bet · G701AU8 · 1983-12-31 00:00:00 — Statens bidragskostnaderinnevarande budgetår beräknas fill sammanlagt 420 milj. kr. Vid beräkningen avdet beloppet har regeringen bedömt att det skall vara möjligt att successivtunder vintern och nå upp fill en sysselsättning i ungdomslag av 20000 ungdomar. m. fl. (m) yrkar i mofion 62 attregeringens förslag fill lagsfiftning om arbete i ungdomslag skall avslås .samtatt regeringen skall ges till känna vad som i mofionen anförs om ett system medsamhällstjänst och finansieringen därav. Motionärerna anför att krav kan ställas på motprestationerfrån ungdomarnas sida om arbetslöshetsersättning skall utgå. Mensamhällstjänst som en sista utväg för att ta ansvar för unga människor måsteutformas med stort hänsynstagande till den personliga friheten ochintegriteten. Den skall även utveckla de ungas ansvarstagande. Från dessautgångspunkter innehåller regeringens förslag inslag som inte kan accepteras. Tvånget för kommunerna att ge sysselsättning innebär enhögst väsentlig begränsning av möjliga arbetsuppgifter för arbetslagen. Dettatvång bör därför avvisas, och verksamheten utvidgas att omfatta även denenskilda sektorn. Arbetsförmedlingarna måste ha stor frihet att ta till varaalla möjligheter att hitta lämpliga och meningsfulla arbetsuppgifter för deberörda ungdomarna. Samhällstjänst skall även kunna användas när det gällerenskilda ungdomar som då arbetar under överinseende av andra anställda. Ersättningen fill ungdomarna bör hållas på nuvarandeKAS-niyå (. per dag). Arbetsfiden skall kunna varieras upp till fullarbetsdag. De av regeringen beräknade kostnaderna för verksamhetenbör med dessa förändringar kunna minskas avsevärt. Sociala avgifter bör inteerläggas för de ersättningar som utgår till ungdomarna. Motionärerna beräknarkostnaderna under innevarande budgetår för den av dem föreslagna samhällstjänstenfill 175 milj. kr. Med beaktande dessutom av att kostnaderna förberedskapsarbeten för ungdomar i åldern delvis bortfaller bör detangivna beloppet kunna rymmas inom den ram för beredskapsarbeten som AMS redandisponerar. uttalar sig i motion 28 för att verksamhetenmed ungdomslag också bör komma att omfatta ungdomar i åldern 20 år.Regeringens förslag är ett fullföljande av beslut om attalla ungdomar skall erbjudas arbete, praktik eller utbildning, men det harbetydande AU1983/84:8 33 Därför bör det omarbetas i följande avseenden. Inom allt arbete är åtta timmars arbetsdag det normala.Ungdomsplatserna bör organiseras härefter. Kortare arbetsdag kan medges om detär normalt på den aktuella arbetsplatsen. Enligt mening måste lönekostnaderna föroerfaren arbetskraft sänkas. Arbetsuppgifter som har karaktär av introduktionhar sällan den produktivitet som motiverar kostnaden för avtalsenlig lön.Riksdagen bör göra ett särskilt uttalande vari partema på arbetsmarknadenuppmanas att träffa särskilda avtal om ungdoms- och introduktionslöner. När detgäller den arbetslösa ungdom som skall få arbete i ungdomslag är en ersättningom . per dag eller . en rimlig nivå med hänsyn fill lägstalön enligt kollekfivavtal och fill lärlingsavtalen. För att vidga möjligheterna att finna meningsfullaarbetsuppgifter är det nödvändigt att också anlita den enskilda sektorn förverksamheten med ungdomslag. På de platser som inrättas på denna sektor börstatsbidrag utgå på de ersättningar som utbetalas till ungdomarna.Ovanpå dessa ersättningar skall inte utgå lönebikostnader. räknar med att 13 000 platser kan tillskapasinom den offentliga sektorn och 4 000 platser inom den privata till en kostnadav 250 milj. kr. I motion 155 av m. fl. (c) redovisasovanstående förslag uttryckta i lagtext. avvisar i motionerna 34 och 160 regeringensförslag till ungdomslag. Det anförs bl. a. att den föreslagna lagstiftningenkommer att låsa in ungdomarna i fillfälliga jobb när man i stället bör slussaut dem till varaktiga anställningar i näringslivet. Bindningen till denoffentliga sektorn är felaktig. Det är också fel att ersättning skall kunnautgå i form av avtalsenlig lön. a. dessa skäl är regeringens förslag påmånga sätt både olämpligt utformat och oklart. I stället bör kommunernasfimuleras att utveckla existerande och lokalt anpassade system för att anvisameningsfull sysselsättning åt 18-19-åringarna. Vidare anser att nya initiativ bör tas tillavtal mellan parterna om att utvidga de s. k. ungdomsplatserna, så att dessaomfattar även ungdomar i åldern . 'För att snabbt få ned företagenskostnader vid anställning av ungdomar bör förslag läggas fram om nedsättning avarbetsgivaravgifterna. Denna nedsättning kan första året vara , varefterden successivt trappas av . bör partemaavtala om att ungdomslönerna skall hållas konstanta. kommunisterna anför i motion 21 attregeringens förslag om ungdomslag i och för sig innehåller sympatiska drag ochutvecklingsbara sidor. Men fill de negafiva inslagen hör att ungdomslagen ärtänkta som en temporär lösning, en förvaringsplats. Ungdomslagen borde istället få ett eget syfte och vara ett trappsteg till fastare anställningargenom att de knyts till den långsiktiga utbyggnaden av den offenthga sektorn.De unga borde få 3 1983/84. AU 1983/84:8 34 möjlighetatt själva fatta avgörandet i valsituationer och ges en större trygghet inomungdomslagens gemenskap. Dessa lag bör bilda verkliga och någorlunda fastaarbetsgemenskaper där man undviker en kategoriklyvning genom att gehelfidsarbete åt vissa deltagare och endast deltidsarbete åt andra.Ungdomslagen bör i stället sikta till att ge ungdomarna en ekonomisk bas förett självständigt hv och full försörjning. Imotion 163 utvecklar vpk dessa kritiska synpunkter vidare och lägger fram etteget lagförslag där vissa bestämmelser sammanfaller med regeringens lagförslagmedan andra bestämmelser utformats i enlighet med de synpunkter som redovisas ide båda motionerna. Avslutningsvis sägs i motion 163 att vpk är berett attbiträda ett beslut om inrättande av ungdomslag endast om de påtalade problemenuppmärksammas, och, när de direkt sammanhänger med regeringsförslagen, i rimligmån löses genom ändringar i dessa förslag. För egen del vill utskottet anföra följande.Regeringens förslag till ungdomslag utgår från att placering i sådana lag skallvara en åtgärd som kornmer i fråga enbart för ungdomar vilka inte kan få arbetepå annat sätt och inte har kunnat placeras i utbildning. Övriga möjligheterskall vara uttömda när sysselsättning i arbetslag aktualiseras. Det är alltså frågaom ungdomar som annars kommer att få ersättning från arbetslöshetskassa ellerkontant arbetsmarknadsstöd om de uppfyller villkoren för sådana ersättningar.När så inte är fallet måste de f. n. åtminstone temporärt lämnas utan någotarbetsmarknadspolitiskt stöd. Vadregeringen med sitt förslag vill skapa är ett skyddsnät för ungdomar i dennautsatta situation. Den förvärras av att den inträffar när ungdomarna befinnersig i den ålder då man träder ut i vuxenlivet. Alla torde vara överens om detförkastliga i att ungdomar just vid debuten i vuxenlivet skall tvingas gåsysslolösa. OHka åtgärder kan vidtas för att hindra att så sker. Några sådanahar diskuterats i de föregående avsnitten. Men om skyddsnätet skall fåtillräcklig fasthet, dvs. om man är beredd att ge de ungdomar det här gäller enverklig rätt till sysselsättning genom arbete, så fordras att det är någon somytterst är ansvarig för att en sådan sysselsättning kommer till stånd i varjeenskilt fall. Med samhällets ansvar för medborgarna är det rimligt att tänkasig att detta blir ett åliggande för det allmänna och då i sista hand förkommunerna med hänsyn till deras ansvar för sina invånare. Detär i och för sig rikfigt som framhålls i några av mofionerna att arbetsgivarnapå den enskilda sektorn kan påverkas att främja de ungas sysselsättning. Dettaär vad man söker uppnå med rekryteringsstöd, bidrag fill enskildaberedskapsarbeten och andra former av lönebidrag. Åtgärder av det slaget harprövats och de skall fortsätta, men vad det här är fråga om äratt ta hand om ungdomar som trots sådana åtgärder eller andra stödinsatser intekan få sysselsättning. Lön och andraanställningsvillkor för deltagarna i ungdomslagen bör AU1983/84:8 35 bestämmas på det sätt som är vedertaget påarbetsmarknaden, dvs. Man kan hävda att detta också bordegälla om arbetstiden i ungdomslagen. Som regel men på grund av deltidsarbetetsutbredning långt ifrån allfid är arbetstiden längre än vad som kommer att blifallet för ungdomslagens del enligt regeringens förslag. Detta är emellertid enkostnadsfråga, och det måste vara bättre för den unge att ha en arbetsuppgiftpå halvtid än att gå helt sysslolös. Utskottet biträder för sin del den allmännainriktning som regeringen vill ge åtgärderna för arbetslösa ungdomar i åldern18-19 år. Det bör betonas att med den av regeringen föreslagna lagen om arbetei ungdomslag införs för dessa ungdomar i själva verket en lagfäst rätt tillbetalt arbete. Tanken är att sysslolöshet skall ersättas av meningsfullsysselsättning mot lön som bestäms i avtalsenhg ordning. "Kontantlinjen" skall ersättas av "arbetslinjen". Denna inriktning har i ett par av motionerna tolkats somett ökat tvång mot de ungdomar det här gäller. Det har använts uttryck som"ett slags tvångssystem" (motion 34) och "arbetstvång"(motion 163), och behovet av "stort hänsynstagande till den personligafriheten och integriteten" har framhållits (motion 62). Det bör därför pånytt understrykas att det gäller stödåtgärder för ungdomar som inte kanerbjudas annat arbete eller utbildning och som alltså annars kommer att varahänvisade till sysslolöshet. Och vad de kommer att anvisas till är enverksamhet där de enligt lagen själva skall delta i planläggningen och i valetav uppgifter. i ungdomslag skall arbetsförmedlingen göra fortsattaansträngningar att finna annan anställning eller utbildning för deltagarna.Också detta fastslås genom lagstiftningen. Mot den angivna bakgmnden fillstyrker utskottetregeringens lagförslag och föreslår att antar 2-6 samt 8-18 §§ i dettill proposition 46 fogade förslaget till lag om arbete i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare. Utskottet återkommer i det följande dels fill 1 och 7§§ vilkas utformning aktualiserats i andra motioner än nu redovisats, dels tilllagens rubrik m. m. Detsamma gäller om den föreslagna följdlagstiftningen. Till följd av detta ställningstagande finner utskottetinte anledning att ytterligare gå in på alternativförslagen från moderatasamlingspartiet, , och kommunisterna.Vad särskilt beträffar det av framförda förslagen om temporäranedsättningar av arbetsgivaravgifterna skall dock konstateras att förslagenavstyrkts i det yttrande från socialförsäkringsutskottet varmed motionen i dendelen överlämnats fill arbetsmarknadsutskottet. Utskottet avvisar alltså de avAlf Wennerfors m. fl. (m) i motion 62 och av i motionerna 34 och160 framställda yrkandena med avslag på regeringens lagförslag och i anslutningdärtill föreslagna alternativa åtgärder. Vidare avstyrker utskottet de avcenterpartiet i motion 28 föreslagna åtgärderna och de av m. (c) i motion 155 begärda ändringarna i lagförslaget i de nu aktuella delarna. Slutligen avstyrks - likaså i de aktuella delarna - den av AU 1983/84:8 36 vänsterpartietkommunisterna i motionerna 21 och 163 gjorda altemativa utformningen av lagen. Återståendefrågor om lagens utformning Utskottet tar nu upp några förslag om lagensutformning som har framställts i andra motioner än de som redovisats i denföregående framställningen eller som utskottet av andra skäl funnit anledningatt aktualisera. 11§ i regeringens lagförslag fastslås dels vilka offentliga arbetsgivare somskall omfattas av lagen, dels att lagen gäller arbetslösa ungdomar som harfyllt 18 men inte . Somoffentliga arbetsgivare anges staten, kommuner, landstingskommuner,kommunalförbund, församlingar och kyrkliga samfälligheter. (s) föreslår i motion 29 att även kommunägda företag skall kunna anordnaungdomslag. Utskottethar förståelse för motionärernas argument att man inte bör begränsa en kommunsmöjligheter att anordna ungdomslag därför att t. ex. den tekniska försörjningeni kommunen ombesörjs i bolagsform och inte i förvaltningsform. Utskottet äremellertid inte berett att föreslå att man gör avsteg från principen om att dethär skall gälla verksamheter hos offentliga arbetsgivare och avstyrker att mangör en ändring i lagen enligt motionens förslag. Isamma motion samt i mofionerna 27 av () och ()och 32 av () förordas en modifiering av lagens åldersgränsertill förmån för förståndshandikappade ungdomar. För dessa gäller skolpHkten upptill 21 och i vissa fall till . Med hänsyn till detta bör detenligt motionerna inte möta hinder att i ungdomslagen ta införståndshandikappade ungdomar i åldern resp. . Pågrund av de svårigheter som de handikappade möter i förvärvslivet har inomarbetsmarknadspolitikens ram skapats ett system av olika stödåtgärder tillvilka har avsatts betydande resurser. Det har uppdragits åt handikappkommitténatt pröva hur dessa åtgärder skall kunna effektiveras. Enligt utskottets meningbör resultatet av kommitténs arbete avvaktas. Då har man dessutom hunnit fåerfarenheter av hur verksamheten med ungdomslag fungerar och kan få en bättreuppfattning om sysselsättning i ungdomslag kan göras till en verksam stödformför förståndshandikappade ungdomar. På grund av det anförda är utskottet inteberett att föreslå en lagändring som tillgodoser motionsyrkandena utanavstyrker dessa. Avslagsyrkandenai motionerna 62 och 160 såvitt de berör 1 § i regeringens lagförslag avstyrks.På gmnd härav och med hänvisning till vad som anförts om kommunägda företag ochom förståndshandikappade ungdomar anser utskottet att bör anta denaktuella paragrafen såsom den föreslagits av regeringen. AU1983/84:8 37 Arbetstiden för medlemmarna iungdomslagen regleras i 7 §. Huvudregeln i regeringens lagförslag är attarbetstiden skall vara per arbetsdag. Ungdomar som har rätt tillersättning från arbetslöshetskassa kan dock välja att arbeta på heltid. och kommunisterna har, somtidigare redovisats, uppfattningen att det bör vara en huvudregel attmedlemmarna i ungdomslagen arbetar på helfid, och de båda partierna fullföljerdetta med lagändringsförslag i motionerna 155 och 163.1 motion 155 formulerassaken så, att arbetstiden skall vara den som är etablerad på arbetsplatsen. Med hänvisning till ställningstagandet i avsnittet omåtgärdernas allmänna inriktning avstyrks de båda motionernas ändringsförslag.Med samma hänvisning avstyrks även avslagsyrkandena i mofionema 62 och 160såvitt de gäller denna paragraf. I paragrafen öppnas en möjlighet för arbetsgivaren attutsträcka arbetstiden. Detta fömtsätter dock stöd av ett kollektivavtal ochatt det sker på arbetsgivarens egen bekostnad. Det framgår av lagförslagetsmotivering att denna möjlighet skall utnyttjas endast i särskilda fall. m. fl. (s) i motion 162 anser attarbetsgivarens möjlighet att på egen bekostnad utsträcka arbetstiden har fåtten för restriktiv utformning. Motionärerna lägger därför fram förslag tilländrad lydelse av paragrafen. Innebörden av ändringsförslaget är att man gerarbetsgivaren rätt att utan begränsning på egen bekostnad fylla på arbetstidentill . Utskottet kan till en del gå motionärerna till mötes. Manfår räkna med att även ungdomar som har försörjningsskyldighet kommer attanvisas sysselsättning i ungdomslag. Eftersom det kan vara svårt att fullgöradenna skyldighet med den inkomst halvtidsarbetet ger kan det bli aktuellt attkomplettera inkomsten med socialbidrag. I sådana fall kan det vara mertilltalande att arbetsgivaren/kommunen i stället på egen bekostnad ökararbetstiden och därmed den unges inkomst. Ett genomförande av utskottets förslag föranleder etttillägg i regeringens förslag till 7 §. Utskottet lägger fram förslag härom ihemställan. I samband därmed föreslås också en redaktionell ändring som avseratt tydligare markera att det är förhållandena vid anvisningen till arbete iungdomslag som avgör den arbetstid som blir aktuell för ungdomar med rätt tillersättning från arbetslöshetskassa. Vid granskningen av regeringens lagförslag om verksamheteni ungdomslag har utskottet vidare funnit anledning att ta upp frågan om nyanvisning till arbete i ungdomslag enligt föreskrifterna i 14 § andra stycket. Har en deltagare i ungdomslag skilts från sin anställningi laget på gmnd av misskötsamhet enligt 11 § eller på grund av avvisande averbjudande av en annan anställning eller annat skäl enligt 12 § får deltagareninte ges ny anvisning till ungdomslag förrän . Å andra sidanhar deltagaren rätt fill en ny anvisning senast . AU1983/84:8 38 Det är arbetsförmedlingen som i detenskilda fallet avgör när en ny anvisning skall ske. Att det i lagen harföreskrivits en längsta fid inom vilken ny anvisning skall ske bör inte fattasså att arbetsförmedlingen i allmänhet skall vänta så . Tvärtom bör nyanvisning i regel ske efter fyraveckorstiden. Detta gälleri synnerhet när någon har skilts från sin anställning enligt 12 § men även iövrigt. Att det ges utrymme för ny anvisning får ses motbakgrunden av att det i vissa fall kan visa sig svårt att ordna en lämplig nyplacering i omedelbar anslutning till fyraveckorstidens utgång och att det ifall som avses i 11 § kan finnas särskilda skäl till ett någotlängre uppskov. Med hänsyn till att det här gäller unga människor med oftaringa erfarenheter av arbetslivet är det enligt utskottets uppfattningangeläget att regeringen noga följer fillämpningen av denna lagregel och desskonsekvenser i praktiken. Vad nu anförts om ny anvisning till arbete i ungdomslagbör godkännas av . När det gäller den nya lagens rubrik, ingress ochikraftträdandebestämmelser om verksamheten i ungdomslag föreslås i motion 155av m. fl. (c) ändrad utformning med hänsyn till centerpartietsuppfattning att verksamhet i ungdomslag skall kunna bedrivas även inom denenskilda sektorn. Med hänvisning till de tidigare ställningstagandenaavstyrks motionen i denna del. Lagens rubrik bör utformas på sätt somföreslagits i proposition 46, dvs. lag om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare. Ingress och ikraftträdandebestämmelser lämnas utan erinran.Avslagsyrkandena i motionerna 62 och 160 såvitt de berör dessa kvarståendedelar av regeringsförslaget avstyrks. Lagen skall alltså börja tillämpas den 1januari 1984. Det är en grundläggande tanke bakomregeringens förslag till ungdomslag att ungdomar i åldern skallerbjudas meningsfull sysselsättning med lön i stället för att uppbäraarbetslöshetsersättning. Med den ordning som föreslagits av regeringen kommerdagpenning från arbetslöshetskassa och kontant arbetsmarknadsstöd endast attbetalas i mycket begränsad utsträckning till ungdomar i den aktuellaåldersgruppen. Det är framför allt - - innanungdomarna anvisas fill ungdomslag som arbetslöshetsersättning kan utgå. När anvisning till ungdomslag skett skallarbetslöshetsersättning inte längre utgå. Det innebär också attarbetslöshetsersättning i regel inte kommer att utgå när en deltagare blirarbetslös därför att han eller hon lämnar anställningen i ett ungdomslagfrivilligt eller på grund av avstängning eller liknande åtgärd. Regeringenföreslår att 4 § i lagarna om arbetslöshetsförsäkring och om AU1983/84:8 39 kontant arbetsmarknadsstöd förses med tillägg av ovanangivna innebörd. kommunisterna yrkar i motion 163 att dettalagändringsförslag skall avslås. Ändringsförslaget är en följd av den ordning utskottet ställtsig bakom i det föregående. Det biträds därför av utskottet som avstyrkermotionens avslagsyrkande. Återstående lagförslag gäller vissa ytterligare ändringari lagarna om arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd. Arbete iungdomslag skall undantas från lagarna om anställningsskydd och om offentliganställning. I vissa fall kan kommunen i stället för lön komma attbetala ut ersättning som skall motsvara den arbetslöshetsersättning den ungevarit berättigad fill om inte anvisning fill ungdomslag meddelats. Sådanersättning föreslås bli betraktad som skattepliktig intäkt av tjänst. Häravbefingade ändringar i kommunalskattelagen och taxeringslagen har fillstyrkts avskatteutskottet. Lön och ersättning vid arbete i ungdomslag kommer att betraktassom sjukpenninggmndande inkomst. En erinran härom görs i lagen om allmänförsäkring. De ovanredovisade återstående lagförslagen biträds av utskottet. I likhet med socialförsäkringsutskottet tillstyrkerutskottet slutligen även regeringsförslaget att arbetsgivaravgifter och allmänlöneavgift skall tas ut på de löner och ersättningar som utgår till de ungdomarsom arbetar i ungdomslag. Detta föranleder bl. a. en ändring i lagen om socialaavgifter. Andra frågor kring verksamheten med ungdomslag I några motioner har aktualiseratsfrågor kring verksamheten med ungdomslag vilka inte hänger samman med hur manutformar själva lagstiftningen. I mofion 29 av m.fl. (s) förespråkas attkommunala beredskapsarbeten övergångsvis skall användas tills det nya systemetmed ungdomslag har börjat fungera. Att ungdomslagens verksamhet förläggs fill stat och kommunm. offentliga arbetsgivare medför att statHga och kommunala beredskapsarbetenkan avskaffas för ungdomar i åldern . Utskottet är medvetet om attarbetsmarknadsmyndigheterna och de offentliga arbetsgivarna, framför alltkommunerna, på grund av den korta fid som återstår till verksamhetens startkommer att ställas inför besvärliga problem i verksamhetens inledningsskede.Ett av de påtagliga problemen är att finna lämpHga arbetsuppgifter. Deuppgifter som utförs som beredskapsarbeten är sannolikt även lämpade förungdomslagens verksamhet. Att ta undan sådana uppgifter från ungdomslagen och istället utföra dem som beredskapsarbete kan som utskottet ser det inte varafill någon hjälp för huvudmännen, och utskottet AU1983/84:8 40 avstyrker därför motionen i förevarande del. m. fl. (s) tar i motion 162 upp flera frågorom verksamheten i ungdomslag. Motionärerna framhåller att det är angeläget attungdomarnas arbete i ungdomslag varvas med utbildning, och de vill attungdomarna då skall ha möjlighet att få utbildningsbidrag. Även i propositionen understryks betydelsen av värvningmellan arbete och utbildning. Arbetsmarknadsministern pekar i proposition 46 påolika möjligheter att genomföra en sådan värvning. Hon konstaterar dock attnågot utbildningsbidrag inte kan utgå. Utskottet har samma uppfattning ochavstyrker motionsyrkandet. Samma motion berör frågan om stöd till lokala projekt motungdomsarbetslöshet. Motionärerna framhåller att det är viktigt attstatsbidragsbestämmelserna inte hindrar nya och okonventionella lösningar. Dehänvisar till projekt av typen Allfix och Ring så springer vi samt till attvissa kommuner är i färd med egna lösningar på ungdomsarbetslöshetsproblemen.Centerpartiet föreslår i motion 28 att ungdomsinitiativ av angivna slag skallkunna stödjas av medel som anvisas till beredskapsarbeten. I proposition 46 noteras att projekt av de slag som nämntsi motionerna inte kan inordnas i systemet med ungdomslag. Projekten böremellertid kunna stödjas med statliga bidrag från det föreslagna anslaget tillStatsbidrag för ungdomslag. Detta bör kunna regleras i den blivandestatsbidragsförordningen. Utskottet är av samma mening och finner medhänvisning fill det anförda motionerna 28 och 162 i de berörda delarna intepåkalla någon åtgärd. Slutligen understryks i motion 162 vikten av en godhandledning för de ungdomar som deltar i ungdomslagen. Arbetet i dessa lag,fortsätter motionärerna, bör få tillgodoräknas som arbetslivserfarenhet. Det ärangeläget att verksamheten med ungdomslag utvärderas noga. Utskottet instämmer i betydelsen av handledning. Det ärdärför fillfredsställande att denna fråga beaktas vid resurstilldelningen tillungdomslagen. Det är nämligen regeringens avsikt att särskild ersättning skallutgå till huvudmännen för handledare och arbetsledare. Utskottet återkommertill denna särskilda ersättning i avsnittet om statsbidragsfrågor. Vad behovetav utvärdering beträffar anför arbetsmarknadsministern i proposition 26 attverksamheten måste följas upp noggrant, särskilt i uppbyggnadsskedet.