bet · G701KrU22 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärerna begär att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad som anförs i motionen omnärrekreation i sydvästra . Det är mycket intressanta och vittsyftande förslag somläggs fram i motion 1661. Som motionärerna själva påpekar, berör dessariktlinjer många olika samhällsområden och faller till stor del utanförutskottets primära ansvarsområde. Med anledning av motionen vill utskottetdock understryka vikten av att storstadsregioner och tätbefolkade områden fårgoda möjligheter till närrekreation. Sydvästra har, som motionärernapåpekar, dåliga förutsättningar för sådan rekreation. Då det gäller att lösa desärskilda problemen för denna del av landet måste utskottet erinra om attfrågor om närrekreation främst är en uppgift. Beträffande åtgärder föratt säkra markområden för rekreation och friluftsliv vill utskottet peka på demöjligheter som ett användande av naturvårdslagens olika bestämmelser erbjuderför att uppnå detta syfte. kommer att få en betydelsefull roll idetta sammanhang eftersom rådet skall arbeta med rekreations- ochbidragsfrågor. Som motionärerna själva framhåller berör större tätorters ochtätortregioners markbehov för rekreation oftast flera kommuner. Formerna församarbetet kommunerna emellan varierar. I några regioner har särskildastiftelser inrättats, i andra sker ett formaliserat samarbete. Samarbetsformernaavgörs av kommunerna i regionen. Det är enligt utskottets mening angeläget attfrågorna om formerna för regional samordning löses. Ett väl fungerandesamarbete mellan kommunerna på närrekreationsområ- KrU1983/84:22 20 det skulle vara ägnat att leda till att den enskildemedborgaren lättare kan utnyttja det existerande fritidsutbudet. När det gäller information både om vilka möjligheter somfinns till rekreation och friluftsliv och om natur och kulturområden är det medhänsyn till allmänna uppgifter naturligt att rådet här aktivtkommer att verka för en effektivisering. När det gäller kollektivtrafikenerinras i propositionen om att kollektivtrafikberedningen (K 1979:07) isamverkan med trafikföretag och turistorganisationer bedriver försöksverksamhetrörande samordning av turisttransporter och övrig kollektivtrafik. Utskottetfinner därför att det inte är motiverat att kollektivtrafikberedningen fårtilläggsuppdrag av det innehåll som motionärerna förordar. Sammanfattningsvis anser utskottet att motionen intepåkallar någon åtgärd från sida. I motion 2722 (vpk) begärs bl. a. stöd för att underlättaen utveckling av närmiljön samt av den permanenta bostadsmiljön ochvardagsfritiden. Det förslag om vissa statliga insatser för att underlättatillkomsten av områden för odlingslotter och koloniträdgårdar sombostadsministern har lagt fram i propositionen (bilaga 2) tillgodoser enligtutskottets uppfattning i viss mån motionärernas önskemål. har månad på förslag av bostadsutskottet (BoU 1983/84:23) beslutat i enlighetmed propositionens förslag. Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionen i här aktuell del. I motion 1677 (s) hemställs om förslag om ändring av lagen(1970:939) om förvaltning av kyrklig jord så att hänsyn i skälig omfattning tastill det rörliga friluftslivets intressen. Då utskottet behandlade ett förslag med ihuvudsak samma syfte som det nu föreliggande anförde utskottet följande. Grundläggande bestämmelser rörandekyrklig jord lämnas i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrkhg jord. I lagenföreskrivs att förvaltningen av kyrklig jord skall inriktas på att egendomensavkastningsförmåga tillgodogörs på ekonomiskt bästa sätt. Naturvårdens ochkulturminnesvårdens intressen skall beaktas i skälig omfattning. Regeringeneller efter dess bemyndigande kammarkollegiet eller stiftsnämnden får lämnatillstånd till försäljning eller byte av kyrklig jord bl. a. för att tillgodosebostadsbehovet på orten eller bildandet av lämpliga enheter för jordbruk ellerskogsbruk. Även för förvaltningen av kyrklig jord gäller lagstiftningi övrigt rörande markinnehav som skogsvårdslagen (1979:429), lagen (1979:425)om skötsel av jordbruksmark och naturvårdslagen (1964:822, omtryckt 1974:1025). för evangelisation ochförsamlingsarbete har tillsatt en projektgrupp för kyrkans egendomsförvaltning.I denna projektgrupp, som bl. a. skall utreda vilka skyldigheter kyrkan har pådet lokala, regionala och internationella planet, kommer även frågan omförvaltningen av kyrklig jord att tas upp. Utskottet avstyrkte motionen som avslogs av riksdagen.Enligt vad utskottet inhämtat har den angivna projektgruppen att övervägafrågan om en ändring av lagen med anledning bl. a. av en kyrkomötesmo- tion (1982:103) om ökad hänsyn till sociala, miljömässigaoch ekologiska faktorer vid förvaltning av kyrkans egendom. Projektgruppenberäknas kunna avsluta sitt arbete . Utskottet ansermot bakgrund av det anförda att motionen inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. I propositionen berörs frågorrörande turisttransporter och kommunikationernas betydelse för turismensutveckling. Jordbruksministern konstaterar att bilen varit detdominerande färdmedlet vid semesterresor men att intresset för kollektivafärdmedel stigit bl. a. till följd av stigandedrivmedelspriser. Han redovisar att kollektivtrafikberedningen (K 1979:07) isamverkan med trafikföretag och turistorganisationer bedriver försöksverksamhetmed samordning av turisttransporter och övrig kollektivtrafik.Jordbruksministern understryker att kollektivtrafiken är en kommunalangelägenhet i vilken kommunerna fattar beslut. bör i sitt arbeteuppmärksamma frågor om turisttransporter. Två motioner tar upp Gotlandstrafiken. Enligt motion 2729(c, s) är resekostnaderna för att nå för höga. Semesterresor påfärjorna bör i varierande former rabatteras. Vidare bör färjetrafiken ävenomfatta hamnar i och på . Motionärerna framhåller också attLinjeflygs planerade satsning på innebär fler resemöjligheter men ingenkostnadsreduktion. erinrar i sitt yttrande över motionen attutskottet i sitt av godkända betänkande /84:22 har avstyrktförslag om transportstöd till Gotiand. I detta betänkande betonartrafikutskottet att det är en angelägen uppgift för transportrådet att medverkatill fortsatta rationaliseringar i trafiken i syfte att med upprätthållande aven tillfredsställande trafikförsörjning minska bidragsbehovet. Rådet ochbolaget har följaktligen att beakta humvida rabatter - på sätt som föreslås imotionen -kan vara kommersiellt motiverade och medverka till att minska behovetav statsbidrag. Enligt vad trafikutskottet erfarit erbjuder Gotlandsbolaget imaj och september innevarande år vissa särskilda rabatter på linjenNynäshamn-Visby. avstyrker de här aktuella förslagen imotion 2729. I sin motivering anför trafikutskottet bl. a. följande. Av propositionen framgår att ettförslag av på och Gotiands kommun om en mer attraktivfärjeförbindelse till Gotiand förutsätts bli föremål för prövning. Förslagetinnebär - enligt vad trafikutskottet erfarit - bl. a. att Gotlandsbolagetsfärjor skulle angöra . delar föredragandedepartementschefens uppfattning att utgångspunkten vid en bedömning av detlämpliga i att upprätta en sådan förbindelse - som skulle kunna förlängaGotlands turistsäsong - bör vara att finna trafiklösningar som kanminska statsbidragsbehovet i trafiken. KrU1983/84:22 22 /beviljat ersättning till för särskilda rabatter vidflygtrafik till och från . /82 har stödet givits enny utformning med syfte att en tillfredsställande flygtrafik skall kunnaupprätthållas. Stödet, som är inbyggt i de taxor som Linjeflyg tillämpar,föreslås i betänkandet /84:20 uppgå till 14,5 milj. kr. I motion 2721 (m) förordas att enuppluckring av Gotlandsbolagets monopol på färjetrafiken till bör kommatill stånd. majoritet avstyrker i sitt yttrande dennamotion. anför därvid följande. Enligt lagen (1970:871) omlinjesjöfart på får sådan bedrivas endast efter särskilt tillstånd.Fråga om tillstånd prövas av regeringen, f. n. är det endast Gotlandsbolagetsom har erforderlig koncession. Av det nämnda betänkandet /84:22 - som ärdagtecknat - framgår att Ölandsborg hos regeringenhar sökt tillstånd till linjesjöfart mellan och samtatt ärendet bereds inom . Beredningen pågår alltjämt, enligtvad trafikutskottet erfarit. I betänkandet behandlas tre motioner om trafik på dennämnda linjen. I en av motionerna framhålls att linjen bör kunna tålakonkurrens mellan olika bolag, och yrkas att linjesjöfarten mellan ochGotland skall släppas fri. I de två andra motionerna yrkas att riksdagenuttalar att tillstånd bör beviljas att trafikera linjen i fråga. Samtligayrkandena avstyrks under hänvisning till att det är regeringen som har attpröva frågor om tillstånd till linjesjöfart på . har i årbeslutat i enlighet med trafikutskottets förslag. Med hänvisning till vad somanförts avstyrker kulturutskottet motionerna 2721 yrkande 3 och 2729. Enligt motion 2722 (vpk) bör bandelen -den s. k. västerdalsbanan - överföras till riksnätet, rustas upp, elektrifierasoch förlängas till fjällvärlden. redovisar att kommunikationsministern den24 april innevarande år meddelat att regeringen avser föreslå attvästerdalsbanan överförs till riksnätet. Genom att så sker konimer bandelen -i enlighet med trafikpolitiska beslut - att få denupprustning som kan erfordras. anser att syftet medifrågavarande motion, såvitt nu är i fråga, torde få anses i huvudsaktillgodosett. Frågorna om omfattningen av en upprustning och om bandelens förlängninghar i första hand SJ att bedöma, med utgångspunkt i de riktlinjer som nämndariksdagsbeslut anger, anför trafikutskottet. finner mot denna bakgrund att motion 2722,såvitt nu är i fråga, inte bör föranleda någon åtgärd. KrU1983/84:22 23 I propositionen berörs frågorrörande forskning och utbildning på turistområdet. Forskningen bör enligtjordbruksministern även fortsättningsvis bedrivas vid berörda högskolor -/, och - och universitet. I fråga om utbildningpå området anser statsrådet att bör intensifiera arbetet med attfortlöpande dokumentera utbildningsbehoven inom turistnäringen. börockså stimulera olika utbildningsinstitutioner att ta upp angelägna utbildningarpå sina program. Han framhåller särskilt att vidareutbildning inom . områdenaadministration, ledning, finansiering, marknadsföring och redovisning börkomma de verksamma inom näringen till del. Enligt motion 2731 (m) bör en allsidig högskoleutbildningpå turistnäringens och turismens område koncentreras till högskolan iKarlstad. I motion 2734 (fp) uttalas att en grundlig och omfattande utbildningär nödvändig om vi i skall kunna hävda oss som turistland. Motionärernamenar att satsningar på gymnasial och postgymnasial utbildning samt forskningom turism är nödvändiga. Med anledning av dessa förslag vill utskottet allmänterinra om vad utbildningsutskottet (UbU 1982/83:29) anförde vid sinbehandling av ett förslag om att en särskild utbildningslinje påturistnäringens och turismens område skulle inrättas i uttalade då att det är viktigt att planeringen av nyautbildningar vid de mindre högskoleenheterna till stor del sker på regionalnivå. Vidare framhölls betydelsen av samverkan mellan länsskolnämnder,regionstyrelser och andra länsorgan samt näringslivets och löntagarnasorganisationer. , som hänvisade till att en arbetsgruppinom universitets- och högskoleämbetet hade till uppgift att bl. a. se överhögskoleutbildning för turistnäringen, avstyrkte motionen. Denna arbetsgrupp har lagt fram sitt förslag. Inom det allmänna skolväsendet finns viss utbildningavsedd för turistområdet. Denna är dock främst avsedd för turistbyråverksamhetsamt hotell-och restaurangverksamhet och förekommer exempelvis i gymnasieskolani och i . Enligt vad utskottet inhämtat planerar man inom skolöverstyrelsenatt ta fram en högre specialkurs i turistservice. Utskottet vill även peka påatt det finns möjligheter att efter beslut av länsskolnämnd inrätta lokaltarbetsmarknadsanknutna kurser, s. k. LA-kurser. När det gäller synpunkterna i motion 2734 om behovet avforskning om turism berörs denna fråga i propositionen. Jordbruksministernframhåller att forsknings- och utvecklingsarbetet koncentrerats tillövergripande analyser av turismens betydelse för ekonomi och sysselsättning.Han anför att detta arbete bör kompletteras med forskning om förutsättningarnaför den enskilde att utnyttj a sin fritid för rekreation och turism. KrU1983/84:22 24 forskningsområden är behovet av olika generella turist-och rekreationspolitiska styrmedel samt den internationella utvecklingen. Ensärskild samarbetsorganisation för forskare - Forum för fritidsforskning - medintresse för forskning kring människors fritid har bildats. Medhänvisning till vad som anförts finner utskottet att någon åtgärdmed anledning av de här aktuella motionsförslagen inte är påkallad. Motionerna2731 yrkande 2 och 2734 yrkande 6 avstyrks alltså. Principer för statligt stöd till turistnäringen I propositionen redovisas att destatliga ekonomiska insatserna på turist-och rekreationssektorn ökat kraftigtunder . Detta har skett genom olika arbetsmarknads- ochregionalpolitiska åtgärder. uppgick insatser genom beredskapsarbetenoch lokaliseringsstöd till några tiotal . varmotsvarande siffra ca 150 milj. kr. De arbetsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska insatserna har av naturliga skäl främst gjorts i ekonomisktoch sysselsättningsmässigt svaga regioner, i första hand inom detregionalpolitiska stödområdet. Inom vissa områden förehgger det enligtrekreationsberedningen risk för överetablering av turistanläggningar. I propositionen lämnas följande riktlinjer för detstatliga stödet till turistnäringen. De statliga insatserna måste inriktas motatt stödja företagens egna ansträngningar att öka svenskars och utlänningarsefterfrågan på turism och rekreation i . Grunden för konkurrenskrafteninom turistsektorn ligger i företagens förmåga och vilja till förnyelse ochutveckling. Vissa insatser är nödvändiga för att befintligaanläggningar skall utnyttjas bättre. Härigenom kan turistnäringens lönsamhetsom nu inte är tillfredsställande förbättras. I fråga om investeringar som utökarden befintliga bäddkapaciteten anges att de måste grundas på marknadsmässigabedömningar av behov och lönsamhetsförutsättningar. Vidare förutsätter departementschefenatt det stöd som enligt nuvarande principer lämnas till verksamheter med direktanknytning till turistverksamhet, t. ex. investeringar i olika typer avinfrastruktur, aktivitetsanläggningar och marknadsföring anpassas tillturismens utvecklingsmöjligheter. Sådant stöd bör, sägs det, lämnas endast ominvesteringen medverkar till att förlänga säsongen för befintligturistverksamhet, eller om den ökar utnyttjandet av befintlig bäddkapacitet. Ipropositionen framhålls att de statliga satsningarna bör prövas utifrån enhelhetssyn så att både arbetsmarknads-, rekreations- och turismsynpunkternabeaktas. Investeringama bör göras så att de kan skapa stadigvarandesysselsättning. Han understryker dock att det är angeläget att turistnäringeninte blir beroende av olika statliga stödformer och att lönsamheten bästförbättras genom generella ekonomiska åtgärder. I propositionen förordas vissa förändringar avbestämmelserna för beredskapsarbete som rör affärsmässig rörelse. KrU1983/84:22 25 arbeten på hotell och anläggningar inom turistnäringenutföras som beredskapsarbete endast om synnerliga skäl föreligger. Vidareskall regeringen besluta om investeringar som översfger 3 milj. kr. Statsrådetaviserar att bestämmelsen om synnerliga skäl skall upphävas och att prövningenav objekt inom turistsektorn vars totalkostnad ligger under 10 milj. kr. Dessa två frågor tas upp i motionerna 2732 (c) och 2734(fp). 1 den sistnämnda motionen föreslås att skall göra ett uttalandeom att beredskapsarbete på hotell och anläggningar Hksom skall utförasendast om synnerliga skäl finns. Motionärerna vill alltså att nuvarande reglerbibehålls. De påpekar att det f. n. finns stor överkapacitet på anläggningaroch att lönsamheten hos de berörda företagen knappast kommer att öka om dettillkommer fler anläggningar med statiigt stöd. Den utvidgade möjligheten att använda beredskapsmedel föratt utveckla turismen som förordas i propositionen bygger på förslag frånrekreationsberedningen. Utskottet vill understryka vad som gäller , nämligenatt stödet inte får medföra konkurrensfördelar. Det är angeläget att statligaekonomiska satsningar prövas utifrån en helhetssyn och att investeringar ledertill stadigvarande sysselsättning. Det är därför viktigt som förordas ipropositionen att länsarbetsnämnderna vid behandling av dessa investeringarhör det regionala turistorganet. Med hänsyn till vad som anförts anserutskottet inte att någon åtgärd med anledning av yrkande 1 i motion2734 är påkallad. I motion 2732 anförs att en högre beloppsgräns än den somanges i propositionen bör sättas för beslut som skall delegeras tillarbetsmarknadsstyrelsen. Motionärerna menar att gränsen bör höjas till 15milj. Utskottet vill påpeka att rekreationsberedningen som föreslagit enförändring av bestämmelserna inte har angett någon bestämd beloppsgräns förbeslut som delegeras till . Utskottet anser sig inte böra föreslå göra ettuttalande enligt motion 2732 yrkande 1 k). 1 samma motion förordas att det skall bli möjligt attutnyttja beredskapsmedel- utan hinder av reglerna för lokaliseringsstöd - förinvesteringar i turist-och rekreationsanordningar. Förslag av samma innebördhar förts fram av rekreationsberedningen men avvisats i propositionen.Jordbruksministern hänvisar till det arbete som pågår i kommittén (I 1982:05)om det regionalpolitiska stödet till näringslivet och att han därför inte nu ärberedd att ta ställning till de olika förslag till förändringar av reglerna förlokaliseringsstödet som rekreationsberedningen lagt fram. Enligt vad utskottetinhämtat har kommittén i sitt arbete diskuterat den av motionärernaaktuahserade frågan. Kommittén avser att avlämna sitt slutbetänkande underdenna sommar. Utskottet räknar med att den fråga som aktuahserats imotion 2732 kommer att beaktas vid beredningen av utredningens förslag.Utskottet vill KrU1983/84:22 26 även erinra om det uppdrag som givitsglesbygdsdelegationen (I 1977:02). Enligt detta uppdrag skall delegationenutvärdera om de glesbygdspolitiska insatserna är ändamålsenliga eller om detfinns behov av förändringar för att åstadkomma en positiv glesbygdsutveckling.Delegationen bör ange vilka verksamheter eller sektorer som är av särskildbetydelse för glesbygdens utveckling och vilka hinder som finns för att deskall kunna bidra till en positiv sådan. En särskild fråga som delegationen bör behandla röranvändningen av stödet till intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser iglesbygder (IKS) och om denna stödverksamhet lämpligen bör inordnas iarbetsmarknadspolitiken. Ytterligare en fråga som delegationen bör belysa ärkommunernas roll i glesbygdsarbetet. Ett särskilt uttalande från riksdagenssida enligt yrkande 1 j) i motion 2732 är därför inte påkallat. Enligt motion 2737 (c) bör arbetsmarknadspolitiska medelkunna utgå för investeringar i turistverksamhet även utanför stödområdena. Motionärernanämner särskilt i . Sådana stora projekt kan,säger de, inte genomföras med bidrag som styrs av arbetskraftsförhållandena påorten. Byggnadsverksamheten måste få pågå kontinuerligt till dess att projektetär färdigt. Motionärerna önskar att i en framställning tillregeringen skall föra fram synpunkterna i motionen om användningen avarbetsmarknadspolitiska medel i särskilt viktiga semesterområden. Med hänsyn till vad utskottet anfört i det föregående om pågåendeöversyn av det regionalpolitiska stödet anser utskottet att inte nubör göra ett uttalande enligt yrkande 1 i motion 2737. I flera motioner föreslås åtgärder för att stimuleraturism i glesbygd genom uthyrning av fritidshus. Dessa förslag rör beskattningav inkomst från uthyrning och behandlas av skatteutskottet i betänkandet SkU1983/84:42. Utskottet tar här upp önskemålet i motion 2732 om att förmänligalän bör införas för upprustning och standardförbättring av privata fritidshus.Ett villkor skall härvid vara att ägaren förbinder sig att lämna fritidshusettill uthyrning under del av året till något verksamt turistföretag. Härvidrekommenderas en minsta avtalslängd mellan ägaren och turistföretaget om fem årsamt att en del av den mest frekventerade semestertiden bör ingå i den tid somhuset står till förfogande för uthyrning. Motionärerna framhåller att det i privata fritidshus finnsen stor bäddkapacitet som inte används för turism. Detta skulle i många fallbero på att dessa fritidshus har en allför låg standard för att de skall varaattraktiva för uthyrning. som yttrat sig över motionen erinrar omde statliga insatser som gjorts på turist- och rekreationsområdet.Bostadsutskottet framhåller att inom ramen för IKS har stöd dessutom utgåttbl. a. till, restaurering och upprustning av enskilda uthyrningsstugor. Enförutsättning för stöd har härvid normalt varit att uthyrningsstugan utgjortett komplement till annan näring och att stugan upplåts till uthyrning underviss tid. KrU1983/84:22 27 majoritetavstyrker det här aktuella förstaget i motion, 2732 med motiveringen att dettorde vara möjligt att inom ramen för bl. a. IKS delvis tillgodose den av motionärernaförordade stödgivningen. ansluter sig till den uppfattning sombostadsutskottets majoritet givit uttryck för. Motion 2732 yrkande 11) avstyrkssålunda. I motion 2736 (m) anförs att kommunerna har begränsademöjligheter att stå för vatten-, avlopps- och reningsanläggningar förturistföretagen, eftersom dessa företag är lokaliserade utanför tätorterna. Desvenska företagen har till skillnad från företag i andra delar av Europatvingats att själva bekosta avlopps- och vattenanläggningar. Detta har gettturistföretagen höga kapitalkostnader som på grund av korta turistsäsonger harett starkt inflytande på priset. Enligt motionärens mening borde regeringenlägga fram förslag på detta område för att förbättra turistföretagens lönsamhet. anför i sitt yttrande över förslaget imotionen att om motionären med sitt yrkande syftar till att särskilda stadigabidrag skall ges för vatten-, avlopps- och reningsanläggningar speciellt förturistföretag, vill utskottet från sina utgångspunkter avstyrka ett sådantförslag. erinrar om att de statliga bidragen till kommunernaför avloppsrening upphörde /81. Vidare nämner finansutskottet att en översyn avskatteutjämningssyste-. I denna ingår att överväga åtgärder medanledning av de speciella merkostnader för glesbygder som undersökts avgrundgarantiutredningen. Likaså skall sambandet mellan skatteutjämning ochregionalpolitik beaktas. Utredningen bör vidare enligt direktiven undersökamöjligheterna och konsekvenserna av att överföra vissa specialdestineradestatsbidrag till skatteutjämningssystemet. ser med hänsyn härtill från sinautgångspunkter inte skäl att tillstyrka att statliga bidrag till kommunalavatten- och avloppsanläggningar återinförs. Med hänvisning till vad finansutskottet anfört avstyrkerkulturutskottet yrkande 4 i motion 2736. kommunisterna lägger i motion 2722 fram enrad förslag om statligt stöd till rekreations- och turbrverksamhet. Följande åtgärderförordas; ett kraftigt utbyggt stöd till kommuner och andra allmännyttigakooperativa och fackliga organ och stiftelser för investeringar i och drift avanläggningar inom attraktiva naturområden, stöd för att hindra privata markköpför fritidshus inom vissa primära rekreationsområden, omfattande regionalpolitisktstöd till kommuner inom primära rekreationsområden, statliga subventioner tillbarnfamiljer, handikappade och låglönegrupper för att dessa skall kunnautnyttja fritidsutbudet. Motionärerna anser att som villkor för attlokaliseringsstöd och beredskapsmedel skall kunna lämnas bör anges attanläggningar bör kunna utnyttjas av "alla människor i vårt land"., Vidare föreslår motionärerna att ensemesterrekreationsfond skall inrättas. Fonden skall kunna lämna bidrag tillfackföreningar för inköp och KrU 1983/84:22 28 byggandeav fritidsanläggningar samt semesterbidrag till lågavlönade.