bet · G701NU28 · 1983-12-31 00:00:00 — De har avslagits av riksdagensedan utskottet - med reservationer från och vänsterpartietkommunisternas sida - avstyrkt dem med hänvisning till att uranbrytning intekan ske utan att tillstånd har givits enligt bl. a. minerallagen,miljöskyddslagen (1969:387) och 136a § byggnadslagen. Regler om rätt till torvtäkt Synpunkter i motionerna 1983184:1884 och 1983184:2365 Den som vill öppna torvtäkt förenergiändamål drabbas av ett tidskrävande byråkratiskt prövningssystem, hävdasi motion 1983/84:1884 (s). Förbättringar har skett genom att harfått en central roll vid prövningen, men ytterligare förenklingar skulleeventueUt kunna göras. Utvecklingen har, säger motionärerna, gått mot att alltfler begär undersökningskoncession enhgt minerallagen, i många fall efter attha börjat NU1983/84:28 20 undersökningen med markägarmedgivande. Om det vore möjligtatt ta bort steget med undersökningskoncession skulle detta innebära enbetydande förenkling. Motionärerna anger fyra skäl mot sådan koncession. Dessaär sammanfattningsvis följande. (1) Normal undersökning åstadkommer ingen ellerobetydlig skada på marken. (2) Det är knappast nödvändigt att lämna ensamrättför undersökning. (3) Ett enklare förhandssamråd med skulleskapa förutsättningar för samordnade undersökningar av berörda intressenter. (4) Lämpligheten av att garantier för bearbetningsrätt lämnas på det sätt somf. n. sker i undersökningskoncession kan ifrågasättas. Markägarnas ställning både som torvbrytare och som ägareav torvmark har kraftigt försämrats genom nu gällande lagbestämmelser, anförsdet i motion 1983/84:2365 (m). Motionärerna anser att skälig ersättning börutgå till markägaren när torv tas i anspråk. I de fall naturvårdshänsyn börbeaktas finns det enligt motionärernas mening fullgoda möjligheter härtill inomnaturvårdslagstiftningens ram. Minerallagen (se s. 11) gäller bl.a. för undersökning och bearbetning av fyndighet av torv för att utvinnaenergi. Koncession meddelas som undersökningskoncession ellerbearbetningskoncession. Undersökningskoncession kan förenas med rätt förinnehavaren att få bearbetningskoncession avseende fyndighet som påträffas vidundersökningsarbetet. Har koncession icke meddelats får fyndigheten utankoncession undersökas av bl. a. fastighetsägaren. Meddelasbearbetningskoncession för någon annan än fastighetsägaren i fråga om enfyndighet där denne utvinner torv för sitt husbehov skall koncessionen, om intesärskilda skäl föranleder annat, förenas med villkor som gör det möjligt förfastighetsägaren att på skäliga villkor även i fortsättningen få torv för sitthusbehov. Som framgår av det föregående (s. 13 f.) skallminerallagskommittén framlägga förslag till ändrad lagstiftningbeträffande utvinning av torv. Åtgärder för att förhindra utländska engagemang inomgruvnäringen Synpunkter i motion 1983/84:690 Motionen har sin utgångspunkt i detförhållandet att () har träffat avtal medSvenska () om prospekterings- och gruvbrytningssamarbete inomett område i . skall enligt avtalet till BP överlåta hälftenav vissa inmutningar. De metaller som det framför allt rör sig om är, sägs deti motionen, och molybden, metaller som kommer att få stor strategiskbetydelse. Upprättande av ett fredskrislager försvåras om ett multinationelltföretag ges möjUghet att utöva kontroll över de berörda metallerna, menar NU1983/84:28 21 Det är, hävdar de, av stor nationellbetydelse att det sätts stopp för vidare samarbete mellan svenska och utländskagruvföretag. och ()har genom avtal överenskommit att gemensamt undersöka ochbearbeta mineralfyndigheter i vissa delar av mellersta och ,nämligen i gruvdistriktet med undantag för områden där gruvbrytningpågår. är ett helägt dotterbolag tillgruvföretaget , som bedriver en världsomspännande verksamhet.Selection Trust ägs i sin tur av den brittiska . En inte obetydligdel av koncernens prospekteringsverksamhet avser . I finns t. ex.ett samarbete med Norsk Hydro. Vidare äger BP tillsammans med ettzinksmältverk i . För att samarbetsavtalet skulle kunna genomföras ansökteLKAB och BP om tillstånd - enligt lagen (1916:156) om vissa inskränkningar irätten att förvärva fast egendom, numera i aktuell del ersatt av lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. - att inmutamineralfyndighet, bearbeta inmutad mineralfyndighet och idka gruvdrift. Vidremissbehandling tillstyrktes ansökan av SGU och södra bergmästardistriktet,medan NSG och avstyrkte den. gav regeringen tillstånd atttillsammans med äga inmutningar i . Industriminister har i ett uttalande motiverat beslutet med att samarbetet mellan LKABoch BP kan ge värdefulla fördelar. Detta skulle gälla såväl tillgång tillBP:s marknadsföringskanaler som introduktion i av annorlunda gruv-teknik. Kontrollmöjligheterna för staten är, menarindustriministern, enligt gällande lagstiftning väl tillgodosedda. Statensinflytande över gruvor som kan öppnas genom det aktuella samarbetet är säkratsåväl i freds- som i krigstid. De rättsliga förutsättningarna härvidlagsammanfattas i uttalandet på i huvudsak följande sätt. Staten erhåller enligtgruvlagen (1974:342) hälftenandel (kronoandel) i aUa utmål. Om och några fyndigheter som leder till brytning blir alltså BP:s andel iifrågavarande utmål högst . Staten har alltid s. k. brytningsvitsord i nyautmål, vilket innebär att BP aldrig kan hindra staten från att starta brytningäven på "BP-ägda utmål". Enligt lagen (1949:658) om inlösen i vissafall av rätt till gruva m. m. kan staten om synnerliga skäl föreligger (krig,handelsblockader) lösa in ett gruvföretag för att säkerställa svensktinflytande över detta. Vid bedömningen av och ansökan har enligtindustriministerns uttalande också reciprocitetsskäJ beaktats, dvs. hänsyntagits till konsekvenserna för svensk råvaruindustris engagemang utrikes om BPinte får möjlighet att etablera sig i . NU 1983/84:28 22 Kontrollav utländska engagemang i gruvnäringen I 1 kap. 8 § gmvlagen erinras om att bestämmelsersom i vissa avseenden begränsar rätten att erhålla eller i övrigt förvärvainmutningsrätt eller rätt till utmål finns i lagen (1982:618) om utländskaförvärv av fast egendom m. m. I2 kap. 1 § sistnämnda lag föreskrivs att kontrollsubjekt enligt lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. inte - utom under vissaspeciella förutsättningar från vilka här kan bortses - får utan tillstånd(förvärvstillstånd) för varje särskilt fall här i landet erhålla eller i övrigtförvärva inmutningsrätt eller rätt till utmål enligt gruvlagen. Frågor omförvärvstillstånd prövas av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer (3§). Enligt en förordning (1982:879) prövas ansökan omförvärvstillstånd av geologiska undersökning (SGU) utom då ärendetanses särskilt betydelsefullt från allmän synpunkt, i vilket fall SGU med egetutlåtande skall överlämna handlingarna till regeringen för prövning. Enligtett motivuttalande (prop. 1981/82:135 s. 51) bör förutsättningarna förtillstånd av här avsett slag i stor utsträckning bygga på de principer som harangivits beträffande företagsförvärv. Dessa principer kom till uttryck i någrauttalanden av föredragande statsrådet, justitieminister . Denne deklareradeen positiv grundinställning till utländska direkta investeringar i Sverige.Hans utgångspunkt var att den allmänt Uberala politik som dittills gällt försådana investeringar som det var fråga om skulle tillämpas även ifortsättningen. Kriterierna för tillstånd skulle emellertid ge möjlighet atthindra utländska övertaganden i "sådana sannolikt sällsynta fall dåförvärvet skulle vara oförenligt med väsentliga inhemska intressen". I2 kap. 6§ lagen om utländska förvärv av fast egendom m. m. sägs attförvärvstillstånd skall meddelas om det inte möter hinder med hänsyn tilllandets försvar eller säkerhet eller andra allmänna intressen eller med hänsyntill förvärvarens förhållanden. I' specialmotiveringen till denna paragrafanförs bl. a. att rekvisitet "andra allmänna intressen" tillgodoser"det grundläggande intresset attskydda våra värdefullaste naturtillgångar mot utländskexploatering" (s. 73). Beträffande inmutningsrätt och rätt till utmålunderstryks "att det vid tillståndsprövningen kan finnas anledning attfästa stor vikt vid det allmänna intresset av att ifrågavarande naturtillgångarbehålls i svensk ägo" (s.83). De angivna motivuttalandena lämnades utanerinran vid riksdagsbehandlingen, där emellertid en minoritet (s, vpk) villeavslå lagförslagen. förekom motionsyrkanden (vpk) om attriksdagen skulle dels göra ett uttalande till regeringen om att samarbetetmellan och BP borde upphöra, dels begära förslag till åtgärder i syfte attförhindra för utländska NU1983/84:28 23 intressen att engagera sig i svensk gruvnäring alltifrånprospektering till utvinning. Båda yrkandena avstyrktes av näringsutskottet (NU1982/83:32) -med reservationer av kommunisternas representant -och avslogs av . I detförstnämnda ämnet anförde utskottet (s.27): Enligt utskottets mening stårregeringsbeslutet i överensstämmelse med vad uttalade vidbehandlingen av den mineralpolitiska propositionen (NU 1981/82:40),nämligen att det för den breddning och satsning på nya projekt inom det svenskamineralområdet som bör komma till stånd bör finnasplats för både svenskt och utländskt kunnande, teknologi och investeringskapital.Utskottet förutsätter att staten genom utnyttjande av kronoandelsinstitutet ochi egenskap av ägare till bibehåller svensk kontroll över denaturtillgångar som berörs av avtalet mellan och BP. I det senare ämnet uttalades attlagen (1982:618) om utiändska förvärv av fast egendom enligt utskottetsuppfattning gav staten tillräckliga möjUgheter att förhindra icke önskvärdautländska engagemang inom den svenska gruvnäringen. Utskottet sade härom (s.36): I motiven för lagen har särskiltunderstrukits att det vid tillståndsprövning beträffande inmutningsrätt ochrätt till utmål kan finnas anledning att fästa stor vikt vid det allmännaintresset av att ifrågavarande malmtillgångar behålls i svensk ägo. Att ettutländskt företag kan ha viss möjlighet att bedriva prospektering i Sverigeutan särskilt tillstånd finner utskottet inte anmärkningsvärt, eftersom det fören inmutning som möjliggör närmare undersökning krävs förvärvstiUstånd enligtlagen. Sandtäkt i havet utanför Synpunkter i motion 1983/84:1893 I motionen anförs att effekterna avden sandsugning som pågår i havet utanför håller på att bU ettaUt större problem. Stränderna har blivit alltmer skadade,säger motionärerna, och många är av uppfattningen att sandsugningen är denfrämsta anledningen till detta. Om det verkligen föreligger något samband ärdock svårt att bevisa. Motionärerna hänvisar till att kommunfullmäktige iVellinge har förbjudit sandsugning på kommunens vatten och beslutat verka förett stopp också på allmänt vatten samt att frågan nu prövas av domstol. Även om det är osäkert om just sandsugningen har orsakatskadorna på stränderna säger sunt förnuft att det är stor sannolikhet för attdet finns ett sådant samband, menar motionärerna. slukar uppstränderna med oroväckande hastighet är omedelbara åtgärder nödvändiga. Etttioårigt stopp för sandsugning i det berörda området vore enligt motionärernaen lämplig åtgärd. a. SGU göra noggranna mätningar.Vidare skulle naturen få möjlighet att läka skadorna. NU1983/84:28 24 ;n om kontinentalsockeln Lagen (1966:314) omkontinentalsockeln innehåller bl. a. följande. Med kontinentalsockeln förståshavsbottnen och dess underlag inom allmänt vattenområde samt inom vissthavsområde därutöver (1 §). Med kontinentalsockelns naturtillgångar avses bl.a. mineraliska naturtiUgångar på havsbottnen och i dess underlag. Rätten attutforska kontinentalsockeln och utvinna dess naturtillgångar tillkommer staten(2§). Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer äger meddelatillstånd för annan än staten bl. a. att utvinna naturtillgångar frånkontinentalsockeln (3§). Tillstånd skall avse bestämt område och . Vidtillstånd kan fogas föreskrift som är påkallad från allmän synpunkt, såsomföreskrift om företagets ledning, sättet för arbetenas utförande, anläggningarpå kontinentalsockeln för arbetena, karta över arbetena, provtagning,rapportering rörande verksamheten, användningen av produkterna och ätgärdertill bevarande av fyndighet eller borrhål, samt föreskrift till förebyggande avvattenförorening eller till skydd för sjöfarten, fisket eller annat allmänteller enskilt intresse (4 §). Tillstånd kan återkallas av regeringen eller den myndighetsom har meddelat tillståndet, om föreskrift eller villkor för tillståndetåsidosätts eller om det i annat fall föreligger synnerliga skäl. Om etttillstånd återkallas utan att innehavaren har åsidosatt föreskrift ellervillkor för tillståndet, är innehavaren berättigad att erhålla ersättning avstaten för föriust till följd av åtgärd som han har vidtagit med anledning avkoncessionen (5§). Tillsyn över efterlevnaden av föreskrifter och villkor förtillstånd utövas av myndighet som regeringen bestämmer (8§). Den refererade bestämmelsen omåterkallelse av tillstånd fick sin nuvarande utformning genom riksdagsbeslutår . Då tillfogades den andra meningen, om ersättning, efter mönster av motsvarandebestämmelse i den nya lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter. I motiveringen till den ursprungliga delen av bestämmelsen(prop. 1966:114 s. 53) anförde föredragande statsrådet - efter att ha erinratom det utredningsförslag som regeringen hade utgått från - bl. Även enligt min mening bör medhänsyn till de betydande samhällsintres sen som står på spel möjlighet föreligga att återkalla tillstånd. anslutningtill vad som anförts i vissa remissyttranden vill jag understryka, attmöjligheten att återkalla tillstånd bör utnyttjas med varsamhet och under långtgående hänsyn till tillständshavarens rätt. Normalt bör sålunda återkallelse avtillstånd inte komma i fråga annat än vid allvarliga eller upprepadeöverträdelser av tillståndsföreskrifter .-. Vid riksdagsbehandUngen skärptetredje lagutskottet detta motivuttalande. Detta skedde i anslutning till attutskottet avstyrkte en motion om införande av en bestämmelse om ersättning dåen tillståndshavare oförskyllt fick sift tillstånd återkallat. Utskottetanförde (3LU 1966:45 s.31): NU1983/84:28 25 Utskottet vill för sin delytterligare understryka att återkallelse av andra orsaker än atttillståndshavaren åsidosatt föreskrifter eller villkor för tillståndet bör skeendast då mycket starka samhälleliga skäl talar för en sådan åtgärd. Sådanåterkallelse torde sålunda bli aktuell endast i mycket sällsynta fall. Enligtkontinentalsockelförordningen (1966:315) är det geologiskaundersökning (SGU) som utövar tillsyn över efterlevnaden av föreskrifter ochvillkor för tillstånd enligt lagen om kontinentalsockeln. Uppgiften övertogsfrån statens industriverk . Det åligger SGU att vid tillsynen samverkamed annan myndighet vars verksamhet berörs av tillståndet. Tillstånd till sand-, grus- eller stentäkt på område som isin helhet är beläget inom allmänt vattenområde i havet meddelas enligtförordningen (5§) av SGU utom i vissa undantagsfall. Om den takt som avses medansökningen är av större omfattning eller kan medföra betydande skadeverkningareller annars om begär det, skall SGU med eget yttrandehänskjuta ärendet till regeringen. I tillståndet skall, heter det också i förordningen, angesi vilken omfattning sand, grus eller sten får tas. Där skall också upptas bl.a. de föreskrifter som behövs för att i skälig omfattning tillgodose andraintressen såsom sjöfarten, fisket och naturvården. Enligt den äldre vattenlagen (1918:523),som gällde vid den prövning hos som redovisas i det följande(s. 27 f.), krävdes tillstånd av för "byggande ivatten" - även i havet - enligt i lagen angiven definition av dettabegrepp. Vad som i lagen stadgades om byggande i vatten skulle äga motsvarandetillämpning på bl. a. grävning och sprängning i sådant vattenområde som avsågsi lagen samt annan åtgärd till förändring av vattnets djup eller läge därstädes(2 kap. 1 §). Denna bestämmelse kunde bli tillämplig på sandtäkt. Byggande ivatten skulle inte tillåtas om därigenom "skulle förorsakas sådanbestående ändring av naturförhållandena, varigenom väsentligt minskad trevnadför närboende eller betydande förlust från naturskyddssynpunkt är attbefara" (2§). Enligt den nya vattenlagen (1983:291), som trädde i kraftden , krävs - med vissa här ej aktuella undantag-tillstånd förvattenföretag, vari innefattas bl. a. grävning och rensning i vattenområden (1kap. Under begreppen grävning och rensning faller enligt ettmotivuttalande (prop. 1981/82:130 s. 395) också sandsugning. Ett vattenföretagfår inte komma tiU stånd om någon skada eUer olägenhet av större betydelsedärigenom uppkommer för allmänna intressen (3 kap. 3 §). Det får komma tillstånd endast om fördelarna från allmän och enskild synpunkt av företaget NU1983/84:28 26 överväger kostnaderna samt skadorna och olägenheterna avdet (4§). Beträffande ett vattenföretags inverkan på allmänna intressen sägs imotiven (prop. s. 97) att det kan röra bl. a. inverkan på fiskeintresset,speciella naturvårds- eller kulturminnesvårdssynpunkter och närboendes trevnad. Vissa tillstånd till sandtäkt i Tillstånd avstatens industriverk meddelade den28 tillstånd enligt lagen om kontinentalsockeln för dels AB Glassandatt utta 25 000 m'' sand, grus och sten, dels att årligenutta 80 000 m sand, grus och sten inom ett genom vissa begränsningslinjerangivet område, såvitt avser allmänt vattenområde vid i Öresund.För tiUståndet gäller en rad villkor m. m., först och främst att tillstånd harlämnats också av vederbörande vattendomstol. Villkoren etc. överensstämmer ihuvudsak med dem som sedermera har angetts av (se s. har före sitt beslut inhämtat yttrandenfrån tio remissinstanser, bl. a. , ,geologiska undersökning (SGU), i ochVellinge kommun. Alla remissinstanser utom kommun har ansett atttillstånd skulle kunna beviljas med vissa förbehåll och föreskrifter. referat av remissyttrandena kan följande citeras: motsätter sig ejatt tillstånd meddelas under förutsättning att: Effekterna inomdet område som kan påverkas av verksamheten följs genom ett fortsattkontroUprogram, som utförs av SGU och bekostas av bolagen. Omfattningen börvara som SGU anser erforderlig, dock minst vad som gäller. Utrustning somanvänts för sandsugningen skall vara sådan att permanenta sandsugningsgroparinte uppstår och att grumling så långt möjligt begränsas. Tillståndet börhelt eller delvis kunna upphävas om påtagliga skador på naturmiljön uppkommer. SGU ger en närmare redogörelse avde genomförda undersökningarna inom ramen för gällandekontrollprogram. Mot bakgrund av dessa resultat motsätter sig SGU inte atttillstånd ges med de generella förbehåll SIND normalt inskriver. tillstyrker med följande villkor: - SGU skall ges iuppdrag att med en kontrollmätning följa verksamhetens inverkanpå området. - Uppkommerallvarliga förändringar inom området skall verksamheten avbrytas och orsakernaklarläggas. - Tillstånd tilluttag utöver kvantiteterna i ansökan bör ej beviljas. I senareyttrande har bl. a uttryckt önskemål om att SGU NU1983/84:28 27 skall upprätta sitt kontrollprogram i samverkan medstyrelsen. Utvärdering av resultaten bör första gången ske . kommun avstyrker ansökan.Beslutet är ej enhälligt och reservationer har bifogats. Av redogörelsen i industriverketsbeslut framgår att sökandebolagen har fått tillstånd av industriverketoch att utta sand i ett närliggande område under åren1978-1983. SGU har i en rapport redovisat och utvärderat resultaten avdittills genomförda undersökningar inom ramen för ett kontrollprogram somupprättades . Av rapportens sammanfattning kan, anför industriverket,bl. a. följande utläsas: o På basis av föreUggandemätmaterial kan sägas att inget tyder på att sandsugningen under senare årmedfört ökade risker för erosion vid själva baspunkten . o Observationsserien har varit förkort för att medge säkrare prognoser och bör därför utsträckas ytterligarenågra år. o Från sedimentologisk/geologisksynpunkt har, med föreliggande undersökningsmaterial som grund, ej framkommitatt sandsugningen , då kontrollmätningar pågått, åstadkommitpåtagbara, varaktiga förändringar av strandförhållandena eller påtagbart ökaderisker för erosion vid baspunkten. Fortsatt sandsugning bör därför, från geologisk synpunkt,kunna tiUåtas under villkor att i ev. täkttillstånd även fortsättningsvismedtages en paragraf om att tillståndsgivande myndighet kan minska éUerutesluta medgivna täktvolymer om takterna inverkar menligt på allmänna ellerenskilda intressen. Det nu löpande kontrollprogrammet avses attfortsättningsvis redovisas en gång , varför läget vid Västra Hakenförhoppningsvis bättre bör kunna hållas under kontroll. , ,har i deldom lämnat de i föregående avsnitt nämndaföretagen tillstånd att fr. o. m. dagen för domen ta uppsammanlagt 25 000 m resp. sammanlagt 80 000 m sand, grus och sten inom detallmänna vattenområde vid i som begränsas av vissa angivnalinjer, dock med vissa minimiavstånd till sjömärken, till enskilt vatten samttill fyrar och vissa ledningar och kablar m. m. För tillståndet gäller elvaolika villkor och särskilda bestämmelser. Bland devillkor som har uppställts är: - användning avsådan utrustning att takt kan bedrivas utan att permanenta större gropar ellerfördjupningar uppstår samt begränsning av grumlingens omfattning och effektertill ett minimum, - rätt för SGUoch kustbevakning att kontrollera upptagen kvantitet ochefterlevnaden av tillståndets bestämmelser i övrigt, - årligredovisning av uttagen kvantitet sand etc. med uppgift om uttagsplats,uttagsperiod m.m.. NU1983/84:28 28 - bekostande avdjupmätningar för att konstatera eventuella förändringar avseende ackumulationoch erosion inom det område som påverkas av täktverksamheten, - medverkan, iden mån så befinns erforderligt, till att nuvarande erosions-skydd vid visspunkt blir förstärkt. Av de särskilda bestämmelser som gäller återges här två: Är fara för handen, att genomtäktverksamheten allmänna intressen i avsevärd mån förnärmas, ägervattendomstolen på skriftlig framställning av kammarkollegiet föreskrivaändrade villkor för täktverksamhe-tens fortsatta bedrivande eller, om befaradskada ej kan förebyggas genom ändrade föreskrifter, förordna att det nu lämnadetillståndet skall upphöra att gälla. Sökandebolagen förpliktas attsohdariskt bekosta fiskeundersökningar inom aktuellt täktområde och inommedgivet täktområde inom kommuns vattenområde med följande beloppunder av täkttillstånden, nämligen sjuttiotusen (70 000)kronor , fyrtiotusen (40 000) kronor ochfyrtiotusen (40 000) kronor . I inledningen till vattendomstolensdom redovisas bl. a. följande/afctisfca förhållanden: Falsterbohalvön-- har byggts upp avsandavlagringar, som till övervä gande del vilar på morän. Halvön är enligt [SGU] ständigt utsatt för förändringar av sin strandfiguration, särskilt i sin västra del. Från halvön sträcker sig en sandbank ända ut till i nordväst och ÖstraHaken i nordost.--- Enligt SGU är förändringarna utefter den VästraHaken betingade av en nettotransport av sand från söder mot norr. Sandvandringenorsakas av ett samspel mellan strömmar och vågor. Enligt SGUbestår förändringarna inte blott av att själva strandlinjen förflyttas pä grundav erosion eller ackumulation utan även att havsbottnen förändras på störreeller mindre djup utanför stranden. Det har uppgetts, att sökandebolagen bedrivit sandtäktinom detta kustområde praktiskt taget oavbrutet . Enligt sökandebo lagen har det--- visat sig, att det inom nuvarande tillståndsområde vid VästraHaken inte längre finns någon för industrin lämplig sand. Bolagen har därförhos ansökt om tillstånd att få nuvarande täktområde vidVästra Haken förskjutet norrut, där lämplig sand uppges finnas tillgänglig. Beträffande motstående intressen anför bl.a. följande: