bet · G701JoU37 · 1983-12-31 00:00:00 — attriksdagen lämnar motionerna 1983/84:846, 1983/84:2084 och 1983/84:2119 yrkande1 utan ytterligare åtgärd, 30. beträffandeanimalie- och foderproduktion attriksdagen lämnar motionerna 1983/84:1022, 1983/84:2330, 1983/84:2331 och1983/84:2332 utan ytteriigare åtgärd, 31. beträffandesänkning av fettvaruavgiften attriksdagen lämnar motion 1983/84:1859 utan ytterligare åtgärd, 32. beträffande utredning omjord- och skogsbrukets utvecklingsmöj ligheter attriksdagen avslår motion 1983/84:1852 yrkande 1, 33. beträffandeförsöksverksamhet med statliga jordbruk Jf att avslår motion 1983/84:1845. JoU 1983/84:37 30 Närvarande:Einar (), (), i (), GretheLundblad (s), (), (), (), (), (), (), JohnAndersson (vpk), (), (), ()och (). 1.Den statliga rådgivningen till jordbruket (mom. 6 och 7) i (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i Ukhet med flera av motionärerna att förslaget om en ökadavgiftsfinansiering av den statliga rådgivningen till jordbruket med 10 milj.kr. innebär en viktig principiell förändring av lantbruksnämndernas verksamhetoch rådgivning, som ställer delvis nya krav på verksamhetens inriktning ochmarknadsföring. Naturligtvis medför detta i så fall omställningsproblem iolika avseenden dels för nämndernas personal, dels för jordbrukarna, som sedanlänge kostnadsfritt fått rådgivning av konsulenterna. Nuförehggande förslag för finansieringen innebär enligt utskottets mening såstora ingrepp i verksamheten att uppstäUda mål och riktlinjer heltförändras. Utskottet fruktar att det kommer att uppstå stora svårigheter attbryta ut rådgivningen och särbehandla denna utan starka funktionsstörningar ihela verksamheten. De problem som kan uppstå under en övergångstid har ocksåpåtalats av företrädare för lantbruksdirektörerna i en skrivelse tilllantbruksstyrelsen. Den uppdelning mot avgiftsbeläggning av viss verksamhetsom nu förutsätts ske befaras inte kunna organiseras under den relativt knappatid som står till nämndernas förfogande. Utskottetfinner dessa invändningar mot ett genomförande fr. o. m. halvårsskiftet 1984berättigade och anser i likhet med vad som framförts i motion 2922 att denföreslagna organisationsförändringen bör senareläggas . Detta serutskottet mera som en ändamålsenlig anpassning i anledning av de påtaladeproblemen än som en principieU invändning gentemot denna del avförhandlingsuppgörelsen. Motnu angiven bakgrund bör propositionen i vad den avser finansieringen av denstatliga rådgivningen till jordbruket avslås. Detta innebär att utskottetställer sig bakom de yrkanden härom som förts fram i motionerna 2919 (c), 2920(c) och 2922 (m). Yrkandet i motion 2917 (vpk) blir inte längre aktuellt omriksdagen bifaller utskottets förslag och bör därför avslås. JoU1983/84:37 31 dels utskottets hemställan under 6 och 7 bort ha följandelydelse: 6. att riksdagenmed anledning av motionerna 1983/84:2919 och 1983/84:2920 samt med bifall tillmotion 1983/84:2922 avslår regeringens förslag i fråga om finansieringen av denstatliga rådgivningen till jordbruket, 7. att riksdagenavslår motion 1983/84:2917, Den statliga rådgivningen till jordbruket (mom. 6 och7) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med "Utskottet, som" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med flera av motionärerna attförslaget om en ökad avgiftsfinansiering av den statliga rådgivningen filljordbruket med 10 milj. kr. innebär en viktig principiell förändring avlantbruksnämndernas verksamhet och rådgivning, som ställer delvis nya krav påverksamhetens inriktning och marknadsföring. Naturligtvis medför detta i så faUomställningsproblem i olika avseenden, dels för nämndernas personal samt delsför jordbrukarna, som kostnadsfritt fått rådgivning av konsulenterna. Nuföreliggande förslag för finansieringen innebär enligt utskottets mening såstora ingrepp i verksamheten att uppställda mål och riktlinjer heltförändras. Utskottet fruktar att det kommer att uppstå stora svårigheter attbryta ut rådgivningen och särbehandla denna utan starka funktionsstörningar ihela verksamheten. a. kan man befara att familjejordbruket, avkostnadsskäl, tvingas avstå från en önskvärd rådgivning och på det sättetriskera att halka efter i utvecklingen. Mot nu angiven bakgrund bör propositionen i vad den avserfinansieringen av den statliga rådgivningen till jordbruket avslås. Dettainnebär att utskottet ställer sig bakom de yrkanden härom som förts fram imotionerna 2919 (c), 2920 (c) och 2922 (m). Yrkandet i motion 2917 (vpk) blirinte längre aktuellt om bifaller utskottets förslag och bör därföravslås. dels utskottets hemställan under 6 och 7 bort ha följandelydelse: 6. aft riksdagenmed bifall till motionerna 1983/84:2919 och 1983/ 84:2920 samt med anledning av1983/84:2922 avslår regeringens förslag i fråga om finansieringen av denstatliga rådgivningen till jordbruket, 7. att riksdagenavslår motion 1983/84:2917, Lantbruksnämnderna (mom. 15) (), iLjung (m), (), (), (),() och () anser att JoU 1983/84:37 32 dels den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Som i" och slutar med "av ." -under förutsättning av att bifaller reservation 1 eller 2 - bort haföljande lydelse; Utskottethar i det föregående avvisat tanken på en ökad avgiftsfinansiering av den statligarådgivningen tiU jordbruket. I överensstämmelse härmed förordar utskottet atttill Lantbruksnämnderna för nästa budgetår anvisas ett förslagsanslag av . delsutskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: 15. att till Lantbruksnämnderna /85 anvisar ett förslagsanslag av . 4.Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (mom. 17) i , , och (alla m) anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "För nästa" och på s. 20 slutar med "m. (vpk)" bort ha följande lydelse: För nästa-- (= utskottet) subventionerutgår. subventioner avses avbudgetmedel utgå 435 milj. kr. till låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket.Vidare beräknas 55 milj. kr. i fråga om ersättning för införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen. De totala Uvsmedelssubven-tionerna uppgår därmed tiUca . Utskottetanser att principieUa invändningar kan riktas mot en fortsattlivsmedelssubventionering i den omfattning som skett. Erfarenheternafrån livsmedelsområdet visar att statsmakterna måste iaktta återhållsamhet medåtgärder syftande till konstlade relationer mellan producent- ochkonsumentpriser. Gjorda expertutredningar rörandeinkomstomfördel-ningseffekterna av livsmedelssubventionerna visar också attdessa subventioner från fördelningspolitisk synpunkt kan sättas starkt ifråga. a. angivna skäl anser utskottet att livsmedelssubventionerna påsikt bör avvecklas. Önskvärtvore att avvecklingen kunde ske dä landets ekonomiska tillväxt är stark och dåjordbruksnäringen har en sund ekonomisk utveckling baserad på en godproduktionsbalans. Även om sådana förutsättningar inte föreligger f. n. finnerutskottet skäl att nu föreslå en ytterligare neddragning avlivsmedelssubventionerna. Regeringens beslut att ta bort livsmedelssubventionernapå kött, fläsk och ost fr. o. m. medförde enminskning av kostnaderna för ändamålet med 850 milj. kr. för år räknat. Ienlighet med vad som föreslås i motion 1818 av i m.fl. (m)borde livsmedelssubventionerna ha minskats med 1 035 milj. kr. bör ienlighet härmed för nästa budgetår anslå ett belopp som alltså är 185 milj. kr.lägre än det regeringen föreslår. Utskottet har således ansett sig kunna delvisbiträda de förslag om minskning av livsmedelssubven- JoU1983/84:37 33 tionerna som förs fram i motionerna 2081 och 2956 avJan-Erik m.fl. (fp) och 2486 av och (bådafp). I överensstämmelse med vad nu anförts avstyrks det yrkande om ökning avsubventionerna som läggs fram i motion 507 av m.fl. (vpk). dels utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse: 17. att med anledning avregeringens förslag och motionerna 1983/84:2081,1983/84:2486 yrkande 8 och1983/84:2956 yrkande 17 samt med bifall till motion1983/84:1818 ävensom med avslag på motion 1983/84:507 till Prisreglerandeätgärder pä jordbrukets område för /85 anvisar ettförslagsanslag av 2 , Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (mom. 17) () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med "För nästa" och på s. 20 slutar med "m.fl. (vpk)" bort ha följande lydelse: För nästa----- (=utskottet)--- subventioner utgår. Utskottet delar den i flera folkpartimotioner uttrycktauppfattningen att det finns bättre sätt att stödja utsatta grupper närlevnadskostnaderna stiger än att genomföra höjningar avlivsmedelssubventionerna. Framför allt bör höjda barnbidrag ochflerbarnstillägg kunna utnyttjas för ändamålet. Detta överensstämmer också medslutsatserna från en rapport till expertgruppen för studier i offentligekonomi, Inkomstomfördelningseffekter av livsmedelssubventioner (Ds B 1982:7).Livsmedelssubventionerna tillkom i första hand som ett stöd tillbarnfamiljerna. undersökningar har emellertid visat att bara hälften avstödet verkligen kommer barnfamiljerna till godo. Utskottet föreslår därför attlivsmedelssubventionerna minskas med 1 000 milj. kr. i två etapper, hälften den1 och hälften . Detta innebär att utskottet föreslåratt med bifall till motionerna 2081 och 2956 yrkande 17 av Jan-ErikWikström m.fl. (fp) och med anledning av motion 2486 av och (båda fp) under anslaget till prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde för nästa budgetår anvisar 1 968 milj. kr. Utskottet är alltså på dennapunkt berett att gå längre än vad som förordas i motion 1818 av m. fl. (m) när det gäller neddragning av livsmedelssubventionerna. Iöverensstämmelse med utskottets sålunda redovisade ställningstagande avstyrksi motion 507 av m. fl. (vpk) framfört yrkande om ökning avlivsmedelssubventionerna. dels utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse: 17. att med anledning avregeringens förslag och motionerna 1983/84:1818 och 1983/84:2486 yrkande 8 samtmed bifall till JoU1983/84:37 34 motionerna 1983/84:2081 och 1983/84:2956 yrkande 17ävensom med avslag på motion 1983/84:507 till Prisreglerande åtgärder påJordbrukets område för /85 anvisar ett förslagsanslag av . Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (mom. 17) (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 19 som börjar med "För nästa" och på s. 20 slutar med "m.fl. (vpk)" bort ha följande lydelse: Regeringen beslutade att ta bort livsmedelssubventionernapå kött, fläsk och ost fr. o. m. . Sänkningen avlivsmedelssubventionerna skedde nästan efter det att enmotsvarande höjning hade skett. Det var i samband med den s. k. momsuppgörelsensom livsmedelssubventionerna höjdes för att lindra verkningarna för utsattagrupper vid den företagna höjningen av mervärdeskatten. Noteras bör, vilket görden vidtagna sänkningen ur flera aspekter märkUg, att höjningen avlivsmedelssubventionerna finansierades fullt ut med en höjning avtobaksskatten. har alltså subventionerna sänkts utan att t. ex. barnfamiljernahar kompenserats. 1 mofion 507 av m.fl.framhålls att man från vänsterparfiet kommunisternas sida under en följd av årfört fram hård kritik mot momsen på mat, som i sin konstrukfion som regressivskatt drabbar dem hårdast som har den minsta disponibla inkomsten, dvs.låginkomsttagare, barnfamiljer, pensionärer och handikappade. Man har ocksåsagt att man, om inte är beredd att slopa matmomsen, kan godta atthela effekten av skatten på matpriserna, eller delar därav, kompenseras genomlivsmedelssubventioner. I motionen understryks att kommunisternaaldrig kan acceptera åtgärder som sänkning av matsubventioner, sommång-miljardbelopp undantas beskattning. Motionärerna hävdar att detfrån fördelningspolitisk synpunkt finns andra källor att stärka det finansiellaläget än att ta bort matsubvenfioner. Motionen utmynnar i en hemställan omökning av anslaget till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område med 870milj. utöver regeringens förslag. Utskottet kan i allt väsentUgt instämma i motionärernassynpunkter och föreslår att bifaller regeringens förslag underförevarande punkt med den ändring som betingas av ett bifall till motionärernasförslag. Detta innebär att utskottet avstyrker de förslag om anslagsreduktionersom läggs fram i motionerna 1818 av i m. fl. (m), 2081 och2956 av m.fl. (fp) samt 2486 av och (båda fp). JoU 1983/84:37 35 delsutskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse: 17. att med anledning av regeringensförslag och med bifall till motion 1983/84:507 samt med avslag på motionerna1983/ 84:1818, 1983/84:2081, 1983/84:2486 yrkande 8 och 1983/84:2956 yrkande17. till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /85anvisar ett förslagsanslag av 3 , Bidragtill statens utsädeskontroll (mom. 22) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjarmed "SUK:s verksamhet" och slutar med "(yrkande 5)" bort haföljande lydelse: SUK:s verksamhet- (=utskottet) 2milj. den allmännyttigaverksamheten vid till drygt hälften skall finansieras med höjda avgifter iuppdragsverksamheten. Dén allmännyttiga verksamheten omfattarledningsfunktioner, rådgivning och upplysning, tillsyn av efterlevnad av lagaroch förordningar, uppbörd av växtförädlingsavgifter och internafionelltsamarbete. Man medverkar även i biståndsverksamhet. Det kan knappast ansesmotiverat att den här typen av uppgifter i fortsättningen skall belasta detstatsplomberade utsädet med kostnader. Andelen handelsfört, statsplomberatutsäde har successivt minskat och uppgår nu till avutsädesbehovet. Det är ett allmänt samhälleligt intresse, liksom ett intresseför jordbruket, att denna andel kan hållas på åtminstone oförändrad nivå.Utskottet föreslår därför att till anslaget F7. Bidrag till statensutsädeskontroll anvisas ett reservationsanslag av 4,5 milj. kr. för budgetåret1984/85. Utskottettillstyrker i överensstämmelse med det anförda motion 2921 av m.fl. (c) i vad avser uppräkning av bidragsanslaget nied 2,5 milj. kr. utöverregeringens förslag (yrkande 5). delsutskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse: 22. att med anledning av regeringensförslag och med bifall till motion 1983/84:2921 yrkande 5 till Bidrag tillstatens utsädeskontroll för /85 anvisar ett reservationsanslagav , Norrvikensträdgårdar (mom. 25 och 27) och (båda c) anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "berett förorda"bort ha följande lydelse: Utskottethar ingen erinran mot förslaget att det statliga engagemanget i Norrvikensträdgårdar avvecklas i sin nuvarande form. JoU 1983/84:37 36 anförtsfår driften och förvaltningen av trädgårdarna i allt väsentligt anses vara enregional och lokal angelägenhet. Utskottet vill dock understryka attavvecklingen av det statliga engagemanget inte bör innebära att kvalitetskravenpå verksamheten vid ställs lägre än som varitfallet. Med hänsyn till de intressen som är knutna till den fortsattaverksamheten och tUl villkoren i avtalet hade det vidare, enligt utskottetsmening, varit naturligt att staten garanterats ett större inflytande i dennybildade stiftelsen än som framgår av avtalet. Utskottet vill härvidlag pekapå några av de synpunkter som framförts i motion 2329 av () ochvill för sin del framhålla det önskvärda i att frågan om visst statligtinflytande över verksamheten blir föremål för fortsatta överväganden. mening bör önskemålet om statligt inflytande m.m. kunna tillgodosest. ex. genom att regeringen får utse en representant i stiftelsens styrelse.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av föreliggande regeringsförslag, som i övrigt biträds av utskottet. nyssnämnda motionen 2329 begärs att uttalar sig för att deneventuella utbyggnaden i och vid skall ske under störstahänsyn till miljön. Enligt utskottets mening bör det ankomma på stiftelsen atti samråd med berörda kommunala och regionala myndigheter lösa hithörandeproblem under vederbörligt hänsynstagande till miljöns krav. Utskottet, somvill hänvisa till vad utskottet anfört rörande statlig styrelserepresentation istiftelsen, anser att motionen inte påkallar någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida. deb utskottets hemställan under 25 och 27 bort haföljande lydelse: 25. att bemyndigar regeringen att ikläda sig deekonomiska förpliktelser som följer av det avtal angående bidrag tillNorrvikens trädgårdar som förordats i propositionen samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om statlig representation istiftelsens styrelse, 27. beträffande utbyggnad av att lämnarmotion 1983/84:2329 utan ytterligare åtgärd, 9.Utredning om jord- och skogsbrukets utvecklingsmöjligheter (mom. 32) och (båda c) anser att deb den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 27 slutar med "motion 1852"bort ha följande lydelse: Utskottetfinner liksom motionärerna naturligt att nya aspekter kommer in i bilden närdet gäller att bedöma jord- och skogsbrukets utvecklingsmöjligheter. När man närmarestuderar riktlinjerna för livsmedelskommitténs arbete kan man konstatera attifrågavarande utredning tillsatts från en alltför negativ utgångspunkt.Utskottet anser att de areella näringarna i stället bör JoU1983/84:37 ' 37 bedömas från den utgångspunkten att de är de näringar somkanske har de bästa utvecklingsmöjligheterna. Det finns inom det konventionellajord- och skogsbruket goda förutsättningar för råvaruproduktion för enfytokemisk industri, produktion av energigrödor, ökad proteinodling för exportm.fl. omr,°,den. Jord- och skogsbrukets utvecklingsmöjligheter måste därförockså vara utgångspunkter för bedömningarna. En särskild utredning bör få iuppgift att studera ifrågavarande områden. Vid den närmare utformningen avutredningsdirektiven bör de synpunkter som framförs i motion 1852 varavägledande. dels utskottets hemställan under 32 bort ha följandelydelse: 32. beträffande utredning om jord-och skogsbrukets utvecklingsmöjligheter attriksdagen som- sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1983/84:1852 yrkande 1. Denstatliga rådgivningen till jordbruket (mom. 6) () anför: Även om förslaget om ökadavgiftsfinansiering av lantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet överensstämmermed vad kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen lagt fram isamförstånd med Lantbm-karnas förhandlingsdelegation har jag inte ansett migkunna biträda förslaget. Som utskottet framhåller får lantbruksnämndernasrådgivning anses utgöra ett av de viktigaste medlen för att främja jordbruketsrationalisering. Det är angeläget att rådgivningen Uksom ingår som enintegrerad del av de statliga insatserna för rationaliseringen och att allamöjligheter tas till vara när det gäller att samordna och effektiviseraverksamheten. Mot angiven bakgrund förefaller det mig en smula ologisktatt i ett kostnadsmässigt ansträngt skede, då behovet av rådgivningsinsatserstarkt ökar, lägga på dem som kanske bäst behöver rådgivningen ytterligarepålagor, som kan leda till att ifrågavarande resurser inte till fullo kanutnyttjas. Jag ämnar därför, om en ökad avgiftsfinansiering kommer fill ståndoch om så befinns erforderligt, i lämpUgt sammanhang återkomma till ifrågan. 2, Vissa livsmedelspolitiska frågor (mom. 28 och 29) (), iLjung (m), (), (), (),() och () anför: JoU1983/84:37 38 beslöt attsockerbetsarealen skulle omfatta 53 000 ha 1983 och att arealen skall minskasmed 500 ha till 1985. Därmed avsågs att säkra driften vid samtliga sockerbruk. förordade 1982 ett fulltutnyttjande av våra nuvarande sockerbruk och en självförsörjningsgrad vidnormalskörd om eller 54 400 ha/åriigen. 1985 blir arealen 51 500 haenUgt riksdagsbeslutet . Det finns många skäl som talar för en ökning avarealen till den nivå, 54 400, som sockernäringskommittén föreslog,bl. a., produk-tionsbalansproblemen inom jordbruket. Uttalanden från regeringen om en kraftigt ökadimport av socker har väckt berättigad oro hos såväl odlare som hos de anställdavid sockerbruken. Denna oro kommer till starkt uttryck bl. a. i de nu iförevarande sammanhang behandlade motionerna. Enligt vår mening föreUggerstarka skäl för att redan nu skulle ha uttalat sig för en95-procentJg självförsörjningsgrad som riktmärke för vår inhemska sockerproduktion.Med hänsyn till att livsmedelskommitté framlägger sinaöverväganden rörande bl. a. produktionsmålet har vi avstått från att nuframstäUa något yrkande om bifall till de motioner som behandlarsockernäringen. Vi delar vidare de synpunkter som framförts i fleramotioner rörande värdet av en ökad export av högförädlade livsmedel. Deåtgärder som vidtagits för att förstärka statens exportråds resurserär visserligen välkomna men alltför otillräckliga. Som exempelvis framhålls imotion 846 (m) är det synnerligen önskvärt att bl. a. ett samlat åtgärdsprogramsnarast utformas för ändamålet och att det i samband härmed också företas enundersökning av möjligheterna att vidga förädlingsgraden av produkter från detsvenska jordbruket. Mot bakgmnd av att resultatet av livsmedelskommitténsarbete som nämnts kommer att presenteras har vi funnit det inteheller vara meningsfullt att nu yrka på någon direkt åtgärd från riksdagenssida med anledning av de motioner som tar upp problemen med livsmedelsexporten. minab/gotab 78846 1984