bet · G701FöU16 · 1983-12-31 00:00:00 — omskyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret m.m. (prop. 1983/84:114) I proposition 1983/84:114,har regeringen(försvarsdepartementet) - efter föredragning av försvarsministern, statsrådetAnders Thunborg - föreslagit att anta av lagrådet granskade förslagtill 1. lagom skyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret, 2. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74), 3. lag om ändring i lagen (1940:358) med vissa bestämmelser till skyddför försvaret m.m., 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520), 6. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd. I propositionen föreslås en lag genom vilkencivilförsvarspliktiga kan åläggas att tjänstgöra inom annan verksamhet inomtotalförsvaret än civilförsvaret. Härigenom underlättas rekryteringen till deordnings- och bevakningsuppgifter som enligt beslut skall föras överfrån civilförsvaret till polisväsendet och försvarsmakten. Den nya lagen skallersätta lagen (1952:269) om skyldighet för civilförsvarspliktig att tjänstgöravid krigsmakten. De nya bestämmelsernaföreslås träda i kraft . De vid propositionenfogade lagförslagen har följande lydelse. 1Riksdagen 1983/84.10 saml. FöU1983/84:16 2 1 Förslag i proposition 1983/84:114 till Lag om skyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgörautanför civilförsvaret Härigenom föreskrivs följande. 1 § En civilförsvarspliktig är under de förutsättningaroch i den omfatt ning som anges i 12S I -3mom. civilförsvarslagen (1960: 74) skyldig att tjänstgöra i annan verksamhet inom totalförsvaret än samhet. Uttagning för sådan tjänstgöring skall verkställas av myndigheter som regeringen bestämmer. Skyldighet att tjänstgöra i verksamhet som är föienad med egentliga stridsuppgifier har dock bara de civilförsvarsplik tiga som har uttagits till ordnings- eller bevakningsuppgifter. Uttagen är att anse som inskriven enligt 17 S civilförsvarslagen. Den civilförsvarspliktige skall under tjänstgöringentillhöra den verksamhet som han deltar i, 2 § Är tjänstgöring enligt denna lagförenad med bruk av vapen, får den civilförsvarspliktige inte åläggas sådantjänstgöring, om det kan antas att bruk av vapen mot annan är så oförenligt medden civilförsvarspliktiges allvarliga personliga övertygelse att han intekommei' att fullgöra tjänstgöringen. 3 S Bestämmelserna i 12§ 5 mom,. 16, 18, 21. 77 och 78 SS, 79S 1-3 mom.. 81 och 83SS civilförsvarslagen(1960: 74) skall tillämpas på den som tjänstgör enligt denna lag. Vidtillämpningen av dessa bestämmelser skall med civilförsvaret avses verksamhetenligt denna lag. Denna lag träder i kraft den I juli1984. då lagen (1952: 269) om skyldighet för civilförsvarspliktig atttjänstgöra vid krigsmakten skall upphöra att gälla. 2 Förslag i proposition 1983/84:114 till Lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74) Härigenom föreskrivs att I och 6SS,12 S 5 mom.. 14. 19 och 65 SS civilförsvarslagen (1960: 74)'skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Förvshigeii lydelse Civilförsvaret har till uppgift atti de hänseenden regeringen bestämmer utöva sådan verksamhet för rikets försvar,som avser att skydda och rädda liv och egendom vid anfall mot riket och somicke åvilar försvarsmakten, så ock annan likartad verksamhet. För olika slag av civilförsvars\/erksamhet skola finnassärskilda tjiinste-grenar. ' Lagen omtryckt 1975: 712, FöU 1983/84:16 Regeringen äger förordna, attpersonal, som krigsplacerats Jör tjänstgöring inom tjänstcgrcnen ordnings- ochbevakningstjänst, skall, då riket är i krig. vara skyldig att i anslutning lillijänstegrenen åliggande uppgifter utöva jämväl sådan försv(U'Sverksainhet, someljest åvilar Jörsvarsnuikten. Sådan personal tillhör under krig försvarsmakten. Inom civilförsvarsområde utövasledningen av civilförsvaret under civilförsvarsberedskap samt, om regeringen ifråga om visst civilförsvarsområde så förordnar, även eljest av en c i v i I förs v a rsc he f. För civilförsvarschef skall finnas ställföreträdare. Civilförsvarschef och ställföreträdare utses avlänsstyrelsen, om ej regeringen för visst civilförsvarsomräde förordnarannoiiunda. För ledningen undercivilförsvarsberedskap av civilförsvaret inom civilförsvarsdistrikt, därledningsuppgifterna ej kunna fullgöras av civilförsvarschefen, skalllänsstyrelsen förordna en distriktschef. För distriktschef skall finnasställföreträdare. Det åligger tjänsteman vid polisväsendet och brandbefälsom är anställd hos kommu)] att nu>ttiiga uppdrag som avses i denna paragraf. Det åligger brandbefäl som är anställda hos kommunernaalt la emot uppdrag som avses i denna paragraf. 12 S' 5 mom. Om ej annat följer av tredje stycket, är civilförsvarspliktigvid fullgörande av civilförsvarsplikt inom det allmänna civilförsvaret ellerverkskyddet berättigad till dagpenning, särskild ersättning för tjänstgöring iviss befattning, reseförmåner, fri förplägnad. fri inkvartering och frisjukvård. När civilförsvarspliktig tjänstgör enligt I2S I mom, är han dessutomberättigad till fälttraktamente, .Avlider civilförsvarspliktig under tid då hanär berättigad till fri sjukvård, utgår begravningshjälp till hans dödsbo. Under sådan föreskriven tjänstgöring i det allmänna ciilförsvaret >omful!göres efter inskri\ning icivilförsvaret och under föreskriven ijänstgiiring vid fcirsvarsnuiklenmeddelar staten grupplivförsäkring för dödsfall ät civilförsvarspliktig. Under sådan föreskriven tjänstgöring i det allmännacivilförsvaret som /////,i,'i'>;'.s efter inskrivning i civilförsvaretmeddelar staten grupplivförsäkring för dödsfall åt civilförsvarspliktig. - Senaste Ivdelse 1977: 111. 'Senaste lydelse 1983: 331. 1* 1983/84. FöU 1983/84:16 Om ej regeringen föreskriver annat, utgår förmån enligt första stycket ej för dygn, under vilket tagas i anspråk för tjänstgöring och färd till eller från tjänstgöringsplatsen. Om civilförsvarspliktigs rätt till familjebidrag och ersättning för skada eller sjukdom som han ådrager sig under tjänstgöring föreskrives i familjebidragslagen (1978: 520). lagen (1977: 265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977: 266) om statlig ersättning vid ideell skada. HS' Om befrielse för vissa befattningshavare eller yrkesgrupper från fullgörande av civilförsvarsplikt äger regeringen meddela bestämmelser. Förklarar civilförsvarspliktig alt bruk av vapen mot annanicke är förenligt med hans allvarliga personliga övertygelse och gör han genominlyg av minst två trovärdiga personer sannolikt, att hans inställning tillvapenbruk är allvarligt grundad, får tjänstgöring Inom ordnings- ochbevakningstjänsten icke åläggas honom. Då civilförsvarspliktig första gången gjort framställning,som avses i andra stycket, skall han intill dess ärendet slutligt avgjortsvara fri från skyldighet alt tjänstgöra inom ordnings- och bevakningstjänsten. tjänstgöringsskyldighetutanför civilförsvaret finns (1984: 000) om skyldighet för civilförsvarspliktigaalt tjänstgöra utanför civilförsvaret. Under högsta civilförsvarsberedskap ./'c;/- inte den som är inskriven i civilförsvaret och krigsplacerad för tjänstgöring i det lokala civilförsvaret lämna civilförsvars-området utan medgivande av civilförsvarschefen eller den civilförsvarschefen bestämmer. Under högsta civilförsvarsberedskapmå ej den. som är inskriven i civilförsvaret och krigsplacerad förtjänstgöring i lokalt civilförsvar, utan medgivande av civilförsvarschefeneller den civilförsvarschefen bestämmer lämna civilförsvarsområdet, sårida ejtjänstgöring utanför området ålagts honom enligt lagen den 17 december 1943om polisens ställning under krig. Vad sålunda stadgats skall ickeutgöra hinder för den som har sin arbetsplats eller stadigvarande bostad utomcivilförsvarsområdet att. dä hans tjänstgöring i civilförsvaret tillåter det.begiva sig till arbetsplatsen eller bostaden. "SenasteIvdelse 1978: 526, FöU 1983/84:16 får besikta en anläggning eller byggnad jör att ta reda på vilka åtgärder som har vidtagits eller bör vidtas där till skydd mot skada av fientlig verksamhet eller för att se om anläggningen eller byggnaden lämpligen katt användas för civilförsvaret. För utrönande av vilka åtgärder somvidtagits eller böra vidtagas inom eller vid anläggning eller byggnad förbevakning, som ankommer på civilförsvaret, eller eljest till skydd mot skadaav fientlig verksamhet, som ock i vad mån anläggningen eller byggnaden lämpligenkan användas för civilförsvaret äger civilförsvarsmyndighet besiktigaanläggningen eller byggnaden. För utrönande om och i vad månskyddsrum bör anordnas eller förberedas inom anläggning eller byggnad ägerkommunen besiktiga anläggningen eller byggnaden. Denna lag träder i kraft den 1 juli1984. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för dem som efter lagensikraftträdande alltjämt är krigsplace-rade för tjänstgöring inom tjänstegrenenordnings- och bevakningstjänst samt för den verksamhet som har samband medderas tjänstgöring. 3 Förslag i proposition 1983/84:114 till Lag om ändring i lagen (1940: 358) med vissa bestämmelsertill skydd Härigenom föreskrivs att 5S lagen (1940: 358)' med vissabestämmelser till skydd för försvaret m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Ägare eller innehavare av anläggning,som avses i4§, är skyldig att tillåta besiktning av anläggningen genomlänsstyrelsens försorg för utrönande av vilka åtgärder enligt 4§ som kunnaerfordras ävensom att tåla sådan åtgärd, om han icke själv är skyldig attvidtaga den. Medför åtgärden kostnad eller skada för honom är han berättigadlill ersättning enligt vad som stadgas I 4§. Ägaren eller innehavaren av enanläggning som avses i 4§ är skyldig att tillåta att besiktarden för att la reda på vilka åtgärder enligt 4§ som kan behövas. Ägaren ellerinnehavaren är också skyldig att tåla att sådana åtgärder vidtas i de fall haninte själv skatt vidta dem. Medför åtgärden kostnad eller skada för honom' harhan rätt lill ersättning enligt vad som föreskrivs i 4 §. ' Lagen omtryckt 1960: 75. FöU 1983/84:16 Då bevakningen av en anläggningeller en byggnad ankonuner på jörsvarsmakten. får en militär myrulighet besikladen för att ta reda på. vilka åtgärder som har vidtagits etter hör vidtas förbevakningen. Denna lag träder i kraft den . 4 Förslag i proposition 1983/84:114 till Lag om ändring ibrottsbalken Härigenom föreskrivs att 22 kap. 14S 'skall hanedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 22 kap. 14 S- Under beredskapstillstånd och då riket är i krig skallsåsom krigsman anses, förutom den som på grund av 21 kap. 20 S eller med stöddärav givna bestämmelser är krigsman, jämväl envar annan som ärtjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten, i den mån ej regeringen annorlundaförordnar. Vad som sägs om krigsman skall, dä riket är i krig, äga motsvarandetillämpning å polisman vilken, utan att vara tjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten,är skyldig att deltaga i rikets försvar, å skyddsvakt som har förordnats medstöd av 10 S lagen (1940: 358) med vissa bestämmelser till skydd för försvaretm.m. samt å den som tillhör sådan tjän-siegren inom civilförsvaret, varspersonat jämlikt regeringens förordnande är skyldig alt utöva verksamhet somåvilar försvarsmakten. Under beredskapstillstånd och då riket är i krig skallsåsom krigsman anses, förutom den som på grund av 21 kap. 20 S eller med stöddärav givna bestämmelser är krigsman, jämväl envar annan som ärtjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten, iden mån ej regeringen annorlundaförordnar. Vad som sägs om krigsman skall, då riket är i krig. äga motsvarandetillämpning å polisman vilken. , utan att vara tjänstgöringsskyldig vid försvarsmakten,är skyldig att deltaga i rikets försvar samt å skyddsvakt som har förordnatsmed stöd av 10 S lagen (1940: 358) med vissa bestämmelser till skydd förförsvaret m.m. = Senaste lydelse 1980: 579, FöU1983/84:16 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som eljest underberedskapstillstånd eller då riket är i krig vistas vid avdelning avförsvarsmakten, som är i fält eller tjänstgör under liknande förhållanden,skall ock anses såsom krigsman. Beträffande krigsfånge, krigsdeltagare som internerats vidkrig under vilket riket är neutralt och utländsk man som vistas blandkrigsfångar eller internerade krigsdeltagare för att utöva sjukvård ellerandlig vård skall i tillämpliga delar gälla vad för krigsman är stadgat. Denna lag träder i kraft den 1 juli1984. För dem som efter lagens ikraftträdande alltjämt är krigsplacerade förtjänstgöring inom tjänstegrenen ordnings- och bevakningstjänst gäller äldrebestämmelser fortfarande. 5 Förslag i proposition 1983/84:114 till Lag om ändring i familjebidragslagen (1978: 520) Härigenom föreskrivs att 3§familjebidragslagen (1978:520) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§' Med tjänstepliktig avses densom har inkallats för att 1. enligt värnpliktslagen (1941: 967)eller lagen (1966:413) om vapenfri tjänst fullgöra grundutbildning ellerrepetitionsutbildning i omedelbar anslutning till grundutbildningen, 2. fullgöra sådan föreskrivenutbildning till befattning för kompanibefäl eller motsvarande utbildning somicke fullgörs enligt värnpliktslagen, 3. tjänstgöra vid hemvärnet ellerfrivilligt utbilda sig för eller tjänstgöra i befattning inom totalförsvaret,om utbildningen eller tjänstgöringen skall pågå minst ochicke ger rätt till dagpenning som motsvarar vad värnpliktig erhåller underrepetitionsutbildning eller rätt till lön enligt de grunder som gäller föranställd personal. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av bestämmel- serna omnäringsbidrag avses med serna om näringsbidrag avses med tjänstepliktig även den som inkal- tjänstepliktig även den som har in läts för att fullgöra tjänstgöring en- kallats för att fullgöra tjänstgöring ligt civilförsvarslagen (1960: 74) enligt civilförsvarslagen (1960: 74) och den som har inkallats till annan eller lagen (1984: 000) om skyldig- utbildning eller tjänstgöring enligt het för civilförsvarspliktiga att värnpliktslagen eller lagen om va- tjänstgöra utanför civilförsvaret penfri tjänst än som anges första och den som har inkallats till annan stycket. värnpliktslageneller lagen om vapenfri tjänst än som anges i första stycket. Denna lag träder i kraft den I juli1984. 'Senaste lydelse 1981: 417, FöU1983/84:16 8 6 Förslag i proposition 1983/84:114 till Lag om ändring i lagen (1977: 265) om statligtpersonskadeskydd Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(1977: 265) om statligt personskadeskydd skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse IS' Denna lag gäller ersättning avstaten vid personskada och tillämpas på 1. densom fullgör tjänstgöring el- 1. den som fullgör tjänstgöring el ler genomgår utbildning eller in- ler genomgår utbildning eller in skrivningsprövning enligt värn- skrivningsprövning enligt värn pliktslagen (1941:967), lagen pliktslagen (1941:967), lagen (1966: 413) om vapenfri tjänst, ci- (1966: 413) oiti vapenfri tjänst, ci vilförsvarslagen (1960: 74) t'//cr 6 § vilförsvarslagen (1960:74), 6S la- lagen(1981: 292) om tjänsteplikt för gen (1981: 292) om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samt hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m., veterinärpersonalm.m. (1984:000) om skyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanförcivilförsvaret. 2. den som deltager iräddningstjänst eller övning med brandstyrka enligt brandlagen (1974: 80), skyddsarbete enligt lagen (1960: 331) om skyddsåt gärder vid olyckor i atomanläggningar m. m. eller flygräddningstjänst en ligt luftfartslagen (1957: 297), 3. den som är intagen för vård i kriminalvårdsanstalt, iett hem som avses i 12§ lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga, i etl hem som avses i 11 § lagen (1981: 1243) om vård av missbrukare i vissa fall samt den som är häktad eller anhållen eller i annat fall intagen eller tagen i förvar i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Regeringen får föreskriva att lagen skall tillämpas ävenpå den som frivilligt deltager i verksamhet inom totalförsvaret eller i annatfall än som avses i första stycket deltager i verksamhet för att avvärja ellerbegränsa skada på människor eller egendom eller i miljön. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1981: 1250. FöU 1983/84:16 9 1983/84:2583 av () och HugoBergdahl (fp) vari yrkas att hos regeringen begär sådan ändring avåldersgränserna för värnpliktslagen att individer längre än kanianspråktas i militära enheter i de fall där ett längre utnyttjande är tillfördel för beredskap och rationellt användande av totalförsvarets personal. Det har länge varit en aktuell fråga att föra övercivilförsvarets ordnings-och bevakningstjänst till någon annan huvudman. Underårens lopp har flera utredningar förordat detta. Det främsta skälet har varitatt genom att avväpna civilförsvaret förbättra det folkrättsliga skyddet ochsäkerheten för civilförsvarets personal i krig. Ett annat skäl har varit velat göra civilförsvaret till en rent humanitär organisation. Iproposition 1979/80:100 (bil. 7) föreslog regeringen att civilförsvaretsbevakningsuppgifter skulle föras till försvarsmakten och ordningsuppgifternatill polisväsendet. Detta godtogs av (FöU 1979/80:13, rskr 316). Försvarsministern konstaterar att det behövs någonform av pliktlag för att lösa frågan om rekrytering av personal till deordningsuppgifter som förs över till polisväsendet. För bevakningsuppgiftemakan det enligt hans mening inte uteslutas att det kan komma attbehövas en särskild plikt vid sidan av värnplikten som en kompletterandemöjlighet att rekrytera personal. Han pekar också på att personalförsörjningenär aktuell även inom andra verksamhetsfält inom totalförsvaret. Sammanfattningsvisuttalar försvarsministern att någon form av tjänsteplikt behövs för att kunnarekrytera personal till sådana områden inom totalförsvaret som inte omfattas avcivilförsvarsplikten eller värnplikten samt för att kunna öva denna personal ifredstid. Lagstiftning är därför nödvändig, uttalar han. Tillgmnd för regeringens förslag att genom en särskild lag ålägga decivilförsvarspliktiga en skyldighet att tjänstgöra utanför civilförsvaretligger en departementspromemoria (Ds Fö 1983:4) och remissyttranden över denna.Flera remissinstanser är kritiska och menar att man inte når målet att heltavväpna civilförsvaret så länge vissa civilförsvarspliktiga kommer att varabeväpnade. Försvarsministern uttalar i sin allmänna motivering tilllagförslagen att han inte kan dela den uppfattning som ligger bakom kritiken.Farhågorna att civilförsvaret och dess personal skulle kunna komma attbetraktas på ett felaktigt sätt bara därför att civilförsvarspliktiga tjänstgörinom andra verksamhetsområden är enligt hans mening överdrivna. FöU 1983/84:16 10 sammanhangetväsentliga måste vara - anför han - att det inte finns beväpnad personal icivilförsvarets verksamhet. Han anser att det är en lämplig lösning att genomen särskild lag ålägga civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanförcivilförsvaret. Imotion 2583 (fp) uttalar motionärerna att det inte är en tilltalande lösningatt använda civilförsvarsplikten för att placera personer i beväpnade enheter.De anser att detta kan bidra till missförstånd rörande civilförsvaretsverksamhet. Motionärerna förordar att man i stället använder värnplikten för deenheter som är beväpnade. För att göra detta möjligt föreslår de attvärnpliktens övre åldersgräns höjs från 47 till . Utskottetvill till en början slå fast att den som blir skyldig att tjänstgöra enligt denföreslagna nya lagen inte i något avseende tillhör civilförsvaret utan istället den verksamhet som han eller hon deltar i. De som tas ut till ordnings-eller bevakningsuppgifter tillhör alltså polisväsendet resp. försvarsmakten.Mot denna bakgrund delar utskottet försvarsministerns uppfattning att denrekrytering med hjälp av plikfiag som är nödvändig för bl. a. dessa uppgifterlagtekniskt bör regleras på föreslaget sätt. Utskottet delar-alltså inte defarhågor om missförstånd beträffande civilförsvarets verksamhet som haruttryckts av remissinstanser och i motion 2583. Inte heller i övrigt harutskottet funnit anledning till erinran mot lagförslagen. Imotion 2583 förs ett vidare resonemang som bygger på uppfattningen attrekryteringen till ordnings- och bevakningsuppgifter hellre borde gmndas påvärnplikten. Motionsyrkandet innebär förslag om en höjning av värnpliktens övregräns. Konsekvenserna av en sådan åtgärd kan enligt utskottets mening knappastöverblickas utan att man ser över hela systemet av pliktlagar. En sådan översynär f. n. inte aktuell. På kortare sikt kan konstateras att 1983 årsvärnpHktsutbildningskommitté enligt sina direktiv (Dir. 1983:51) skall lämnaförslag om utgångspunkter för de fortsatta övervägandena avseende värnpliktsutbildningensutformning års försvarsbeslut. Kommittén har att utgå från attprincipen om allmän värnplikt för män skall ligga fast. Arbetet bör i huvudsakvara slutfört . Utskottet kan intetillstyrka att bifaller motionen. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet l.att antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om skyldighet för civilförsvarspliktiga atttjänstgöra utanför civilförsvaret, 2. att antar det genom propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74), 3. att antar det genom propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1940:358) med vissa bestämmelser till skydd förförsvaret m.m., 4. att antar det genom propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i , FöU 1983/84:16 11 5. att antar det genom propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i familjebidragslagen (1978:520), 6. att antar det genom propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, 7. att avslår motion 1983/84:2583 om ändring av värnplikten. (), (), i (c), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), () och (). EricHägelmark (fp) anser dels att den del av utskottets anförande som på s.10 börjar "Utskottet vill" och slutar "bifaller mofionen"bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att den som blir skyldig att tjänstgöra enligt den föreslagna nyalagen inte i något avseende tillhör civilförsvaret utan i stället denverksamhet som han eller hon deltar i. De som tas ut till ordnings- ellerbevakningsuppgifter tillhör alltså polisväsendet resp. försvarsmakten. Utskottetdelar emellertid motionärernas uppfattning att den rekrytering med hjälp avpliktlag som är nödvändig för bl. a. dessa uppgifter lagtekniskt hellre hadebort gmndas på värnplikten. Motionsyrkandetinnebär förslag om en höjning av värnpliktens övre gräns. Härigenom skulle detbl. a. bli möjligt att utnyttja värnpUkten för ordnings- ochbevakningsuppgifterna. Självfallet skulle långt ifrån alla värnpliktiga som äräldre än tas i anspråk för plikttjänstgöring med stöd av värnpliktslagen. Utskottetanser att regeringen efter nödvändig beredning bör lämna förslag till riksdagenom en sådan ändring av värnplikten som åsyftas i motionen och om en annorlundalagteknisk reglering av rekryteringen till ordnings- och bevakningsuppgifterna.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Iavvaktan på de lagförslag som utskottet fömtsätter att regeringen senare kommeratt lämna bör godta nu ifrågavarande lagförslag. FöU 1983/84:16 12 delsatt utskottets hemställan i moment 7 bort ha följande lydelse: 7. att med anledning av propositionen ochmed bifall till motion 1983/84:2583 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört om en ändring av värnplikten. minab/gotab 78424 1984