bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — Sannolikt kommer man att på detta område behöva pröva sigfram stegvis allteftersom man tillgodogör sig nya idéer och uppslag, ochutskottet utgår från att regeringen återkommer utan dröjsmål i frågan i de falldet är aktuellt med nya åtgärder som kräver medverkan. Det bördärför inte nu begäras av regeringen att den, såsom yrkas i motion 916, skall läggafram förslag om åtgärder till förmån för nyföretagande bland ungdomar , nämligen . Det anförda innebär att motionerna 916 och1336 avstyrks i aktuella delar. När det gäller förslagen i motion 734 anser utskottet detvara tveksamt om, som motionärerna synes mena, en satsning med 50 milj. kr. pånyföretagande bland ungdomar automatiskt leder tiH motsvarandekostnadsminskning för beredskapsarbeten och andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Med hänsyn härtiH och till vad ovan anförts om behovet av att gå framstegvis är är utskottet inte berett att stödja en satsning av den storlek dethär är fråga om varför motionen avstyrks. I motion 876 föreslår () att sysselsättningskapas för ungdomar i genom att de får bedriva försäljning av kaffe m.m. på tåg. En försäljning av det slaget förekommer redan somungdomslagsverksamhet. Någon åtgärd med anledning av motionen är därför enligtutskottets mening inte påkallad. m.fl. (s) föreslår i motion 569 attarbetslösa ungdomar bereds sysselsättning genom lokala insatser på denkonsumentpolitiska sektorn. Sådana insatser, anpassade tiH ungdomarnas ålder ocherfarenhet, bör kunna fullgöras inom ramen för ungdomslagen. Ett initiativ frånregeringens sida av det slag som begärs i motionen är därför inte behövUgt,varför densamma avstyrks av utskottet. AU1983/84:21 53 Andra stödåtgärder för arbetslösa ungdomar förordar i motion 2507att beredskapsarbeten anordnas i form av projektanställning för arbetslösaakademiker. Tanken är att bidrag skall kunna ges till arbetsgivare somanställer akademiker för ett visst projekt. En stödverksamhet av denna modellsägs ha prövats i . Ett Hknande yrkande framställdes av folkpartietförra året utan att leda till någon åtgärd (jfr AU 1982/83:21 s.76). När en väsentligt ökad arbetslöshet bland nyexamineradeakademiker inträdde med konjunkturnedgången under förra delen av1970-talet började beredskapsarbeten att tillgripas även för sådana arbetslösa.Åtgärden kompletterades med särskilda AMU-kurser för högutbildade. Arbetslösheten bland akademiker har varit lågjämfört med andra arbetstagargmpper, särskilt för de akademiker som äretablerade på arbetsmarknaden. Andelen arbetslösa medlemmar i akademikernasarbetslöshetskassa var såväl som i fjol.Situationen för de nyexaminerade kan dock på nytt göra det aktuellt att i vidgadomfattning tillgripa beredskapsarbeten för akademiker. Enligt huvudregeln skallberedskapsarbeten omfatta uppgifter som faller utanför den ordinarieverksamheten på arbetsplatsen. En hänvisning till beredskapsarbeten för denkategori arbetstagare det här gäller kan därför i realiteten sägas innefattahänvisning till ett visst projekt. Motionen innehåller således inte förslagtill en i princip ny anordning utan förespråkar en ökad insats avberedskapsarbeten för en viss gmpp arbetslösa. Liksom tidigare bör det frånriksdagens sida förutsättas att arbetsmarknadsmyndigheterna vid fördelningenav de medel som ställs till deras förfogande noga prövar de skildaåtgärdsbehoven med hänsyn till den sysselsättningssituation som då råder.Utskottet anser sig med andra ord inte böra biträda motion 2507 i denna del. () och () föreslår i motion1336 som ytterligare åtgärder för att öka möjligheterna till sysselsättning förarbetslösa ungdomar dels att bidraget till enskilda beredskapsarbeten höjs till75 % av lönekostnaderna, dels att beredskapsarbeten i kombination med arbetsmarknadsutbildningskall kunna utföras även på den enskilda sektorn. Bidraget till enskilda beredskapsarbeten sänktes i höstasfrån av lönekostnaderna i samband med att det nyarekryteringsbidraget infördes (jfr AU 1983/84:8 s. 26 f.). Det är enligtutskottets uppfattning inte aktuellt att nu återföra bidraget till den tidigarehögre nivån. godkände också ett förslag från regeringen omvärvning av beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning (jfr AU 1983/84:8s. Det förutsattes att beredskapsarbetena anordnas inom den kommunalasektorn. Verksamheten har inte kommit i gång varför praktiska erfarenhetersaknas om behovet att utsträcka praktikmöjligheterna enligt förslaget imotionen. Denna avstyrks i de nu behandlade delarna. Utskottet återkommer i ettefterföljande avsnitt till frågan om beredskapsarbeten som inte primärt är AU 1983/84:21 54 koppladetill sysselsättning av ungdomar och får i det sammanhanget på nytt anledningöverväga bidragsnivån vid beredskapsarbeten. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader m. m. Förvaltningskostnaderna avser i huvudsaklönekostnader och ändra omkostnader för personalen vid AMS, länsarbetsnämndernaoch arbetsförmedlingen samt kostnader för lokaler och automatiskdatabehandling (ADB). I en programbudget skall förvaltningskostnaderna belastavarje program. Liksom tidigare särredovisas arbetsmarknadsverkets totala förvaltningskostnader. Avden följande sammanställningen framgår att förvaltningskostnaderna under nästabudgetår beräknas till ca 1 093 milj. kr. Beräknad ändring 1984/85 5 495 (1) 752 935 000(2) -1- 505 000 -1- 858 000 -1- 852 000 -t- 1054 000(3) + 2 622 000 1 055 783 000 -H49 455 000 -t-37 220 000 (1) Avser tjänster som finansieras över de gemensammaförvaltningskostnaderna. (2) Av beloppet avser 22 100 000 kr.engångsanvisningar. (3) Av beloppet avser . 1 följande sammanställning redovisas det totalaantalet tjänster, tjänstgörande, årsarbetare samt lönekostnader inomarbetsmarknadsverket . Finansiering sker dels över de gemensammaförvaltningskostnaderna, dels över programanslag. Sammanställningöver totala antalet tjänster, tjänstgörande, årsarbetare och lönekostnad83-07-01, finansierade dels över de gemensamma förvaltningskostnaderna, delsöver programanslag 1 000-tal kr. I propositionen redovisas även följandesamnianställning över fördelningen av lönekostnaderna /84. Fördelningav lönekostnader /84 (1 000-tal kr.) Arbetsmarknadsinformation m. fl. Under avsiuttet Förvaltningskostnader hemställs attriksdagen skall medge att regeringen får bemyndiga AMS att under budgetåret1984/85 besluta om avskrivning av lånefordran som uppkommit inom arbetsmarknadsverketunder i propositionen angivna fömtsättningar. Somtidigare nämnts förutsätts i propositionen att det även under kommande budgetårkommer att behövas betydande insatser inom arbetsmarknadspoHtiken . Medlenför arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader beräknas i budgetpropositionenmed utgångspunkt i huvudförslaget, dvs. en neddragning av de administrativakostnaderna efter pris- och löneomräkning. För främst personal inomarbetsförmedUngen föreslås emellertid även för nästa budgetår att medel avsättsutöver huvudförslaget. Lönemedlen tillförs 22,7 milj. kr. för detta ändamål. Avdetta belopp avses 4 milj. kr. AU 1983/84:21 56 tillfälligaförstärkningar inom arbetsförmedlingen för insatser i krisdrabbade branscheroch regioner och 18,7 milj. kr. för omfördelning inom verket till i första handföretagsinriktade insatser. Dessa insatser har delvis finansierats genomomprioriteringar. Föratt möjliggöra en större flexibilitet i personalrekryteringen bör enligtpropositionen AMS i fortsättningen få rätt att inom ramen för tillgängligalönemedel själv välja om rekrytering skall ske direkt till vakanta tjänstereller om särskilda rekryteringstjänster skall inrättas. Löner för vissatjänstemän vid AMS som belastar delprogrammet Metodutveckling, forskning ochutbildning inom anslaget C 6. Yrkesinriktad rehabilitering bör enligtpropositionen i fortsättningen finansieras över de gemensamma förvaltningskostnaderna. Ipropositionen anmäls att en tjänst som avdelningschef vid skall dras in.Härmed avses emellertid inte att någon ändring i AMS organisation skall göras.Ansvaret för den avdelning som berörs bör enligt departementschefen övertas avöverdirektören i AMS. Slutligenföreslås att en viss utbyggnad av lokaler bör få ske som ett led i den pågåendedecentraliseringen och förstärkningen av arbetsförmedlingens kontorsnät.Lokaltillskottet bör få uppgå tiH högst 1 000 m under nästa budgetår. Fråganom arbetsmarknadsverkets personalresurser behandlas i motion 916 av AlfWennerfors m. fl. (m). EnHgt motionärerna bör de totala arbetsför-medlanderesurserna förstärkas. Detta bör ske genom att resurser motsvarande 100tjänster överförs från AMS centralt och från länsarbetsnämndernasadministrationer till arbetsförmedlingarna. Regeringens förslag tillförstärkning av personalresurserna avstyrks i motionen. Idetta sammanhang föreslår motionärerna vidare bl. a. vidgade möjligheter tillförmedling i förvärvssyfte bland ungdomar fr. o. m. , enöverflyttning av tillsynen av de enskilda förmedlingarna till arbetsmarknadsdepartementetsamt en avveckling av lagen om obligatorisk platsanmälan. Till dessa frågoråterkommer utskottet senare i betänkandet. Utskottettillstyrker vad som anförs i propositionen beträffande personalresurserna inomverket under /85. Som tidigare redovisats kommerplatsförmedlingen att prioriteras. I budgetpropositionen framhålls också att enomfördelning av befintliga personalresurser bör ske från central och regionaladministration till arbetsförmedlingen och då särskilt för att förstärkaföretagsinriktade insatser. Det pågående serviceprogramarbetet inom verket harf. - som tidigare redovisats - till syfte att bl. a. förstärka denförmedlande verksamheten. Utskottet - som ställer sig bakom denna inriktning påverksamheten - avstyrker med hänvisning till det anförda yrkandet i motion 916om en omfördelning av verkets personalresurser till förmån för denplatsförmedlande verksamheten. Utskottetsställningstagande innebär att även yrkandet i vpk-motionen 2060 om ettresurstillskott av två arbetsförmedlare vid vart och ett av AU 1983/84:21 57 distriktskontorenför mer intensiva insatser för handikappade arbetssökande avstyrks. Utskottetvill tillägga att behovet av förstärkta förmedlingsinsatser för dearbetshandikappade f. n. prövas inom den statliga handikappkommittén. Imotionerna 701 av m. fl. (s) och 1933 av (c)_och i (c) begärs förstärkta förmedlingsinsatser iGävleborgs län. I motion 701 yrkas att länet bör komma i fråga för de ipropositionen föreslagna särskilda medlen för insatser i krisdrabbade branscheroch regioner resp. för omfördelning inom verket till i första handföretagsinriktade insatser. I motion 1933 föreslås att länet tillförs nyaförmedlingstjänster, bl. a. genom omfördelning av resurserna mellan AMS ochGävleborgs län. Motionärerna pekar bl. a. på behovet av extra personal förgenomförande av en pågående verksamhet i länet med intensiv arbetssökning igrupp. Utskottetär medvetet om problemen i . Till följd av omstrukturering inomlänets viktiga basnäringar är arbetslösheten förhållandevis hög. uppfattning bör det emellertid ankomma på AMS att fördelatillgängliga resurser efter de behov som föreligger i olika delar av landet.Utskottet utgår därvid från att kommer i fråga för ytterligarepersonalresurser om AMS vid sin avvägning anser det motiverat. De här aktuellamotionema avstyrks med hänvisning härtill. Utskottethar tidigare i betänkandet berört arbetsmarknadsproblemen i . I motion1076 av m. fl. (s) föreslås förstärkta förmedlingsresurser iSkåne. Motionärerna framhåller att ytterligare ca 50 förmedlare behövs iMalmöhus län och 15 förmedlare i län. I motion 1929 av EgonJacobsson (s) och () begärs ökade arbetsmarknadspoHtiskaresurser i . I detta sammanhang behandlar utskottet yrkandena imotionen om ytterligare förmedlingsresurser och tillfälliga lokalaarbetsförmedHngar i länet. Dessutom tar utskottet upp ett yrkande om ändradanvändning av tidigare beslutade resurser med anledning av neddragning avpersonal vid varv i . Utskottetvill beträffande kraven på förstärkta förmedlingsresurser hänvisa till vad ovansagts om AMS ansvar för fördelningen av de totala förmedlingsresursema. Isammanhanget bör erinras om den strävan som finns inom verket att prioriteraförmedHngsinsatserna. AMS har även fattat beslut om ytterligare lokalaförmedhngskontor. Utskottetavstyrker med det anförda yrkandena i motionema 1076 och 1929 om förstärktaförmedlingsinsatser i resp. . Riksdagenfattade med anledning av regeringens proposition 1982/83:147 omvissa varvsfrågor beslut om vissa åtgärder i syfte att underlätta omställningenbl. a. i med anledning av neddragningarna vid varv (AU1982/83:26). Det gällde bl. a. förstärkt arbetsförmedling, utbyggdarbetsmarknadsutbildning och vissa sysselsättningsskapande åtgärder. Av de 10milj. anslog för ändamålet har AMS AU1983/84:21 58 senare preHminärt fördelat 5,5 milj. kr. till insatser vidKockums varv. Som redovisas i motionen har de förhandHngar som underhösten 1983 ägt rum mellan parterna på varv resulterat i att déanställda som är äldst får lämna företaget först. Endast personer som fyllt 60år kommer att bli uppsagda. Dessa kommer i sin tur att få särskilda ekonomiskauppgörelser. Enligt motionärerna - och länsarbetsnämnden - är det mot dennabakgmnd inte meningsfullt att använda de särskilt anvisade medlen försysselsättningsskapande åtgärder för att göra insatser för de berördaindividerna. för medlens användande bör därförenligt motionen ändras. Medlen bör kunna ges en alternativ användning för attunderlätta arbetsförmedlingens arbete. I motionen pekar man på möjligheternaatt anställa tillfällig personal vid arbetsförmedhngen, en utbyggnad av antaletterminaler eHer en utvidgad arbetsmarknadsutbildning. Enligt vad utskottet inhämtat har länsarbetsnämnden iMalmöhus län i skrivelse till AMS hemställt att de anvisade medlen för Kockumsvarv skall komma till användning för att underlätta arbetsförmedlingens arbetei kommun. Skrivelsen bereds f. n. inom verket. Med hänvisning tHl denprövning som sålunda pågår bör motionen i denna del avslås. Utskottet tillstyrker det i propositionen föreslagnabemyndigandet för AMS att även under /85 besluta om avskrivningav lånefordran som uppkommit inom arbetsmarknadsverket. Bemyndigandet bör avsesådana fall som avses i propositionen. Utskottet tar i detta avsnitt slutligen upp riksdagensrevisorers förslag 1983/84:7 angående arbetsmarknadsverkets personabituation. På förslag av arbetsmarknadsutskottet har riksdagensrevisorer genomfört en granskning av arbetsmarknadsverkets personalsituation.Granskningen har gjorts mot bakgrund av att verket fåttvidgade arbetsuppgifter och ett stort antal nya tjänster. Revisorerna hargranskat hur verkets nya tjänster disponerats, personalfrånvarons storlek ochorsaker samt hur verket fyller uppkomna vakanser. Vid granskningen har framkommit att verket under1970-talet har tillförts sammanlagt ca 3 500 tjänster, varav ca 2 100 s. k.förvaltningstjänster och ca 1 400 .tjänster som verket haft rätt att inrätta påegen hand inom ramen för sak-/programanslag. Av det totala antalet nyaförvaltningstjänster vid verket har eller huvuddelentilldelats arbetsförmedhngen. genomfördes vissa organisatoriskaförändringar som bl. innebar en överföring av personal från arbetsmarknadsverkettill den nyinrättade Samhällsföretagsgruppen samt förstatligande avverksatiiheten med arbetsprövning m. m. genom inrättande avarbetsmarknadsinstituten () inom verket. Nettoresultatet blir- om manbortser från - att antalet tjänster inom verket minskat med ca750. hade vid ingången av /83 sammanlagt ca11 900 tjänster och en personalvolym motsvarande ca 10 600 årsarbetare. UtveckHngenmed förlängd semester och ökade möjligheter till betald AU 1983/84:21 59 m. har enligt granskningsrapporten medfört att ca en tredjedel avtillskotten av tjänster till verket absorberats och inte gettberäknat resurstillskott. Vidare påpekas att sjukfrånvaron är förhållandevishög inom vissa organ inom verket samt att tillsättningen av vakanser tarjämförelsevis . Detsätt på vilket arbetsmarknadsverkets personal och förvaltningskostnaderredovisats i propositionerna till har enHgt granskningen gett enofullständig bild av verkets resurser. Detta beror främst på att redovisningenav verkets personal till begränsats till vad som tidigare angettsunder myndighetsanslagen, medan tjänster som AMS haft rätt att inrätta på egenhand inom ramen för sak-/programanslag inte tagits med. Slutligenkan nämnas att granskningsrapporten pekar på att förutsättningarna för enbättre personalredovisning för arbetsmarknadsverket avsevärt har förbättratsgenom tillkomsten av statens personaladministrativa system (PI). Riksdagensrevisorer framhåller i sina överväganden med anledning av den genomfördagranskningen beträffande personalredovbningen vid arbetsmarknadsverket att detvarit svårt att få en entydig bild av personalsituationen vid verket, eftersomolika källor ger oHka uppgifter. Enligtrevisorernas uppfattning finns det inte längre anledning att i propositionernaendast göra en delredovisning av verkets personal och förvaltningskostnader.Statens personaladministrativa system (PI), som används av verket, har medförtökade möjligheter till en mera detaljerad personalredovisning.Arbetsmarknadsverkets personalredovisning bör ge information ompersonalresursernas fördelning på huvudkategorier på de olika organen inomverket, allt i linje med anvisningar och föreskrifter i budgethandbok ochregleringsbrev för verket. Verket har f. ö. i sin anslagsframställning /85 redovisat sin personal på detta saft. Genomatt verket i sin anslagsframställning ändrat sin personalredovisning i enlighetmed vad som föreslagits i granskningsrapporten föreligger numera enligtrevisorerna förutsättningar för att verkets hela personal skall kunna redovisasi propositionema till , dels totalt, dels med fördelning på olika huvudkategorierav organ. Riksdagensrevisorer anser att regeringens redovisning av verkets personal i kommandebudgetpropositioner bör vidgas till en totalredovisning med fördelning påföljande kategorier: ,Länsarbetsnämnderna, Arbetsförmedlingskontoren, Flykting- och AMU-förläggningar. Arbetsmarknadsinstituten, Regionkontoren med arbetsföretag. AU 1983/84:21 60 När det gäller /7er5onö//>-å«varon konstaterarrevisorerna att denna inom statsförvaltningen liksom inom andra sektorer ökatavsevärt , främst genom de ökade möjligheterna till ledigheterav oHka slag. Revisorerna hänvisar i sammanhanget till en avriksrevisionsverkets undersökningar som visat att den registrerade frånvaron iarbetet ökat med . Revisorernakonstaterar att även frånvaron inom arbetsmarknadsverket ökat. Detta innebär -som granskningen påvisat - att en icke obetydlig del av verketspersonaltillskott absorberats. Till denna frånvaro kommer även bortovaro frånordinarie arbetsuppgifter, främst för intern utbildning, planering,konferenser, informationsspridning, företagsbesök, facklig verksamhet,sammanträden m. m. Även om denna typ av frånvaro i och för sig är fullt legaloch viktig för arbetets fullgörande kan den enligt revisorerna för allmänheteninnebära försämrad service. För att en av olika anledningar betingad frånvarointe onödigtvis skall inskränka på arbetsförmedlingens möjHgheter att betjänade arbetssökande , kan arbetet enligt revisorernabehöva organiseras på ett annat sätt. Revisorerna konstaterar därför medtillfredsställelse att verket f. n. prövar möjligheterna att höjaservicegraden. Arbetsmarknadsverketavser att utföra en analys av sjukfrånvaron i verket. Revisorerna framhållervikten av att en sådan analys genomförs möjligt och att de åtgärder somkan vidtas för att minska problemen genomförs. Revisorernaframhåller i sammanhanget att personalen är en av de viktigaste resurserna ochdärtill en av de mera kostnadskrävande i statlig verksamhet. En god överblicköver den reella personaltillgången är nödvändig för en god resursplanering. Detär också enligt revisorerna av arbetsmiljöskäl viktigt att personalfrånvaronföljs upp så att olika problem kan upptäckas och lösas. Frånvaroredovisningenhar svagheter genom att definitionerna för frånvaro och deltidsanställning ien del fall är oklara eller tillämpas oenhetligt. Det är viktigt medenhetlighet på detta område för att analyser av frånvaron skaU bU meningsfulla,menar revisorerna. Revisorernaanser vidare att personalfrånvarons betydelse bör studeras för flera statligamyndigheter som underlag för analys och uppföljning av frånvarosituationen.Pl-systemet, till vilket myndigheternas anslutning dock är frivillig, kan iviss utsträckning ge underlag för sådana studier. Revisorernabehandlar slutligen frågan om vakanser i samband med tjänstetillsättningar.Härvid konstateras att vid arbetsmarknadsverket liksom vid andra statligamyndigheter medför stora vakanser och tidsutdräkt vid tjänstetillsättningarresursmässigt olägenheter och admiiustrativ merbelast-ning. AMS har i sittremissyttrande över granskningsrapporten meddelat att man arbetar med attförkorta vakanstiderna, bl. a. genom en fortsatt UtveckHng avpersonalplaneringen. AMS anser dock att en fömtsättning för AU 1983/84:21 61 meraväsentliga förändringar är att regelverket för tjänstetillsättningar ses över.Detta gäller särskilt systemet med tjänsteförening, som innebär att man kanvara tjänsUedig från en tjänst för att inneha en annan. Somföljd av en översyn av personaladministrationen som genomförts i statskontoretsregi har ett antal förslag bl. a. om begränsning av tjänsteföreningredovisats. Efter departementsbehandling har förslag lagts fram förpersonalorganisationerna för förhandling. Riksdagensrevisorer anser det angeläget att förhandlingarna utan dröjsmål leder tillönskvärda förenklingar. Utskottetanser för sin del att den av revisorer genomförda granskningen avarbetsmarknadsverkets personalsituation har varit värdefull och angelägen,detta inte minst mot bakgrund av att verket tillförts ca 3 500 tjänster under 1970-talet.Utskottet noterar med tillfredsställelse att granskningen givit vid handen attpersonaltillskotten använts för de ändamål som avsetts i riksdagsbesluten. Granskningenhar emellertid visat att redovisningen av arbetsmarknadsverkets personal ochförvaltningskostnader behöver förbättras. Utskottet kan konstatera attrevisorernas krav på en mer fullständig redovisning i budgetpropositionen avverkets personal med fördelning på huvudkategorier av organ inom verket redantiHgodosetts. Detsamma gäller förslaget om en fullständig redovisning avverkets lönekostnader i AMS anslagsframställningar och i budgetpropositionen.Utskottet delar revisorernas uppfattning att även övriga förvaltningskostnaderredovisas på ett mer fullständigt sätt. Regeringenhar i ett beslut givit AMS särskilda anvisningar för arbetetmed anslagsframställningarna avseende personal-och förvaltningskostnader förbudgetåren fr. o. m. 1985/86. Dessa överensstämmer med förslaget frånriksdagens revisorer. Mot den angivna bakgrunden bör revisorernas förslag idenna del inte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottetdelar slutligen revisorernas uppfattning att personalfrånvarons betydelse börstuderas för flera statHga myndigheter som underiag för analys och uppföljningav frånvarosituationen. Vad revisorerna anfört härom bör enligt utskottetsuppfattning ges regeringen till känna. 1982/83 Utgift 1169169 000 1983/84 Anslag 1271082000' 1984/85 Förslag 1304881000 1Varav 10 000 000 anvisats på tilläggsbudget I (prop. 1983/84.26 bilaga 1, AU 8,rskr 56). Som framgår av följande sarnmanställningfinansieras från anslaget Arbetsmarknadsservice programmetArbetsmarknadsinformation samt de under programmet Yrkesmässig och geografiskrörlighet upptagna delprogrammen Flyttningsbidrag och Inlösen av egna hem m.m. AU 1983/84:21 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Beräknad ändring Programmet Arbetsmarknadsinformation Programmet Geografisk rörlighet Flyttningsbidrag Inlösen av egnahem m. m. Förvaltningskostnader 1 022 207 000 -1-164 999 000 -1- 6 880 000 + 6 575 000 -1- 306 000 -1-33 682 000 - 117 000, 1000 -1- 118 000 1 169 169 000 1 271 082 000 -(-171879 000 -1-33 799 000