bet · G701KU24 · 1983-12-31 00:00:00 — om denstatliga verksamhetens styrning och organisation, m.m. 1 detta betänkande behandlarutskottet frågor rörande den offentliga verksamheten med tonvikt på styrningoch inflytande inom den statliga sektorn centralt och på länsplanet. Samtidigtbehandlas vissa frågor som har samband med den översyn som pågår på olikaområden av det statliga regelsystemet. Till grund för betänkandet ligger dels vissa s. k.informationsavsnitt ur årets budgetproposition, dels ett antal under deallmänna motionstiderna 1983 och 1984 väckta motioner. 1 propositionen redovisas bl. a. huvuddragen i ettförberedelsearbete som bedrivs inom och som skall leda tillett samlat program för den offentliga sektorns utveckling och förnyelse. Därredovisas också vissa ställningstaganden rörande det fortsatta arbetet medlänsdemokratifrågorna. De motioner som behandlas i betänkandet rör bl. a.styrning av statliga myndigheter, suppleanter i statliga styrelser,förenklingar i regelsystemet, ekonomisk granskning av lagförslag m. m.,organisation och demokrati på länsplanet, statligt företagsägande, förläggningav sammanträden i statlig regi, nämnder och råd inom statsförvaltningen,avgiftsmaktens tillämpning. De flesta motioner har av utskottet ansetts besvarade medhänvisning till pågående berednings- eller utredningsarbete. Några motioner haravstyrkts. Till betänkandet har fogats följande reservationer ochsärskilda yttranden: Förenklingar iregelsystemet (m) Förenklingar iregelsystemet (fp) Länsförvaltningoch länsdemokrati (c) Avgiftsmaktens tillämpning (m, c, fp) Kostnadsberäkningari propositioner (m) Ekonomiskgranskning i särskilda former (m) Länsförvaltningoch länsdemokrati (fp) Länsförvaltningoch länsdemokrati (vpk) I 1983/84. KU1983/84:24 2 behandlas i utskottets Propositionen y"r, s. hemst. Genom proposition 1983/84:100bereds tillfälle att ta del av vad civilministern anfört beträffande 1. myndigheternas externa tidskrifter(bil. 2, punkt 4, s. 6) 6 11 2. den offentliga sektorn m. m. (bil.15, s. 5 22) och 6,22 II 3. länsdemokratikommitténs betänkande(bil. 15, punkt B. Länsstyrel- 6, 40 II sernam. m., s. 34 och 38 44). Innehållet i de nämnda avsnitten i budgetpropositionenredovisas i del följande i den mån de har samband med de frågor som behandlas ibetänkandet. I övrigt hänvisas till propositionen. 1982/83:275 av och (bådas) 35, 39 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om de regionala organensuppgifter inom närings- och arbetsmarknadspolitiken m. m. 1982/83:414av och (båda m) 35, 39 1 motionen yrkas att begär att regeringenföretar en översyn av länsnämndernas ställning och organisation i syfte attuppnå en förenklad, rationell och billig organisationsstruktur. 1982/83:420av och (båda m) 16, 22 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i motionen beträffande borttagande ochlindring av tvingande regler och normer. 1982/83:424av m. fl. (m, fp, c) 10, 12 I motionen yrkas att beslutar att ändra 1976 årslag om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse på så sätt att valdasuppleanter är gruppsuppleanter inom resp. partigrupp. 1982/83:523av m. (c) 35, 39 1. att beslutar att allalänsnämnder skall utses av landstingen, som även utser ordförande och viceordförande, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om ändringar ilänsstyrelseinstruktionen angående länsstyrelsers och länsnämnders arbetssättm. 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om en genomgripande översyn avstatliga anslag med inriktning att ersätta specialdestinerade anslag med"obundna" resurser till länsstyrelsernas förfogande. KU1983/84:24 3 ;952/Si.-//22av011eAulin och (båda m) 49,51 10 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen framförts om en översyn av räds- ochnämndverksamheten inom statsförvaltningen. 1982/83:1128av och (båda m) 43, 48 9 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att avgifter av offentligrättslig karaktär av det slagsom angivits i motionen skall behandlas som skatter och därmed, iöverensstämmelse.med RF:s föreskrifter, beslutas av . 1982/83:1659av m. fl. (s) (motiv i 1658) 38, 40 6 I motionen yrkas att beslutar ge regeringen tillkänna att i länsstyrelserna bör ingå representanter för länets näringsliv ochfackliga organisationer. /Pi/S.-iPiavGunnarBiörck i (m) 41 7 I motionen yrkas att hos regeringen begär enskyndsam utredning av de konstitutionella och författningsmässiga regler iövrigt som bör gälla för statens verksamhet som ägare av företag. /9W/54.-J7/avGunnar i (m) (motiv i 370) 25,27 5 I motionen yrkas att låter utreda former för atlförse finans-och skatteutskotten med särskild ekonomisk expertis förkonsekvensanalys och långtidsperspektiv. 1983/84:434av () I motionen yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts a) angående avregleringsarbetetsinriktning, b) angående skärpning avbegränsningskungörelsen, c) angående inrättandet av engranskningsgrupp, 2. att hos regeringenanhåller om förslag till ändring av riksdagsordningens 3 kap. 2 § i enlighetmed vad som i motionen anförts, 3. att beslutar uppdra åttalmanskonferensen att utreda och 25, 27 framlägga förslag om inrättande avett ekonomiskt lagråd. 1983/84:516av Berfil och (båda m) 39 I motionen yrkas att beslutar att den kollektivabeslutsordningen skall tillämpas vid beslut av länsstyrelsernaslekmannastyrelse. 1983/84:739av m. fl. (m) 42 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om sammanträden i"statlig regi" under allmänna motionstiden. 1983/84:740av () I motionen yrkas 1. att som sinmening ger regeringen till känna vad som i mo- 17, 22 tionen anförts om att förslag till nya lagar skall förses med en samhällseko nomisk analys, 2. att begär att regeringenålägger de centrala förvaltnings- I8, 22 myndigheterna att framläggakostnadsanalyser för utförda regler och normer, 3. att beslutar att inrättaett särskilt underställt or-- 25, 27 gan för att fortlöpande granskade samhällsekonomiska effekterna av centrala förvaltningsmyndighetersnormgivning, 4. att hos regeringen begärutredning om tidsbegränsad giltig- 18, 22 hetstid för lagar m. m. i enlighetmed vad i motionen anförts, 5. att som sinmening gerregeringen till känna vad i motionen 18, 22 anförts om enantibyråkratikampanj, 6. att som sin mening gerregeringen till känna att en minsta 18, 22 tid skall förflytamellan det att en författning utkommit fråntrycket och dess ikraftträdande. 1983/84:933av och (båda c) 18, 22 I motionen yrkas att beslutar att hemställa hosregeringen om anvisningar till samtliga myndigheter och utredningar att förslagom nya regler eller bestämmelser alltid bör åtföljas av förslag om avskaffandeav minst en redan befintlig. /9W/S4.-//O? av m.fl. (s) 38,40 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning avlänsstyrelserna som myndigheter och utseende av länsstyrelsernas styrelser. 1983/84:1113av () 25, 27 1 motionen yrkas att hos regeringen begärförslag till inrättande av ett marknadsekonomiskt råd. /95i.(? '/.///9avJan-Erik m.n. (fp) 18,22 l.att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om krav på redovisning av lagstiftningsförslagsintegritetsaspekter samt förslagens administrativa och ekonomiska konsekvenser, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om användning av andrastyrmedel i stället för detaljreglering, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om utvidgade försök med s. k.frizoner där även enskilda och företag kan befrias från viss statlig reglering. KU1983/84:24 5 4. att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om direktiv till statliga utredningar att redovisa försla gens administrativa och ekonomiska konsekvenser för näringsliv och en skilda. 1983/84:1353av m. fl. (c) (endast yrkande 5 behandlas i dettabetänkande) I motionen yrkas 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 36, 39 6 anförs rörande länsdemokrati och bibehållande av landstingen. 1983/84:1395av m. fl. (c) 37,39 6 I motionen yrkas att begär initiativ avregeringen till ett fortsatt reformarbete med länsfrågorna på grundval avlänsdemokratikommitténs slutbetänkande samt vad som har anförts i dennamotion. 1983/84:1403av m. fl. (s) 10, 12 2 I motionen irkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om suppleanters närvarorättvid sammanträden i statliga styrelser. 1983/84:1413av m. fl. (s) 9 1 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om olägenheten attmyndighetens generaldirektör är ordförande i samma myndighetsstyrelse. 1983/84:2134av () 39 6 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om omröstningsreglerna ilänsstyrelser och styrelser i statliga ämbetsverk. ;9«/S4.-2/iiav m.n. (c) 19,22 3 I motionen yrkas att begär initiativ avregeringen till ett reformarbete för att precisera och begränsa ämbetsverkensroll, särskilt i fråga om normgivningen, i enlighet med vad som anförts imotionen. 1983/84:2138av m. fl. (m) 20, 22 3 I motionenyrkas att beslutaratt som sin mening ge regeringen 24 4 till kännavad som i motionen anförts om avregleringsarbetets utformning. 1983/84:2473av () (mofiv i 2472) 21 3 I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om ökat hänsynstagande till depraktiska konsekvenserna för medborgarna vid myndigheternas utformning avtill-lämpningsföreskrifter. KU1983/84:24 6 I detta betänkande behandlarutskottet frågor rörande den offentliga verksamheten med tonvikt på styrningoch inflytande inom den statliga sektorn centralt och på länsplanet. Samtidigtbehandlas frågor som har samband med den översyn som pågår på olika områden avdet statliga regelsystemet i syfte att förenkla och få en bättre kontroll överregleringarnas effekter. En framlagd proposition (1983/84:119) medförslag om vissa konkreta förenklingsåtgärder, som har anknytning till defrågor som behandlas i detta betänkande, kommer utskottet att behandla i ettsärskilt betänkande (KU 1983/84:25). Till grund för betänkandet ligger dels vissa avsnitt urårets budgetproposition som bereds tillfälle att ta del av, dels 26motioner, som behandlas helt eller delvis, rörande statlig förvaltning, m. m. I budgetpropositionen lämnas i bilaga 2 (Gemensammafrågor) vissa upplysningar rörande verksamheten i informationsdelegationen (B1982:01). Propositionens bilaga 15 () innehåller en redovisningav huvuddragen i ett förberedelsearbete som bedrivs inom ochsom skall leda till ett samlat program för den offentliga sektorns utvecklingoch förnyelse. Vidare görs också en redovisning bl. a. avlänsdemokratikommitténs förslag och remissutfallet av kommitténs slutbetänkande(SOU 1982:24) Vidgad Lähsdemokrati. I anslutning härfill redogör civilministernför vissa ställningstaganden med anledning av betänkandet. Vissa av de frågor som redovisas ipropositionen angår ämnen som kommer att behandla i andra sammanhang.Vad som anförts i propositionen bör därför inte föranleda något uttalande i denmån det inte berörs i det följande i anslutning till behandlingen avmotionerna. Det nämnda samlade programmet för den offentligasektorns utveckling inom vissa områden som aviserats i budgetpropositionenberäknas av civilministern kunna färdigställas under loppet av är 1985. Enviktig utgångspunkt för de vägar som har valts för utvecklingsarbetet har varitatt de offentliga organens tjänster till medborgarna skall kunna tillhandahållasmed en större effektivitet och en större lyhördhet för människors behov. En sådan utveckling förutsätter enligt propositionenförbättringar, bl. a. i fråga om styrinstrument och regelverk. Som än meravgörande anses dock i propositionen det personliga intresse och detindividuella och kollektiva engagemang för den offentliga verksamheten somutvecklas av medborgare, förtroendevalda, medlemmar i folkrörelser och andraorganisationer och av de an.ställda hos stat och kommun. 1 det följande tar utskottet först i två avsnitt upp vissafrågor som rör statliga myndigheters styrning. Därefter behandlas frågor omutformningen av det statliga regelsystemet. KU1983/84:24 7 I några motioner har väckts förslagom särskilda åtgärder för kontroll av de ekonomiska effekterna före beslut omolika reformer. Dessa frågor behandlas i två särskilda avsnitt. Frågor gällande länsförvaltningen och länsdemokratin harsamlats i ett särskilt avsnitt. Till viss del har dessa ett samband medpågående utredningsarbete om myndigheternas styrning m. m. som redovisastidigare i betänkandet. 1 betänkandets fyra sista avsnitt behandlas vissamotionsvägen väckta förslag rörande styrning av statliga företag, förläggningenav sammanträden i statlig regi, avgiftsmaktens tillämpning samt nämnder ochråd i statsförvaltningen. Ett ytterligare antal motioner som främst gäller denoffentliga verksamheten i förhållande till enskilda behandlas av utskottet iett särskilt betänkande, som beräknas föreläggas . avlämnade ijuni 1983 sitt slutbetänkande (SOU 1983:39) Politisk styrning administrativsjälvständighet. I betänkandet behandlas en rad konstitutionella frågor avprincipiell och praktisk betydelse för både , regeringen och destatliga förvaltningsmyndigheterna. Utredningen konstaterar bl. a. att detfrån konstitutionella utgångspunkter inte finns några hinder mot en mycketomfattande och detaljerad styrning av den statliga förvaltningen frånstatsmakternas sida. I budgetpropositionen gör civilministern vissaprincipiella uttalanden rned anledning av vad förvaltningsutredningenkonstaterat. Enligt civilministern är det med hånsyn till de förändrade kravsom ställs på statsförvaltningen viktigt att regeringen utnyttjar debefogenheter som följer av grundlagen. Som en följd av bl. a. den offentligasektorns expansion och ökade komplexitet är det dock inte rationellt med enlångtgående detaljreglering av myndigheternas verksamhet. Det är därförnödvändigt att komplettera och i viss mån ersätta sådan detaljstyrning medandra åtgärder. En minskad detaljreglering förutsätter enligtpropositionen bl. a. att statsmakterna utformar målen för myndigheternasverksamhet klarare och mer entydigt. Vidare krävs att den löpande utvärderingenav statsverksamheten hålls på en kvalitativt hög nivå. Det är vidare angelägetatt arbetet med att utveckla modeller härför intensifieras. Riksrevisionsverketoch statskontoret anses genom sina verksamheter ha särskilda förutsättningaratt medverka i detta arbete. Enutveckling i den angivna riktningen ställer enligt propositionen KU1983/84:24 8 ökade krav på myndigheternas ledningar. Mot denna bakgrundhar regeringen vidtagit ett flertal ledningsutvecklande åtgärder. Under årethar bl. a. en särskild kommitté, verksledningskommittén (C 1983:04), tillsattsför att se över myndigheternas ledning (Dir. 1983:48). Kommitténs arbete gäller enligtdirektiven hela ledningsfunktionen vid förvaltningsmyndigheterna underregeringen. Tyngdpunkten i utredningen skall ligga på frågorna hur ledningenför myndigheterna bör utformas för att garantera deras effektivitet och en godsamhällsservice samt möjliggöra medborgerlig insyn och påverkan. Iutredningsarbetet skall man sträva efter att åstadkomma en ledningsfunktioninom myndigheterna som med största möjliga effektivitet kan svara för och styragenomförandet av de uppgifter som regeringen lägger på dessa. Kommittén skallkomma med förslag till hur styrelserna kan engageras i arbetet med attförbättra myndigheternas service gentemot avnämarna och att förenklaregelsystemet i samhället. En av de frågor som verksledningskommittén skall behandlaär lekman-nastyrelsernas ställning. En allmän kartläggning omlekmannastyrelsernas funktion har skett inom förvaltningsutredningen i dettidigare nämnda betänkandet. a. redovisar utredningen tre vanliga motiv sombrukar åberopas för en ordning med lekmannastyrelser. Sammanfattningsvis ärdessa att myndigheten tillförs sakkunskap som breddar och förstärker desskompetens, att partsrepresentanter bör beredas utrymme och att det allmännamedborgerliga omdömet bör tas i anspråk medborgerlig insyn, kontroll ochbeslutsmedverkan anses värdefullt. Som framgått utövar styrelserna formellt ledningen avmyndigheterna. Viktigare frågor skall enligt instruktionerna också avgöras avstyrelsen. Reellt är förhållandena ofta annorlunda. I praktiken ärlekmannastyrelsen ofta främst en referensgrupp, där generaldirektören och andraledande tjänstemän vid myndigheten före beslut kan få synpunkter från olikaintressegrupper i samhället eller inhämta vägledning från sakkunniga på olikaområden. Utredningen bör bedöma om detta bör vara en styrelses viktigastefunktion eller om styrelsens ställning när det gäller ledningen av verksamhetenbör stärkas. Det gäller med andra ord ansvarsfördelningen mellan styrelsen ochverkschefen. Beträffande sammansättningen av lekmannastyrelsernaframhålls i direkfiven att det i allmänhet ankommer på regeringen att utseledamöterna i en verksstyrelse, i vissa fall efter förslag frånintresseorganisationer eller andra utomstående organ. I några fall ankommer detpå utomstående organ att utse hela eller delar av styrelsen. Syftet medutredningsarbetet blir här att lägga fram principer till vägledning förframtiden. Avgörande för utredningens prövning i denna del blir enligt direktiveni första hand KU1983/84:24 9 vilka uppgifter som styrelsen i olika typer av myndigheterbör ha enligt utredningens mening. Utredningen bör enligt sina direktiv också analyseraformerna för rekryteringen av ledamöter i förvaltningsmyndigheternasstyrelser. Viktigt i detta sammanhang är frågan om det politiska inslaget istyrelserna. I vilken mån bör förtroendevalda från riksdag, landsting ellerkommuner sitta med i styrelserna, t. ex. för att tillgodose lokala och liknandeintressen? Utredningen bör vidare utöver representationsaspektenockså väga in bl. a. behovet av professionellt kunnande i styrelserna.Utredningen bör också utarbeta riktlinjer för bestämmandet av antalet ledamöteri en styrelse. Det betonas i direktiven att frågan om ordförandeskapethar stor betydelse. är oftast myndighetens chef ordförande i styrelsen.Utredningen åläggs att undersöka fördelar och nackdelar med en sådan ordning.Därvid bör i varje fall för vissa typer av myndigheter övervägas, omordföranden i en lekmannastyrelse i regel bör hämtas från någotannat håll. Utredningen bör därvid belysa hur ansvaret gentemot regeringen isådana fall bör fördelas och vilka för- och nackdelar ett sådant system kanmedföra, t. ex. risken för att ordförandefunktionen kan betunga kontakternamellan myndigheten och regeringen. Vidare bör övervägas efter vilka principervice ordförande bör utses. Frågan om ordförandeskapet iverksstyrelserna behandlas i motion 1983/84:1413 av m. fl. (s). Imotionen framhålls vikten av att styrelsen skall kunna påverka en myndighetsverksamhet på ett effektivt sätt. För detta krävs att styrelsen har praktiskmöjlighet att ta sig an de frågor som den själv vill. ärenligt motionen en nyckelpost i fråga om styrelsens möjligheter att fullgörasina förpliktelser i praktiken. Motionärerna framhåller att det f. n. med undantag avett mycket begränsat antal av de myndigheter som har lekmannastyrelse ärrespektive verkschef som innehar ordförandeposten i den egna styrelsen. Enligtmotionärerna är detta olyckligt. En verkschef som är styrelseordförandekan och många erfarenheter talar enligt motionärerna för att det förhållersig så i vissa verksstyrelser hemfalla åt att i första hand föra upp frågorav okontroversiell natur till styrelsen. Styrelsebehandling uppfattas som enbesvärande omgång i myndighetens handläggning av känsliga frågor. De gångerkontroversiella ärenden tas upp i en sådan styrelse är i de fall verkschefenbehöver stöd för sin mening gentemot andra tjänstemän i verket eller i de fallverkschefen vill använda styrelsen som en sköld mot en opinion från något hållvid svära eller impopulära beslut. Detföreligger enligt motionen en uppenbar risk för att statsmakternas KU 1983/84:24 10 eller olika medborgargruppers eller andra intressentersintressen kan komma pä undantag i avvägningen mellan olika intressen i viktigafrågor så länge som en verkschef i praktiken har möjlighet att föra upp tillstyrelsen endast sådana ärenden där han eller hon personligen anser sig behövastyrelsens stöd. 1 sammanhanget pekar motionärerna pä bestämmelsen i 8 §aktiebolagslagen (1975:1385) som innebär att en verkställande direktör iaktiebolag av viss storlek är förhindrad att inneha ordförandeposteni bolagsstyrelsen. Motionärerna föreslär att vad som anförts i motionen omolägenheten att myndighets generaldirektör är ordförande i sammamyndighets styrelse skall ges regeringen till känna. Som framgått av den tidigareredovisningen av direktiven för verksledningskommittén att undersöka för- ochnackdelar med den ordning som f. n. mest tillämpas inom myndigheterna, dvs. attverkschefen är ordförande i myndighetens styrelse. enligt direktiven överväga bl. a. om ordföranden i enlekmannastyrelse i regel bör hämtas från något annat håll.Kommitténs överväganden kan, när det gäller detta, begränsas till vissa typerav myndigheter. De frågeställningar som redovisas i motion 1413 kanförutsättas bli diskuterade inom kommittén. Enligt utskottets mening bör motionen anses vara besvaradmed hänvisning till det pågående arbetet inom verksledningskommittén. Suppleanter i statliga styrelser Frågor rörande suppleanter i statliga styrelser tas upp itvå motioner. I motion 1982/83:424 av m. fl. (m, c,fp) behandlas sättet att välja suppleanter i länsstyrelses styrelse. Systemet med s. k. personliga suppleanter innebär enligtmotionärerna alt om såväl ordinarie ledamot som personlig suppleant ärförhindrad alt närvara så står "stolen tom" även om den ordinarieledamotens partigrupp har flera suppleanter som skulle kunnat tjänstgöra.Suppleanterna bör i stället vara s. k. gruppsuppleanter. 1 motion 1983/84:1403 av m. fl. (s) tasupp fråga om suppleanters närvarorätt vid sammanträden i statliga styrelser. För att rätt kunna sköta ett uppdrag som suppleant i enstyrelse är det enligt motionärerna nödvändigt att få närvara på någrasammanträden i styrelsen, innan man kan gå in och tjänstgöra för en ordinarieledamot. KU1983/84:24 11 Enligt vad motionärerna erfarit tillämpas olika reglerfrån styrelse till styrelse. 1 förordningen om information till ersättare istatliga styrelser och nämnder sägs att ersättare bör underrättas omsammanträde samt kallas till detsamma då det bedöms lämpligt. I motionen hänvisas till ett riksdagsuttalande vid 1979/80års. som innebar att kommundepartementet skulle undersöka praxis hoslänsstyrelserna vad gäller kallelse av suppleant till sammanträde. Den påbörjadeundersökningen bör enligt motionen fullföljas och nya bestämmelser förreglemente utformas som ger suppleant rätt att närvara på sammanträde istatliga styrelser. Ersättningsfrågan bör också regleras. Detta bör enligtmotionen ges regeringen till känna. Genom lagstiftning 1981 (prop.1980/81:185, KU 1981/82:2, rskr 1981/82:1, SFS 1981:1108) har bestämmelserna omval av suppleanter till bl. a. länsstyrelses styrelse ändrats så att s. k.gruppsuppleanterkan utses för ledamöterna i stället för som tidigare att en personligsuppleant utses för varje ledamot. De nya reglerna om val av suppleantertillämpas vid val som avser tid efter utgången av är 1982. Lagstiftningen har följts upp genom en ändring (1982:638)i länsstyrelseinstruktionen. Av 43 § jänsstyrelseinstruktionen framgår såledesatt val av ledamöter eller suppleanter skall vara proportionellt, om det begärsav ett visst antal ledamöter i eller kommunfullmäktige. Om suppleanternainte väljs proportionellt, skall vid valet även den ordning bestämmas i vilkende skall kallas till tjänstgöring.