bet · G701LU35 · 1983-12-31 00:00:00 — omändringar i arrendelagstiftningen, m. m. 1983/84:136 delvis och prop.1983/84:137 delvis) I betänkandet behandlas proposition 1983/84:136vari framläggs förslag till ändringar i arrendelagstiftningen samt till ensärskild lag om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. Utskottethar beslutat att förslaget om arrendatorers rätt att förvärva arrendeställetskall remissbehandlas. I avvaktan pä remissvaren har utskottet beslutatbordlägga frågan om arrendatorernas rätt att förvärva arrendestället, Ibetänkandet tar utskottet därför nu upp endast ändringarna iarrendelagstiftningen, Isamband med propositionen behandlar utskottet åtta frislående motioner samtsju med anledning av propositionen väckta motioner utom i vad de avser fråganom arrendatorers rått att förvärva arrendestället. Vidarebehandlas i belänkandet elt i proposition 1983/84:137 med förslag tilländringar i hyreslagstiftningen framlagt förslag till lag om ändring i lagen omarrendenämnder och hyresnämnder. Lagförslaget har av bostadsutskottetöverlämnats till lagutskottet. Övriga förslag i proposition 137 behandlarbostadsutskottet i betänkande BoU 1983/84:29, Isamband med alt utskottet gjort ett studiebesök i har företrädareför arrendenämnden i , domänverket, stiflsnämnden i ,lantbruksnämnden i . Lantbrukarnas riksförbunds (LRF) länsförbundi norra , jordbruksarrendato-rers förbund och redovisat synpunkter på förslagen i proposition 136 ochmotionerna. Vidare har företrädare för inför utskottet redovisat synpunkteri anslutning till en av LRF ingiven skrivelse. Skrivelser har också inkommitfrån och från Föreningen . Som ovan nämnts behandlas i betänkandet förslagen iproposition 1983/84:136 om ändringar i arrendelagstiftningen med undantag avett förslag om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället. Vidare behandlasett av lagförslagen i proposition 1983/84:137, 1 1983/84. LU 1983/84:35 2 Såvitt gäller investeringar vid jordbruksarrendeavstyrker utskottet med hänvisning till förestående utredningsarbete ellmotionsyrkande (vpk) om att generella regler om investeringar nu skall införas.Förslaget i propositionen om att jordägaren skall svara för investeringar påarrendestället som påfordras av en myndighet, t. ex, enligt hälso- ochmiljöskyddslagstiftningen, tillstyrks av utskottet, I samband härmed avstyrkerutskottet två motionsyrkanden (m och fp) vari riktats invändningar motförslaget. Härutöver föreslår utskottet med anledning av tre motionsyrkanden(s, c och vpk) att regeringen i lämpligt sammanhang låter utreda frågan om enytterligare förstärkning av arrendatorns ställning är motiverad när del gällerinvesteringar på grund av myndighets beslut, I en reservation (m) avstyrks detre motionsyrkandena. Förslaget i propositionen om att jordägaren inte längreskall kunna avtala bort skyldigheten att svara för ny täckdikning påarrendestället tillstyrks också av utskottet som ett motionsyrkande(m) om ell motivuttalande avstyrks. Med anledning av tvä motionsyrkanden (s ochvpk) föreslår utskottet dessutom att bestämmelser skall införas som förhindraratt jordägaren avtalar bort sin principiella skyldighet att svara för behövligomtäckdikning pä arrendestället. I en reservation (m, c) yrkas avslag på dessatvå motionsyrkanden. Utskottetavstyrker ett i propositionen framlagt förslag om att jordbruks-arrendatorn skallbruka marken i enlighet med skötsellagen. Enligt utskottet kan förslagetinnebära en förskjutning i ansvarsfördelningen mellan jordägaren ocharrendatorn och medföra gränsdragningsproblem. Utskottet erinrar om att,oavsett vad som avtalats mellan jordägaren och arrendatorn, skötsellagens kravgäller för arrendestället. Genom utskottets ställningstagande tillgodoses ibetydande mån syftet med två motionsyrkanden (s och vpk) samt den synpunkt ifrågan som framförts i en skrivelse från LRF. Ibetänkandet avstyrker utskottet vidare en motion (c) om införande avbesittningsskydd för ettåriga avtal om sidoarrende och ett motionsyrkande (c)om utredning av gränsdragningen mellan gårdsarrende och sidoarren-de. Motställningstagandet till det sistnämnda motiönsyrkandet reserverar sigc-ledamöterna. Förslageti propositionen om att en jordbruksarrendator under vissa fömtsättningar skallfå överlåta arrenderätten till sin make eller avkomling tillstyrks avutskottet. avstyrks ett motionsyrkande (fp), vari yrkas avslag påförslaget. I en reservation (m) yrkas bifall till motionsyrkandet och avslagpå proposition 136 i denna del. motion (c) begärs förslag till lagstiftning i syfte att klargöra att hänsynskall tas till förändringar i penningvärdet vid avräkning. Utskottet avstyrkermotionen med hänvisning bl. a. till att högsta domstolen skall taställning i ett mål som rör frågan och att denna dom kan väntas klarläggarättsläget. LU1983/84:35 3 Utskottet behandlar vidare fyramotioner som tar upp vissa frägor om bostadsarrende. Med anledning av tvåmotioner (s) hemställer utskottet att skall begära att regeringenskyndsamt prövar frågan om en förstärkning av koloniträdgårdsinnehavarnas rättsligaställning och lägger fram förslag härom till . Utskottet avstyrker tvåmotioner (s) om begränsningar av arrendeavgifternas storlek för frilidstomter.Utskottet anser i huvudsak att gällande regler och förslagen i propositionenger tillfredsställande möjligheter att fä skäligheten av arrendeavgiftenprövad. Tvä motioner (vpk) om åtgärder för att komma till rättamed obilliga villkor i arrendeavtal avstyrks av utskottet med hänvisning ihuvudsak till att lagstiftningen ger betryggande garantier för att oskäligaavtalsvillkor inte tillämpas mot en arrendator. Utskottet anser i likhet med departementschefen att bl. a.resultatet av rältegångsutredningens arbete bör avvaktas innan ställning laslill frågan om en ändrad processordning i arrendetvister. En motion (m) ominrättande av en prejudikatinstans inom arrenderätten avstyrks härmed. En motion (c) med begäran om alt reglerna i jaktlagen omjordbruksar-rendatorers rätt till jakt skall överföras tillarrendelagstiftningen i jordabalken avstyrks av utskottet. Utskottet tillstyrker propositionens förslag i fråga omövergångsbestämmelserna för de nya arrendereglerna i jordabalken. I sambanddärmed avstyrker utskottet ett motionsyrkande (c), vari framställts yrkande omall ikraftträdandebestämmelserna för arrendatorns överlåtelserätt bör få enannan utformning än som föreslagits i propositionen. Mot beslutet reserverarsig m- och c-ledamöterna. Frånsett några redaktionella ändringar tillstyrkerutskottet de nu behandlade förslagen i proposition 136 i övrigt och förslageti proposition 137 i nu aktuella delar. Till betänkandet har fogats två särskilda yttranden (vpk)beträffande generella investeringsregler och obilliga arrendevillkor. I proposition 1983/84:136 föreslärregeringen () efter hörande av lagrådet att riksdagenantar i propositionen framlagda förslag till 1. lag omändring i jordabalken, 3. lag om ändringi lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändringi lagen (1957:390) om fiskearrenden. Ett ipropositionen framlagt förslag till lag om arrendatorers rätt att LU1983/84:35 4 förvärva arrendestället (lagförslag 2) avses bli behandlatav . I proposition 1983/84:137föreslår regeringen() såvitt nu är i fråga att antar ett ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder. Över lagförslaget har lagrådets yttrandeinhämtats. Lagförslagen under 1 och 4 ovan har intagits i bilaga 1.Regeringens förslag till ändringar i lagen om arrendenämnder och hyresnämnder med undantag för de ändringar som föranleds av förslaget till lag omarrendatorers rätt alt förvärva arrendestället framgår av bilaga 2. Beträffande propositionernas huvudsakliga innehållhänvisas till vad UtskoUel anför på s. 7 f. Vid 1982/väckta fristående motioner 1982/83:719 av ()vari yrkas att hos regeringen begär utredning om inrättandet avprejudikatinslans inom arrenderätten. 1982/83:1219 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär ändringi jordabalken i enlighet med vad som anförts i motionen. I motionen behandlas kolonilrädgårdsinnehavarnas rättsligaställning. 1982/83:1226 av (vpk)vari yrkas att hos regeringen begär förslag lill sädana förändringaroch tillägg i gällande lagstiftning, som kan hindra inslag ijordarrendekontrakt, vilka på ett för arrendatorn obilligt sätt går utöver vadsom föranleds av själva arrendeförhållandet. 1982/83:1760 av m.fl. (c) vari yrkas att hos regeringen anhåller om att bestämmelsen omjakträtt för jordbruksarrendator tas in i jordabalken. 1982/83:1762 av m.fl. (c) vari yrkas att hos regeringen hemställer om förslag tillklarare och rättvisare ersättningsregler i samband med frånträde av arrende ienlighet med vad som anförs i motionen. Vid 1983/väcktafristående motioner 1983/84:726av Bo Finnkvist (s) vari yrkas a« somsin mening LU 1983/84:35 5 gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om reglering av avgifterna förfritidstomter. 1983/84:763 av (vpk) och (vpk) vari yrkas att hos regeringen anhåller om utredning och förslagtill undanröjande av obilliga bestämmelser i arrendekontrakt. 1983/84:1159 av () och () vari yrkas all som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om åtgärder som begränsar arrendekostnaderna för fritidstomteri syfte att underlätta för flera att få tillgång till fritidsboende. III.Med anledning av proposition 1983/84:136 väckta motioner 1983/84:2782 av m. fl. (s) vari yrkasall som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts. Imotionen behandlas, såvitt nu är i fråga, investeringar vid jordbruksarrendeoch skötsel av jordbruksmark. 1983/84:2783av () och () vari yrkas 1. att beslutar att avslå förslaget attinföra 9 kap. 17 a § jordabalken, 2. att beslutar att avslå de föreslagnaändringarna i 9 kap. 31 § jordabalken. 1983/84:2784 av () och LennartAndersson (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om förslag till förbättring avkoloniträdgårdsinnehavares rättsliga ställning. 1983/84:2785 av () vari yrkasatt beslutar införa besittningsskydd för ettåriga avtal omsidoarrende i enlighet med vad som anförts i motionen. 1983/84:2786av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att med ändring i proposition 1983/84:136beslutar att bestämmelserna rörande täckdikning ändras i enlighet med vad somanförs i motionen, 2. att med ändring i proposition 1983/84:136beslutar alt bestämmelserna rörande av myndighet påfordrade åtgärder ändras ienlighet med vad som anförs i motionen, 4. att med ändring i proposition 1983/84:136beslutar all bestämmelserna rörande skötsel av arrendeställen ändras i enlighetmed vad som anförs i motionen, 5. att med ändring i proposition 1983/84:136beslutar att hos regeringen begära förslag lill lagstiftning rörandearrendators investeringar och ersättning härför. LU 1983/84:35 6 1983/84:2787avMartin m. fl. (c) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 3. altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om a) investeringsskyldigheten för jordägare, b) översyn av vissa arrendeformer, 4. attriksdagen beslutar att de i propositionen föreslagna reglerna för överlåtelse av arrenderätt skall tillämpas först fr. o. m. den tidpunkt då jordägaren tidigast kan säga upp avtalet genom uppsägning efter ikraftträ dandet. 1983/84:2788 av i m. fl. (m)vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs i fråga om investeringar vid jordbruksarrende. Arrende föreligger när någon upplåter jord tillnyttjande mot ersättning. Upplåtelse kan ske i form av jordbruksarrende,bostadsarrende, anläggningsarrende eller lägenhetsarrende. Dessa arrendeformerregleras 1711 kap. jordabalken (JB). När fiskerätt upplåts kan det ske somfiskearrende. Bestämmelser härom finns i lagen (1957:390) om fiskearrenden.Rätten för någon att jaga pä annans mark regleras i lagen (1938:274) om rätttill jakt. Sedanlänge har arrende varit av väsentlig betydelse för det svenska jordbruket. Avdel totala antalet jordbruksföretag är f. n. brukningsenheter somhelt arrenderas av brukaren och brukningsenheter som består avbåde arrenderad och ägd mark. Det är alltså bara omkring hälften av allajordbruksföretag som helt ägs och brukas av jordägaren. Mot denna bakgrundframstår det som angeläget all arrendelagstiftningen har en utformning somtillgodoser jordbrukspolitiska aspekter. Viktigt är vidare att arrendereglernainnebär en rimlig avvägning mellan jordägarens och arrendatorns intressen ochatt de inte medför negativa effekter när det gäller utbudet av arrendemark. Detär också betydelsefullt att reglerna varken gynnar eller missgynnarjordbruksarren-dalorerna i förhållande till dem som driver jordbruksföretag påegen mark eller med andra ord all reglerna är konkurrensneutrala. Genominförandet av JB tillskapades en enhetlig lagstiftning för allajordbruksarrenden. JB trädde i kraft och innebar också bl.a. att jordägaren och arrendatorn fick en i förhållande lill äldre lagstiftningökad avtalsfrihet i ekonomiska frågor. Avsikten var bl. a. att man LU 1983/84:35 7 härmedskulle tillgodose jordbrukspolitiska effektivitetsmål. somavtalsfriheten ökade fick jordbruksarrendalorn i fiera avseenden en bättreställning, bl. a. när det gäller besittningsskyddet. År1974 uttalade sig (LU 1974:35) med anledning av motioner för en nyutredning av vissa arrenderättsliga frågor. tillkalladesarrendelagskommittén för att göra den begärda översynen. Ytterligarereformfrågor kom sedermera under kommitténs prövning, bl. a. frågor rörandeinvesteringar på arrendestället, överlåtelse av arrenderätten och omsidoarrenden. Arrendelagskommitténframlade betänkandet (SOU 1978:36) Arrenderätt 1, Jordbruksarrendatornsbesittningsskydd m. m. På grundval av betänkandet genomfördes (prop.1978/79:183, LU 1978/79:23) ändringar i bl. a. reglerna om arrendatorers besittningsskydddå jordägaren själv vill överta arrendestället. Även reglerna om hurarrendeavgiften skall bestämmas då avtalet förlängs ändrades. a. att större hänsyn skall tas lill arrendeställets avkastningsförmåga. Arrendelagskommitténavlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1981:80) Arrenderätt 2, Regler ominvesteringar i arrendejordbruket m. m. Kommitténs förslag innebär enomfattande omarbetning av reglerna på arrendeområdet. Betänkandethar efter remissbehandling lagts till grund för förslagen i proposition 136.Vissa av de förslag som lagts fram i betänkandet bör enligt propositionen dockinte genomföras . Detta gäller bl, a, arrendatorers rätt till ersättning förgenerella investeringar, underarrendatorernas ställning och processordningen iarrendetvister. slutfört sitt uppdrag har pä begäran (LU1982/83:27) en särskild kommitté tillkallats för att utreda frågan ominförandet av en friköpsrätt för innehavare av s, k, historiska jordbruksarrendenoch av en friköpsrätt till tomtmark, Idet följande kommer utskottet efter en redogörelse för propositionernashuvudsakliga innehåll alt ta upp de frågor i propositionerna som föranlettmotionsyrkanden eller som eljest tilldragit sig utskottets uppmärksamhet. De i proposition 136 framlagda förslagen berörfrämst reglerna om jordbruksarrenden och syftar till att förbättraarrendatorernas räUsliga ställning. LU1983/84:35 8 Förslagen innebär att jordägarenåläggs en principiell skyldighet alt utföra sådana investeringar på ettjordbruksarrendeställe som påfordras av en myndighet, t, ex, enligt hälso- ochmiljöskyddslagsliflningen. Vidare föresläs att den nuvarande dispositiva regelnom rätt för arrendatorn att få ersättning för ny täckdikning görs tvingande. Förslagen innebär vidare att jordbruksarrendatorns rättatt överlåta arrenderätten utvidgas, Arrendatorn får överlåta arrenderättentill make eller avkomling, om arrendenämnden ger tillstånd lill det. Sådanttillstånd skall lämnas om inte jordägaren har befogad anledning att motsättasig överlåtelsen. Vidare föreslås ändringar i reglerna om förfarandet vid förlängnings-och villkorslvister vid jordbruks- och bostadsarrenden. Därvid stärksarrendatorns ställning bl, a, genom alt jordägaren blir skyldig alt hänskjutaen tvist till arrendenämnden, om han vill ha till stånd en ändring i detbestående arrendeförhållandet, I fråga om anläggningsarrende föreslås attmedlingsförfarandet görs effektivare, I propositionen föreslås också att maximitiden förupplåtelse av jordbruksarrenden sänks lill och att en nu gällandesärregel om upplätel-setiden vid kommunala jordbruksarrenden slopas. Vidareinnebär propositionen att det införs en lidsfrist om en månad från detarrendeavtalet ingicks inom vilken en ansökan om godkännande av ettavtalsvillkor (dispens) får göras hos arrendenämnden. Den nyalagstiftningen föreslås träda i kraft , I proposition 137 framläggs förslag till ändringar i lagenom arrendenämnder och hyresnämnder. Förslaget innefattar i huvudsakföljdändringar till de i propositionen föreslagna ändringarna ihyreslagstiftningen. En nyhet är att elt förenklat prövningsförfarande skallkunna användas i s, k, massärenden. Också detta lagförslag skall träda i kraftden , Enligigällandebestämmelser (9 kap,15 22 §§ JB) har varken arrendatorn eller jordägaren någon skyldighet attförbättra arrendestället , Arrendatorn har dock i två fallrätt till ersättning av jordägaren för utförda förbättringar. Det ena falletär då arrendatorn avhjälper vissa brister som har förelegat vid tillträdet (9kap. 16 § JB). Det andra fallet gäller ny täckdikning och vissa andrafristående förbättringar. Utför arrendatorn ny täckdikning har han rätt tillersättning för arbetet med belopp som fastställs av arrendenämnden (9 kap. 21 §första stycket JB). En förutsättning är dock att arrendenämnden har funnitåtgärden behövlig med hänsyn till en ändamålsenlig planläggning av jordbruketpå arrendestället. Ökar arrenderättens värde genom ny täckdikning ärarrendatorn skyldig att godta en skälig höjning av arrendeavgiften (9 kap, 22 §JB), Har arrendatorn utfört vissa andra fristående förbättringar, såsom anlagt LU 1983/84:35 9 markväg,förbättrat ägoanordningen eller vidtagit annan åtgärd som medfört varaktignytta för jordbruket, har han vid avräkning rätt till ersättning med belopp sommotsvarar vad arrenderätten ökat i värde (9 kap, 21 § andra stycket JB), Rättentill ersättning för ny täckdikning och andra fristående förbättringarföreligger endast om inte annat avtalats. Jordägarenär å sin sida skyldig alt utföra och bekosta vissa förnyelsearbeten påarrendestället. Detta gäller beträffande byggnad, täckdikning eller annananläggning som har blivit så skadad eller sliten att den inle längre fyllersitt ändamål utan behöver byggas om eller ersättas med en ny (9 kap, 18 § JB),En förutsättning för jordägarens byggnadsskyldighet är alt anläggningen behövsmed hänsyn lill en ändamålsenlig planläggning av jordbruket på arrendestället.En annan förutsättning är att arbetet inte ingår i arrendatorns allmännaskyldighet att vårda och underhålla arrendestället. Jordägarensbyggnadsskyldighet omfattar inle heller byggnad eller anläggning som genomarrendeavtalet är undantagen från arrendatorns underhållsskyldighet. Harjordägaren fullgjort sin byggnadsskyldighet och har arrenderättens värde ökatgenom arbetet, är arrendatorn skyldig att godta en skälig höjning avarrendeavgiften (9 kap, 22 § JB), Arrendelagskommitténföreslog i sitt belänkande regler som innebar all arrendatorn hosarrendenämnden kunde ansöka om tillstånd all göra investeringar som medfördevaraktig nytta för jordbruket på arrendestället. Vid arrendets upphörandeskulle jordägaren betala ersättning till arrendatorn med ett belopp sommotsvarade vad arrendestället genom investeringen ökat i värde, Ilagrådsremissen med förslag till ändringar i arrendelagstiftningen uttalardepartementschefen (prop. s. 38) att det inte nu bör införas sädana generellainvesteringsregler som kommittén har föreslagit. Som skäl förställningstagandet framhålls bl, a, att remissinstanserna framfört mångainvändningar rörande de praktiska konsekvenserna av kommitténs förslag. På tvåpunkter läggs dock i lagrådsremissen fram förslag till bestämmelserbeträffande investeringar. Den ena gäller investeringar som påfordras av enmyndighet och den andra avser ny täckdikning, Islutprotokollet anför departementschefen (prop, s, 207) att frågan om generellainvesteringsregler bör utredas ytterligare. Avsikten är enligt departementschefenall lantbruksstyrelsen skall få i uppdrag att med beaktande av vad somframkommit under remissbehandlingen av kommitténs betänkande utforma förslagtill de regler som kan behövas i detta hänseende. Imotion 1983/84:2786 (vpk) hänvisar motionärerna till kommitténs förslag omgenerella investeringsregler. Enligt motionärerna bör regeringen på grundvalav kommitténs betänkande lägga fram förslag till lagstiftning. Imotionen yrkas att beslutar att hos regeringen begära förslag tilllagstiftning rörande arrendators investeringar och ersättning härför (yrkande5). LU 1983/84:35 10 Med hänsyn till remisskritiken torde enligtutskottets mening arrende-lagskommitténs förslag till generellainvesteringsregler inte kunna läggas till grund för lagstiftning. Utskottetanser därför i likhet med departementschefen att frågan bör bli föremål förytterligare utredning. Utskottet, som förutsätter att det aviseradeutredningsarbetet kommer till stånd, kan således inte biträdamotionärernas önskemål om ett förslag från regeringens sida.Motionsyrkandet bör i enlighet härmed avslås. Somnämnts ovan läggs i propositionen fram förslag om en principiell skyldighet förjordägaren att utföra sådana investeringar på arrendestället som påfordras aven myndighet. 1 den föreslagna nya bestämmelsen (9 kap, 17 a §JB) stadgas attom en myndighet har meddelat ett beslut som medför att arrendestället inte fåranvändas på avsett sätt utan att en befintlig anläggning byggs om eller ennyanläggning sker, skall jordägaren utföra arbetet. Bestämmelsen har utformatsefter mönster av 9 kap, 18 § JB om jordägarens skyldighet att reparera ellerersätta en befintlig byggnad, täckdikning eller annan anläggning. Del innebärbl, a, att jordägaren är skyldig att utföra arbete på grund av myndighetsbeslut endast om arrendenämnden funnit att anläggningen behövs med hänsyn ändamålsenlig planläggning av jordbruket pä arrendestället. Vidare harjordägaren ingen byggnadsskyldighet om arbetet ingår i arrendatorns löpandeunderhållsskyldighet eller om arbetet avser en sådan del av arrendestället somarrendatorn enligt avtalet är fritagen från att underhålla, I likhet med vadsom nu gäller vid jordägarens ny- och ombyggnadsarbeten skall arrendatorn varaskyldig all godta en skälig höjning av arrendeavgiften om arbetet somföranletts av en myndighets beslut har ökat arrenderättens värde, Imotion 1983/84:2783 (fp) yrkas avslag på propositionen i denna del (yrkande 1),Enligt motionärerna bör frågan om investeringar regleras mellan parterna ochinte genom tvingande lagregler. Förslaget i propositionen innebär, ansermotionärerna, att det blir omöjligt för jordägaren att vid arrendeavtaletsingående överblicka konsekvenserna av avtalet. Motionärernai motion 1983/84:2788 (m) anser att det är rimligt att jordägaren skall utförainvesteringar som påfordras av en myndighet. Enligt motionärerna bör sådanainvesteringar dock inte göras till en principiell skyldighet eftersom det ivissa fall kan vara tveksamt om en investering är lönsam. Jordägaren ocharrendatorn bör i varje enskilt fall få ta ställning till om man, i stället fören investering i t, ex, ett omodernt byggnadsbestånd, bör ändra driftensinriktning. Motionärerna yrkar att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs om investeringar (yrkande 1 delvis). Imotionerna 1983/84:2782 (s), 2786 (vpk) och 2787 (c) tas upp en fråga omjordägarens investeringsskyldighet dä viss anläggning genom arrendeavtalet ärundantagen från arrendatorns underhållsskyldighet. I motionerna nämns somexempel att ladugården ingår i arrendatorns underhålls- LU1983/84:35 11