bet · G701AU19 · 1983-12-31 00:00:00 — Samhällsföretag bör därför enligt motionärerna regelbundet samrådamed näringsHvets organisationer centralt och regionalt inför störreinvesteringsbeslut och beslut om upptagande av nya verksamhetsgrenar. Samrådbör också ske om gränser för hur stor andel av den totala produktionen inom ettgivet produktområde som Samhällsföretag kan få ta. Imotion 703 slutligen riktar () och ()kritik mot att SamhäHsföretags försäljningsbolag. , säljerimporterade produkter på den svenska marknaden. Samhälbföretagsgruppensmarknadsuppträdande har behandlats av utskottet under en rad av år. Utskottethar därvid erinrat om att enligt lagen (1979:47) om regionala stiftelser förskyddat arbete skall stiftelsernas verksamhet bedrivas effektivt och mediakttagande av affärsmässiga principer. I den proposition som låg tiU grundför beslutet om Samhällsföretagsgruppens bildande (prop. 1977/78:30) framhöllsatt prissättningen skall gmndas på marknadsmässiga principer. Gruppen skall sessom en del av näringslivet vilken konkurrerar med andra företag på likavillkor. Därav följer också att kraven på effektiva former för marknadsföring,försäljning, ekonomi och personaladministration är stora. Utskottet villtillägga att en effektiv och konkurrenskraftig verksamhet inomSamhällsföretagsgruppen är en förutsättning för att den successivanedtrappningen av driftbidraget skall kunna genomföras som företagsgruppenplanerar för. Att en effektivare Samhällsföretagsgmpp kommer aft erbjuda detenskilda näringslivet en hårdare konkurrens är enligt utskottets meningofrånkomligt. Utskottet vill här erinra om att de bidrag som gruppen tilldelasskaH ses som ersättning för de sociala prestationer som företagsgruppen utför.Det är självfallet viktigt att samhällets bidrag skaH hållas så lågt som möjHgtmen det får inte pressas dithän att de sociala målen - som är primära förverksamheten - äventyras. AU 1983/84:19 40 Uttalandet i motion 2400 att Samhällsföretagsverksamhet bör begränsas till att i huvudsak omfatta lego- ochunderleverantörstillverkning har inte utskottets stöd och motionen avstyrkssålunda. Av Samhällsföretagsgruppens verksamhetsberättelse /83 framgårvisseriigen att två tredjedelar av gruppens omsättning härrör från lego- ochunderleverantörstillverkning och att avsikten är att bibehålla en stor del sådantillverkning. Men med de effektivitetskrav som ställs påSamhällsföretagsgruppen bör denna själv få välja den inriktning av verksamhetensom med bibehållande av de sociala målen ger det bästa rörelseresultatet. Utskottetär självfallet positivt inställt till samverkan och samråd mellanSamhällsföretagsgruppen och det enskilda näringslivet, vilket efterfrågas imotion 1085. Det måste emellertid ankomma på gruppen och näringslivetsorganisationer att utveckla formerna härför. Det finns anledning att i sammanhangeterinra om den utökning av näringslivets representation i de regionalastiftelsernas styrelser som beslutade (prop. 1982/83:149,AU 1982/83:25). Det synes därför inte mofiverat med ett tillkännagivande tillregeringen av det i motionen begärda slaget. Närdet gäller prbsättningen av produkter som tas upp imotion 1927 vill utskottet först erinra om de riktlinjer härför som gäller inomgruppen. Huvudregeln är att priset skall sättas så att - sedan de sociala ocharbetsmarknadspolitiska målen är tillgodosedda - resultatet blir det bästa möjliga. Priset får dock inte understiga det pris som ijämförelse med konkurrenterna får anses vara normalt marknadspris. Det främstahjälpmedlet för att utröna detta pris är en god och forfiöpande kontakt medmarknaden. Sådana kontakter med näringslivet har också knutits både på regionaloch central nivå. Utskottetvill först erinra om att det på central nivå har bildats ett samrådsorgan -kontaktrådet - mellan Samhällsföretagsgruppen och ,SHIO-Familj ef öretagen samt . I detta råd finnsdet möjlighet att bl. a. behandla påtalade fall av otillbörHg konkurrens. SedanSamhällsföretagsgruppen bildades och fram t. o. m. har 63 anmälda fallbehandlats, dvs. 39 ärenden har avgjorts varvid krifik riktatsmot organisafionen i 10 fall. Till bilden hör att ca 20 000 prisbeslut tasvarje år inom . Utskottetmenar för sin del att vissa av de frågor som tas upp i mofion 1927 kan varalämpliga för samråd mellan gruppen och näringslivet i andra sammanhang. Att somsägs i motionen samråda om gränser för hur stor andel av den totala marknadeninom ett givet produktområde som Samhällsföretag skall få ta är utskottet docktveksamt till. En marknadsuppdelning av sådant slag skulle nämligen komma ikonflikt med konkurrenslagen (1982:724). Med det anförda avstyrker utskottetmotion . Närdet slutligen gäller kravet i motion 703 om ett riksdagsuttalande mot attSamhälbföretagsgruppen säljer importerade produkter är omständigheter- AU1983/84:19 41 Gruppen övervägde enligt vad utskottetinhämtat en sådan försäljning för att kunna saluföra ett komplettproduktsorfiment. Planerna fullföljdes emellertid inte. Något uttalande frånriksdagens sida med anledning av motionen är därför inte påkallat. Motion 703avstyrks sålunda. Driftbidrag m. m. beräknarföljande rörelseresultat för /85. 1982/83 1984/85 Intäkter ............................................ ....... 1 360 1 865 Kostnader(enligt specifikation nedan) - 3 355 - 4 270 Resultat - 1 995 - 2 405 Resultat i procent av lönekostnader för arbetshandi kappade............................................ 131,3 124,9 Som framgår beräknar stiftelsen attdet bidrag som behövs för att balansera den beräknade förlusten av rörelsenuppgår till av lönesumman. Regeringen förordar i budgetpropositionenatt driftbidraget till Samhällsföretagsgruppen för /85 skallberäknas på av lönesumman inkl. lönebikostnader, dvs. något lägre än vadstiftelsen har begärt. Driftbidragets storlek tas upp i två motioner. Moderatasamlingspartiet erinrar i sin kommittémotion 2400 om att man vid fleratillfällen framhållit att kostnaderna för Samhällsföretag måste reduceras ochpekar på att den av regeringen tillsatta arbetsgruppen för fortsatt översyn avföretagsgruppen föreslår i bidrag fill lönekostnaderna för budgetåret1988/89. I motionen anförs att det statsfinansiella läget gör det nödvändigtatt den statliga bidragsnivån minskas på detta sätt. Detta skulle dessutombidra till bättre konkurrensneutralitet gentemot näringslivet.Besparingsarbetet skall enligt motionärerna bedrivas på ett sådant sätt att dei verklig mening arbetshandikappades möjligheter förbättras och att den socialanivå som ålagt kan uppfyllas. De åsyftadebesparingarna bör i första hand avse den centrala och regionalaadministra-fionen och de s. k. direktanställda. Motionärerna föreslår attbidraget för /85 skall beräknas efter avlönekostnaderna. I motion 568 av m. fl. (c) framförs attdet genom fortsatt rationalisering i driften av Samhällsföretagsgruppen, främstgenom lägre personaltäthet i arbetsledningen, bör vara möjligt att nå en ökadbesparingseffekt. Genom en minskning med 200 anställda kan statsbidragetsänkas till av lönekostnaden och anslaget med 54 milj. kr. AU 1983/84:19 42 i summa nås om de stiftelser som har större andel direkt anställda än genomsnittet minskar sinandel fill denna nivå. Närdet gäller driftbidragets storlek vill utskottet först peka på att regeringensförslag fill bidrag, av lönesumman inkl. lönebikostnader, innebär en vissminskning i förhållande till det av beräknadebehovet. EnHgt utskottets mening är det ett självklart krav att Samhällsföretagsgruppensverksamhet skall drivas så effektivt som möjligt. En gradvis minskning avdriftbidraget bör vara möjligt - och förslaget i årets budgetpropositioninnebär en redukfion i förhållande till föregående års förslag med 4procentenheter - men en minskning utöver regeringens förslag torde förutsättabåde organisatoriska och strukturella förändringar av Samhällsföretagsgruppen.Några sådana föreslås inte i de aktuella motionerna. De minskningar avdriftbidraget som begärs i motionerna 568 och 2400 kommer därför att äventyrade sociala målen för verksamheten vilket utskottet inte kan acceptera.Motionerna 568 och 2400 bör därför avslås i dessa delar. Tvåmotioner ser lönsamhets kraven på Samhällsföretag vilka följer avdriftbidragets storlek som en anledning till vissa problem inom gruppen. LarsWerner m. fl. (vpk) menar i motion 2060 att det f. n. finns en mycket oroandeutveckling inom Samhällsföretag, som härstammar ur de delvis motstridiga kravsom ställs på verksamheten från statens sida. Å ena sidan skall Samhällsföretagbereda arbete åt personer som på grund av handikapp inte kan få arbete på öppnamarknaden. Å andra sidan skall verksamheten bedrivas efter affärsmässigaprinciper. Dessa affärsmässiga principer är enligt motionärerna desamma som göratt handikappade slås ut från eller inte kommer in på den öppna marknaden. Närsedan staten successivt sänker sin driftbidragsprocent, leder detta till att deaffärsmässiga principerna alltmer kommer att ta över och verka styrande påverksamheten på bekostnad av de sociala målen. Det framhålls vidare att det nuunder har förekommit en skarp krifik från handikapporganisationernassida, som utmynnar i att det blir allt svårare för personer som är gravthandikappade att få jobb inom Samhällsföretag. Motionen mynnar ut i ett krav påen översyn inom Samhällsföretag för att utveckla arbetsprocesser som medutnyttjande av modern teknik på ett bättre sätt kan bereda arbete åt svårthandikappade. m. fl. (s) anför i motion 1048 att den irritation som uppstår blandföretagen på grund av konkurrens från Samhällsföretag hänger samman med attstiftelsen arbetar under ett alltför hårt lönsamhetskrav. Mofionärerna menaratt en huvuduppgift måste vara att sätta människan före lönsamheten. En ytterligaresammandragning av företagsledningen kommer förvisso att medföra attlönsamhetskravet skärps än mer. Om ledningsfunktionen däremot decentraliserasfinns större möjlighet att i en vettig produk-fion ge människorna enmeningsfylld sysselsättning. lönsamhetskravet i andra hand kantillverkningen inriktas på sådana varor som det annars inte skulle löna sig atttillverka inom landet därför att de är för arbetsintensiva, AU 1983/84:19 43 t.ex. komponenter i underleverans. Utskottethar ovan i anslutning till frågan om storleken på driftbidraget tillSamhällsföretagsgruppen framhållit att med det bidrag som där förordas kan desociala målen för verksamheten fullföljas. Utskottet kan inte - som sägs imotionerna 1048 och 2060 - se att de lönsamhetskrav som följer av dettaställningstagande är för stora och att kraven, som anförs i motion 2060, skullebehöva leda till att det blir allt svårare för gravt handikappade att få arbeteinom Samhällsföretagsgmppen. Utskottet vill också erinra om att det ärarbetsförmedlingen som disponerar samtliga platser för arbetshandikappade inomföretagsgruppen och som anvisar de personer som är i behov av skyddat arbete.AMS har bedömt att behovet av sådant arbete kan tillgodoses med utnyttjande avinom gruppen befintliga resurser. Någon utbyggnad i form av nya platserföreslås alltså inte. Påståendet i motion 1048 att det skulle uppstå irritationbland enskilda företag på grund av konkurrens från Samhällsföretag som hängersamman med att stiftelsen arbetar under ett alltför hårt lönsamhetskrav ställersig utskottet tveksamt fill. Den krifik utskottet har mött hänger mera sammanmed att företagsgruppen genom ett högt samhällsstöd inte konkurrerar på likavillkor. Utskottet har berört den senare problematiken vid sittställningstagande i det föregående till ett antal motioner omSamhällsföretagsgmppens marknadsuppträdande. Med det anförda avstyrksmotionerna 1048 och 2060 i motsvarande delar. Närdet gäller behovet av platser vid Samhällsföretagsgmppen under nästa budgetårnoterar utskottet att någon utökning inte föreslås i propositionen.Resursutrymmet beräknas dock på ett annat sätt än tidigare och uttrycks nu iantal arbetstimmar. En oförändrad ambitionsnivå under nästa budgetår motsvarar30 miljoner arbetstimmar. m.fl. (vpk) föreslår i motion 2060 att enfortsatt utbyggnad skall ske av Samhällsföretag. Utskottet konstaterar att AMSsom har att bedöma behovet av resursutrymme för skyddat arbete vid Samhällsföretaginte har begärt någon ökning. Härtill kommer att regeringen ibudgetpropositionen hemställer att den vid behov skall få besluta om utökatantal bidragsberättigade arbetstimmar vid /85. Utskottet tillstyrker regeringens förslag på denna punkt.Eftersom utskottet gör den bedömningen att en utökning av kapaciteten vidSamhällsföretag nu inte är motiverad och då regeringen vid behov därmed kanbesluta om en utbyggnad behöver motion 2060 inte föranleda någon åtgärd.Motionen avstyrks därför i denna del. Regeringen föreslår i budgetpropositionen attriksdagen skall anvisa 2 721 milj. kr. till bidrag till SfiftelsenSamhällsföretag, varav 318 milj. kr. avser bidrag fill fastighetsfonden samt 15milj. utgör ägartillskott för investeringar för arbetsplatsanpassning ocharbetsmiljöförbättrande åtgärder. Den senare summan motsvarar av detberäknade behovet. AU 1983/84:19 44 propositionenkunna erhållas genom att 15 milj. kr. av bidraget till fastighetsfonden avdelasför ändamålet. AlfWennerfors m. fl. (m) föreslår i mofion 2400 att 2 315 milj. kr. skall anvisastill för driftbidrag. Nyinvesteringar måste på grundav det ansträngda budgetläget enligt motionärerna hållas på låg nivå. Deföreslår att inga andra investeringar får göras än sådana som kan motiveras pågrund av direkta förelägganden inom arbetsmiljöområdet från yrkesinspektionen.Omfattningen av dessa investeringar bedöms till 5 milj. kr. för budgetåret1984/85. Vidare beräknas den nödvändiga kostnaden för fastighetsförvaltningtill 293 milj. kr. Totalt föreslås i motion 2400 i bidrag fill StiftelsenSamhällsföretag 2 613 milj. kr. Imotion 568 av m. fl. (c) föreslås att regeringens förslagtill anslag minskas med 54 milj. kr. vilket innebär att 2 667 milj. kr.föreslås bli anvisade. Det lägre anslaget beror på besparingar som man anseratt sfiftelsen kan göra. m. fl. (vpk) föreslår å andra sidan imotion 2060 att anslaget skall ökas med 74 milj. kr. till 2 795 milj. kr.Ökningen motiveras av ett större ägarfillskott för investeringar än regeringenhar föreslagit. Vadgäller ägartillskott för investeringar och bidrag till fastighetsfondenföreslås i motion 2400 mindre belopp än i budgetpropositionen. I fråga ominvesteringarna vill utskottet stryka under att om Samhällsföretagsgruppenskall kunna utvecklas på ett så effektivt sätt att driftbidraget successivt skallkunna sänkas så som är avsett är det nödvändigt att fortsatta investeringargörs. Eftersom verksamheten ännu inte har ett sådant resultat att gmppen kanbetala sina investeringar är ett särskilt bidrag för detta ändamål nödvändigt.Regeringens bedömning av storleken på detta bidrag förefaller rimlig. Motion2400 avstyrks därför av utskottet och även motion 2060 som yrkar högre belopp. Utskottethar i det föregående tillstyrkt regeringens förslag att dirftbidra-get skallberäknas till av lönesumman och avstyrkt motionerna 568 och 2400 somföreslår att bidraget skall beräknas efter ett lägre procenttal. Regeringensförslag i fråga om ägartillskott för investeringar m. m. ovan har ocksåtillstyrkts. Som en följd härav avstyrker utskottet i förhållande tillregeringsförslaget ändrade anslagsberäkningar. En sammanfattande slutsats bliratt utskottet delar regeringens uppfattning när det gäller storleken för nästabudgetår av anslaget Bidrag till . Propositionentillstyrks alltså, och motsvarande delar av motionerna 568,2060 och 2400avstyrks. AU 1983/84:19 Yrkesinriktad rehabilitering omfattar f. n. tvådelprogram samt Metodutveckling, forskning ochutbildning. Frånanslaget finansieras anordnande och drift av () samtmetodutveckling, forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. Från anslaget betalas också arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för verksamheten. ;1984/85 -h 18 195 000 -1- 17 620 000 - 6 790 000 -1- 221 000 -1- 2 365 000 -t- 17 909 000 4- 13 195 000 Regeringen har i budgetpropositionen under punkt C6 (s. 174-177) föreslagit att till Yrkesinriktad rehabilitering /85 skall anvisa ett reservationsanslag av . Denreguljära Ami-organisafionen omfattar f. n. totalt 82 , varav 24 , dvs.institut med särskilda resurser för specifika handikappgrupper, och 8 fiHaler.Under år 1983 var antalet inskrivna vid i medeltal knappt 4900. Antal utskrivna var i medeltal 1 av de utskrivnaplacerades efter utskrivningen direkt i arbete eller utbildning. /83 skrevs 19 639 personer ut från och . Detta innebaren ökning i förhållande till budgetåret innan . Av de utskrivna var handikappade. AMShar i sin anslagsframställning anfört att en nedskärning av medlen tillarbetsmarknadsinstituten enligt det s. k. huvudförslaget, dvs. efterpris- och löneomräkning, skulle innebära en nedskärning med ca 45 tjänster. Ensådan förändring skulle enligt AMS bedömning gå ut över de grupper som har densvagaste ställningen på arbetsmarknaden och leda till ökad förtidspensionering.Totalt begär AMS 503,4 milj. kr. Arbetsmarknadsministernförordar i propositionen att Ami-verksamheten skall få kompensation föreffekterna av huvudförslaget genom omprioritering inom anslaget. För attunderlätta detta föreslås att de två delprogrammen ochMetodutveckling slopas. Anslaget kommer därmed att omfatta endast ett program,Yrkesinriktad rehabilitering. Vid medelsberäkningen görs dessutom på AMSförslag en omfördelning så att kostnader för grupplivförsäkringar åt deltagarei bl. a. yrkesinriktad rehabilitering tas från anslaget B 3. Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. För arbetsmarknadsinstitutenberäknas , en ökning i förhållande till föregående budgetår med17 , och för metodutveckling m.m. , en minskning med . Totalt begär regeringen till yrkesinriktad rehabilitering . FörbättradarbetsrehabiHtering för psykiskt handikappade krävs i motion AU 1983/84:19 46 1068 av m. fl. (vpk). I motionen sägs attöverförandet av den arbetsvårdande verksamheten till Samhällsföretag harmedfört att det blivit svårare för människor som vistas på landstingensvårdinstitutioner att komma in i skyddad verksamhet. Man har på flera hållbörjat göra en olycklig distinktion mellan "sysselsättning" och"arbete" vilket i realiteten gör det svårt för de mest handikappadeatt komma in på arbetsmarknaden. Särskilt stora blir svårigheterna enligt motioneni en situation med stor arbetslöshet och åtstramning inom den offentligasektorn. Eftersom staten har ett överordnat ansvar för arbetsmarknadspolitikenär det en statlig skyldighet att tillse att människor med psykiska handikapphar rätt fill en genomtänkt arbetsrehabiHtering. Denna skyldighet uppfylls intepå något tillfredsställande sätt enligt motionärerna. Utskottet kan för sin del inte se att överförandet av denskyddade verksamheten till Samhällsföretag har försämrat möjligheterna förpsykiskt handikappade att få arbete. Det är arbetsförmedlingen som disponerarplatserna för skyddat arbete och alla placeringar i sådant arbete sker genomarbetsförmedlingen. Detta gällde också då landstingen var huvudmäneftersom det var ett villkor för statsbidrag. Det finns också anledning erinraom att Ami-organisafionen är den viktigaste arbetsmarknadspolitiskarehabiliteringsresursen. Som redovisades ovan är en del försedda medresurser för specifika handikappgrupper. En del av dem är särskilt inriktade pårehabilitering av psykiskt handikappade. Ami-verksamheten syftar i första handtill placering i arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Möjligheternadärtill kommer att förbättras när det nya lönebidragssystem börjar tillämpassom utskottet förordat i det föregående. Mot bakgrund av det anförda behövermotion 1068 inte föranleda någon åtgärd. I motion 2400 erinrar m. fl. (m) om attsamverkan på vissa orter inletts mellan AMU och . Motionärerna menar att manbör prova möjligheten till ökad samverkan mellan . Det bör undersökas om verksamheten kan bedrivas i gemensammalokaler och vilka resurser i övrigt som kan samutnyttjas i form av maskiner,personal och administrafion. Med hänsyn fill effekten av dessa åtgärder anserde att besparingskravet på skall gälla även programmet Yrkesinriktad rehabilitering,vilket innebär att anslaget skall uppgå fill . Utskottet vill här först erinra om att en samordningmellan skyddade verkstäder och dåvarande arbetsvårdsinstitut var vanlig undertidigare huvudmän samt att erfarenheterna därav ledde till att fick enfriare ställning i förhållande fill den skyddade verksamheten. Ett skäl var attAmi mer än den tidigare verksamheten skulle inriktas på att de inskrivna skallså långt möjligt hjälpas till arbete på den reguljära arbetsmarknaden. a.av det skälet eftersträvas arbetsprövning och träning på vanliga arbetsplatseroch inte inne på instituten eller inom den skyddade sektorn. Tilläggas bör ocksåatt som en följd härav har ett väsentligt mindre lokalbehov än de tidigarearbetsvårdsinstituten. En ökad samordning mellan och Sam- AU1983/84:19 47 hällsföretag enligt vad som föreslås i motionen innebärenligt utskottets mening risk för att blir en inkörsport till skyddatarbete vilket utskottet inte kan acceptera. Motion 2400 avstyrks därför i dennadel. Som en följd härav avstyrker utskottet också den lägre medelsanvisning somföreslås i motionen eftersom den beskrivna samordningen skulle möjliggöra deneftersträvade besparingen. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag att466 . skall anvisas för Yrkesinriktad rehabilitering under budgetåret1984/85. SlutHgen begär m. fl. (s) i motion 1016 enförstärkning av i . Motionärerna anför att Ami-verksamheten i M- ochL-län är så underdimensionerad att båda bör ges en 10-procentigresursförstärkning för att uppnå samma nivå som övriga landet. För Malmöhuslän är situationen sådan att det på Ami-sidan bör inrättas ytterligare ettinstitut med fem Ami-arbetslag. Utskottet har i annat sammanhang haft anledning attuppmärksamma sysselsättningsproblemen i de båda och utgår från attAMS på lämpligt sätt tar hänsyn till detta vid fördelningen av de resurser somhänvisas för arbetsmarknadspoHtiken samt att så sker också i fråga om Ami.Motion 1076 bör därför i denna del inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Riktlinjer m. m. 1. beträffande konvention om yrkesinriktad rehabilitering m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1982/83:139 dels godkänner konvention 159om yrkesinriktad rehabilitering och arbete, dels lämnar utan erinran förslagettill rekommendation (nr 168) i samma ämne, 2. beträffande kartläggning av deutslagnas situation res. 1 (vpk) att avslårmotion 1983/84:1959, 3. beträffande tillämpningen avfrämjandelagen attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1836 i motsvarande del och 1983/84:1941yrkandena 2 och 3, 4. beträffande översyn avfrämjandelagen res. 2 (vpk) att avslårmotionerna 1983/84:1941 yrkande 1 och 1983/84:2060 yrkande 2 i motsvarandedel, 5. beträffande översyn av anställningsskyddslagen res. 2 (vpk) att avslårmotion 1983/84:2060 yrkande 2 i motsvarande 6. beträffandejämställdhetsombudsman för handikappade att avslår motion 1983/84:1043, AU1983/84:19 48 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1. beträffande bilstödet tillhandikappade att bifaller budgetpropositionen i motsvarande del, 8. beträffande handläggning av bidragtill arbetstekniska hjälpmedel att avslår motion 1983/84:1940, 9. beträffande kombination av bidragtill arbetsbiträde och lönebidrag res. 3 (vpk) att med bifall till proposition 1983/84:122avslår motionerna 1983/84:1332 och 1983/84:2696 yrkande 11, 10. beträffande bidrag till arbetsbiträdem. m. res. 3 (vpk) att medbifall till proposition 1983/84:122 avslår motion 1983/84:2696 yrkande 10, 11. beträffande arbetshjälpmedel åthandikappade i övrigt attriksdagen bifaller budgetpropositionen i motsvarande del, 12. beträffandevissa grunder för anställning med lönebidrag attriksdagen bifaller budgetpropositionen i motsvarande del, 13. beträffande allmänutformning av ett nytt lönebidragssystem res. 4 (m) att med bifall till proposition 1983/84:122 avslår motio- res.