sikt.Vidare diskuteras Ncb:s försörjning med skogsråvara. Även om den f. n. ärtillgodosedd inom ramen för träffade avtal med skogsägarföreningarna finns det,anser motionärerna, anledning att ifrågasätta om de enskilda skogsägarna - motbakgrund av regeringens tankar på tvångsavverkning, höjningar av skatterna påskogsmark och den uttalade negativa inställningen till stöd tillNorrlandsjordbruken - är villiga att framöver lika solidariskt som levereravirke till Ncb. Det är enligt motionärernas mening angeläget att regeringenmera klart ger uttryck för sina avsikter på det skogliga området. Motionärerna tar vidare upp frågan om vilka möjligheterNcb har att bredda ägarkretsen och finna nya former för fruktbärande samarbetemed svenska och utländska intressenter. Enligt motionärernas mening är detangeläget, om skall få tillgång till finansiella resurser utanstatliga tillskott, att ägarkretsen vidgas. Motionärerna erinrar om ett socialdemokratisktmotionsyrkande (mot. 1980/81:2017) av innebörd att regeringensbemyndigande att överlåta statens aktier i skulle gälla endast överlåtelsetill andra företag där staten direkt eller indirekt äger merparten av aktierna,ett yrkande som avslogs av (NU 1980/81:49, rskr 1980/81:282). Det ärenligt motionärernas mening angeläget att klart deklarerar att fråganom eventuell överlåtelse av aktier i skall avgöras av och attägarkretsen därvid inte skall begränsas till företag eller andra juridiskapersoner där staten har ett avgörande infiytande. Moderata samlingspartiet harnyligen i en partimotion (1983/84:851) begärt att statliga företag skallprivatiseras. Detta önskemål gäller även statens engagemang i Ncb, sägermotionärerna. Ägare varfrån början ett antal skogsägarföreningar i norra med totalt nära 50000 medlemmar. Ncb expanderade starkt , till stor delgenom företagsförvärv. bedrev enmångskiftande skogsindustrieli verksamhet inom landet, omfattande bl. a.cellulosatillverkning vid sex anlägg- NU1983/84:22 3 ningar, papperstillverkning, sågverksrörelse ochtillverkning av trähus. Därjämte bedrev Ncb verksamhet 'i flera västeuropeiskaländer. Antalet anställda i koncernen uppgick till ca 7 400, varav ca 5200 inom landet. -finansiella bas var emellertid svag. Den snabba expansionenledde till en kraftigt ökad skuldbelastning. Den försämring av konjunkturernaför skogsindustrin som inträffade drabbade Ncb hårt, liksomandra producentkooperativa skogsföretag. hade den finansiellasituationen för Ncb försvagats så att företagets fortbestånd var i allvarligfara. I detta läge lämnade staten ett lån till företaget på 400 milj. kr. medvillkoriig återbetalningsskyldighet (prop. 1977/78:180. NU 1977/78:74, rskr1977/78:360). Den negativa utvecklingen fortsatte emellertid. Våren 1979bedömdes det nödvändigt med en finansiell rekonstruktion av Ncb. Enligt avtalmellan staten och de ursprungliga ägarna, dvs. skogsägarföreningarna, lämnadestaten ett kapitaltillskott av 600 milj. kr. i samband med en höjning avaktiekapitalet och blev därmed majoritetsägare med av aktierna (prop.1978/79:207, NU 1978/79:61, rskr 1978/79:451). åtog sig staten attefterge det tidigare villkorslånet på 400 milj. kr. I avtalet ingick också attparterna skulle tillse att avtal om långsiktig virkesförsörjning för Ncbträffades. Enligt avtalet med skogsägarföreningarna hade staten rätt attöverlåta sina aktier i bolaget till bolag vari staten direkt.eller indirektäger aktiemajoriteten. Regeringen erhöll bemyndigande att besluta ifråga om sådan överlåtelse. Trots en högkonjunktur för skogsindustrin som inträffadeåren och 1980 fortsatte den negativa utvecklingen för Ncb. Problemenberodde på dels ett antal olönsamma produktionsenheter, dels ökade svårighetermed råvaruanskaffningen genom skogsägarföreningarna. stodbolaget inför en likvidationssituation. Sedan det framkommit att skogsägarföreningarnainte kunde tillföra Ncb kapital i någon större utsträckning blev det nödvändigtför staten att ensam skapa nödvändiga finansiella förutsättningar för enomstrukturering av Ncb i ordnade former. Enligt beslut (prop.1980/81:98, NU 1980/81:49, rskr 1980/81:282) skedde detta på så sätt att statenefter nedsättning av det tidigare aktiekapitalet lämnade ett tillskott av 300milj. till aktieteckning i Ncb. Vidare lämnades ett långfristigtefterställt lån på 100 milj. kr. som ersättning för ett tidigare beviljatindustrigarantilån till samma belopp. Det förutsattes att lån i form av s.k.industrilånebevis och skogsobligationer som tidigare hade lämnats till Ncb av enskildaskogsägare m.fl. skulle efter hand bytas ut mot B-aktier med begränsadrösträtt. Det sammanlagda lånebeloppet uppgick till ca 145 milj. kr. Beslutet innebar vidare att det av år 1979lämnade bemyndigandet för regeringen att överlåta statens aktier i till att omfatta överlåtelse även till andra än statsägda företag.Med anledning av ett NU1983/84:22 4 socialdemokratiskt motionsyrkande om att tidigarebegränsning av bemyndigandet borde gälla även fortsättningsvis anfördenäringsutskottet (NU 1980/81:49 s. 14) bl. a. att en sådan restriktion skullekunna försvåra ett närmare samarbete med andra skogsindustrier. Regeringens förslag om kapitaltillskott till Ncbförutsatte att företaget skulle omstruktureras med sikte på att det skulle nålönsamhet, något som oundgängligen krävde nedläggning av vissa olönsammaenheter. majoritet intog samma ståndpunkt. Beträffande en avde nedläggningshotade enheterna, nämligen massafabrik ochpappersbruk, begärde emellertid uppskov med nedläggningen i syfte attmöjliggöra en närmare utvärdering av ett projekt för fortsatt drift av ettsjälvständigt . Projektet hade tagits fram av den s.k. Hörneforsgruppen.Det förutsattes att skulle på regeringens begäran komma att anvisamedel för sådana merkostnader som uppskovet kunde förorsaka Ncb. redovisade regeringen resultatet av den avriksdagen begärda utvärderingen (prop. 1981/82:38). Regeringen drog slutsatsenatt några statliga insatser för fortsatt drift i inte borde komma ifråga. Detta godtogs av . godkände ett avtalmellan staten och Ncb om täckning av merkostnaderna för Ncb till följd av uppskovetmed nedläggningen och anvisade 36,9 milj. kr. för ändamålet i form av ettsärskilt kapitaltillskott till bolaget (NU 1981/82:20, rskr 1981/82:125). Sedandet visat sig att Ncb hade haft ytterligare ersättningsgilla kostnader enligtavtalet anvisades ytteriigare 29,5 milj. kr. för samma ändamål(prop. 1982/83:25, NU 1982/83:15, rskr 1982/83:116). Vid den finansiella rekonstruktionav Ncb som skedde nedsattes det tidigare aktiekapitalet imoderbolaget från 545 milj. kr. genom ändring av aktiernasnominella värde från . tecknade staten ensam nyaaktier för 300 milj. kr. Härigenom minskade skogsägarföreningarnas ägarandel avca till några tiondels procent. Som en följd härav upphörde avtalmellan staten och skogsägarföreningarna att gälla. Genom det tidigare nämnda utbytet av industrilån ochskogsobligationer har enskilda skogsägare m. fi. uppnått en betydande ägarandeli Ncb. Enligt villkoren för dessa lån har Ncb ensidig rätt att byta ut lånenmot B-aktier tidigast efter utgivningen. Detta sker genom en årlignyemission. Av det totala lånebeloppet, ca 145 milj. kr., utbyttes ca97,5 milj. kr. NU1983/84:22 5 utbyttes ytterligare ca 32,3milj. Aktierna fördelas därmed f. n. enligt följande: A-aktier 302 725 000 () B-aktier 129 806 425 () Summa aktier 432 531 425 har endast entiondel av A-aktiernas röstvärde svarar dessa för av röstetalet vidbolagsstämman. Staten har därmed en dominerande agarställning i bolaget. Det kantilläggas att det förekommer viss handel med B-aktier i . har vid flera tillfällenunder senare år haft att behandla frågor om . Anledningen härtillhar varit de ekonomiska svårigheter som drabbade Ncb och somtvingade fram omfattande statliga kapitalinsatser i syfte att säkra företagetsfortbestånd. Som framgår av den redogörelsen har det sammanlagdastödet uppgått till ca i form av lån och kapitaltillskott.Staten har härigenom blivit den helt dominerande ägaren. Det finns dockalltjämt starka band mellan Ncb och skogsägarintressena, framför allt genom devirkesförsörj-ningsavtal som utgör grunden för Ncb:s råvaruanskaffning. Som redovisas i propositionen (s.4) har Ncb-koncernengenomgått en omfattande strukturomvandling med avveckling av olönsamma enheter.Antalet anställda i har minskat från ca 5 1978 till ca 2 600 år1983. Det ekonomiska resultatet har förbättrats väsentligt. Det preliminärabokslutet för visar ett resultat före bokslutsdispositioner och skattav 177 milj. kr., vilket är nära 40 milj. kr. mer än den prognos som anges ipropositionen och en förbättring med ca 160 milj. kr. i förhållande till 1982års resultat. Ncb bär dock alltjämt på en relativt stor skuldbörda, vilketförsvårar finansieringen av företagets investeringar. Detta utgör bakgrunden till att Ncb har begärt finansielltstöd av sin huvudägare staten för att genomföra ett investeringsprojekt i Dynasfabriker i . Regeringen föreslår nu att sådant stöd lämnas bl. a. genomkonvertering till aktiekapital av ett statligt långfristigt lån på 100 milj.kr. som lämnades till Ncb . För att regeringen skall kunna användastatens lånefordran för betalning av de nytecknade aktierna krävs riksdagensbemyndigande. Några nya medel behöver inte anvisas. Utskottettillstyrker att lämnar det begärda bemyndigandet. Vidare föreslås i prdpositionen att ett bemyndigande attöverlåta statens aktier i som regeringen fick skall gälla även denya aktierna. I motion 1983/84:2546 (m) yrkas avslag på detta förslag.Motionärerna anser att frågan om eventuell överlåtelse av aktier i skallavgöras av . Med hänvisning till argument som moderata samlingspartiethar NU1983/84:22 6 framfört i en annan motion (1983/84:851) yrkar de vidarepå att regeringen skall återkomma med förslag om privatisering avNcb-koncernen. Utskottet erinrar om att regeringen harriksdagens bemyndigande att överlåta aktierna i till annan huvudman.Bemyndigandet får ses som ett uttryck för uppfattningen att regeringen bör hastor handlingsfrihet när det gäller att medverka till sådant samarbete mellanstatsägda och andra företag som kan bidra till en strukturmässigt ochkommersiellt sund utveckling. Utskottet finner det naturligt att regeringen har givitsrätt att utan hörande förfoga över statens aktier i och attdenna rätt skall gälla även de nytecknade aktierna enligt regeringens förslag.Utskottets ställningstagande får ses mot bakgrund av att staten i det aktuellafallet har tagit på sig ägarrollen i syfte att möjliggöra en omstrukturering avföretaget i ordnade former. Det av regeringen föreslagna bemyndigandet ger möjlighetertill en sådan breddning av ägarkretsen som motionärerna uppenbarligen anserönskvärd. Utskottet finner därför deras yrkande om avslag på regeringensförslag något motsägelsefullt. I motionen yrkas vidare på att skall begäraförslag från regeringen om privatisering av . Av vad som haranförts framgår att regeringen enligt utskottets mening bör vara oförhindradatt överlåta statens aktier i helt eller delvis även till icke-statligahuvudmän. Utskottet utgår från att regeringen utan något särskilt uttalande avriksdagen kommer att medverka till sådana ändringar av nuvarandeägarförhållanden som kan främja företagets och branschens utveckling. Utskottetfinner inte skäl att i detta sammanhang ta upp frågan om försäljning avstatliga företag från principiella synpunkter. Med det sagda tillstyrker utskottet regeringens förslag ombemyndigande för den att överlåta statens aktier i . Motion 1983/84:2546 (m)avstyrks. 1. beträffandeteckning av aktier i attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:102 moment 1 bemyndigarregeringen att förfoga över statens fordran om . hos för aktieteckning i enlighet med vad som anges ipropositionen, 2. beträffande överlåtelseav aktier i att a) medbifall till proposition 1983/84:102 moment 2 och med avslag på motion 1983/84:2546 yrkande 1 bemyndigar regeringen att NU1983/84:22 7 överlåta de nytecknade aktierna i b) avslår motion 1983/84:2546 yrkande 2. Närvarande: (), (),(), i (s), (), (), (), (), Wivi-AnneRadesjö (s), Per (), (), (), (), () och (vpk). Överlåtelse av aktier i (mom. 2) (), ErikHovhammar (m), Per (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"1983/84:2546 (m) avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringennyligen har medverkat till en privatisering av . Även i fråga om Ncb,där statens engagemang som ägare har en liknande bakgrund, bör en privatiseringkunna ske . Denna underlättas av att aktierna i bolaget redan har enbetydande spridning genom utbytet av de s. k. industrilånen till B-aktier. Olika uttalanden från regeringen om en samordning av denstatliga skogsindustrisektorn, innefattande såväl Ncb som AB () och domänverket, pekar emellertid på att regeringen räknar med att detstatliga engagemanget i skogsindustrin skall permanentas. Enligt utskottetsmening vore en sådan politik olycklig. Ett samgående mellan Ncb och de övrigastatsägda skogsföretagen utgör knappast den från branschsynpunkt naturligastelösningen. Utskottet hänvisar också till vad som har anförts i motionerna1983/84:851 (m) och 1983/84:908 (fp) om önskvärdheten från principiellasynpunkter av en privatisering av statliga företag. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att riksdagenbör avslå regeringens begäran om bemyndigande att överlåta statens aktier iNcb. Regeringen bör i stället lägga fram förslag om privatisering av Ncb.Utskottet föreslår ett uttalande av härom. Motion 1983/84:2546 (m)tillstyrks alltså. NU:983/84:22 8 dels att utsl.Jttet under 2 bort hemställa 2. beträffande överlåtelse avaktier i att a) med bifall tillmotion 1983/84:2546 yrkande 1 avslår proposition 1983/84:102 moment 2, b) med bifall tillmotion 1983/84:2546 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om privatisering av Ncb. Överlåtelseav aktier i (mom. 2) TageSundkvist (c) och () anför: Vi har biträtt utskottsmajoritetens ställningstagande ifräga om bemyndigande för regeringen att överlåta aktierna i , eftersom ettsådant bemyndigande ger möjlighet att snabbt privatisera Ncb helt eller delvis. Vi förutsätter, i enlighet med vad utskottet anför, attregeringen aktivt utnyttjar denna möjlighet. Därmed kan regeringen främja enpositiv utveckling av Ncb och medverka till en välbehövlig förstärkning avstatens finanser. minab/gotab 78052 1984