bet · G701SoU24 · 1983-12-31 00:00:00 — omforskning inom verksamhetsområde och inomarbetsmifjöområdet m.m. (prop. 1983/84:107 delvis) I betänkandet behandlas deb förslag som regeringenförelagt i proposition 1983/84:107 om forskning bilaga 3() och bilaga 7 punkterna 3.1, 3.2 och 4, såvitt avserarbetsmiljöforskning (), dels motioner som rörforskningsfrågor. Proposifioneni övrigt behandlas i huvudsak av utbildningsutskottet i betänkandet UbU1983/84:28. Särskilda delar behandlas av utrikesutskottet, försvarsutskottet,trafikutskottet, kulturutskottet, jordbruksutskottet, arbetsmarknadsutskottet,bostadsutskottet och näringsutskottet. Ihär aktuella delar av propositionen bereds tillfälle att 1. godkänna vad i proposifionenförordats om allmänna riktlinjer för forskningen inom socialdepartementetsverksamhetsområde, 2. ta del av vad som ipropositionen anförts beträffande arbetsmiljöforskning (avsnitten 3.1, 3.2samt 4 i motsvarande del). Motionerväckta under den allmänna motionstiden 1983184 I motion 1983/84:1067 av m. fl, (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), att hos regeringenbegär åtgärder som stimulerar socialpsykiatrisk forskning. I motion 1983/84:1625 av (vpk)och (vpk) hemställs att begär att regeringen tar initiativtill forskning om amning i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionväckt med anledning av proposition 1983/84:107 I motion 1983/84:2620 av m. fl. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), att som sinmening, beträffande forskningen på det sociala området, ger regeringen tillkänna vad som anförts beträffande 1. uppföljande forskning inompsykiatrin, 2. forskning kring alternativabehandlingsmetoder inom hälso- och sjukvården. SoU 1983/84:24 I den del av propositionen som avsersocialdepartementets verksamhetsområde betonas forskningsinsatserna rörande desociala konsekvenserna av utvecklingen inom arbetslivet samt forskningen inomsocialförsäkringsområdet. Enligt socialministern har den snabbasamhällsomvandlingen och det reformverksamhet skapat ettstort behov av information om socialförsäkringens verkningar ochfördelningspolitiska betydelse. Socialministern redogör för ett projekt, sombedrivs vid () vid iStockholm där man studerar socialpolitikens utveckling i 18 . Projektet omfattar i sina centrala delar en analys avsocialförsäkringssystemens utformning och förändringar. Socialministern uppgeratf han avser aft föreslå regeringen att ge delegationen för social forskning iuppdrag att arbeta vidare utifrån detta projekt för att förstärka denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden rörande socialpolitiska frågor. Socialtbehandlingsarbete, miljömedicin och primärvård anges som områden därforskningen behöver breddas och fördjupas. Den traditionellt problemorienteradeforsknings- och utvecklingsverksamheten, FoU, inom medicinskt och socialtbehandlingsarbete bör enligt socialministern kompletteras med en ansats somsyftar till att identifiera faktorer som främjar en gynnsam utveckhng i miljönoch hos grupper och individer. Det anses därvid vara av speciellt intresse attutifrån sociala och medicinska utgångspunkter -analysera bl. a.förutsättningarna för öppna vårdformer. Forskning rörande förebyggande insatserpå folkhälsopolitikens område betonas. Bristenpå kompetenta forskare liksom på handledare inom socialforskningssektornuppges vara stor. I propositionen föreslås fortsatta åtgärder för att rekryteraforskare till området och bygga upp kompetens som grund för en tillämpadforsknings- och utvecklingsverksamhet. Delegationen för social forskning harunder /84 utlyst ett antal forskarstipendier inom de områden somär väsentliga för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom den socialasektorn. Socialministern framhåller betydelsen av aft fortsätta på den vägdelegationen slagit in på. Utskottethar inte något att erinra mot de förslag till riktlinjer för forskningen inomsocialdepartementets verksamhetsområde som läggs fram i propositionen ochföreslår därlför att godkänner desamma. del av propositionen som avser arbetslivs- och arbetsmiljöforskning anförsbl. a. följande. Arbetarskyddsfondenhar till uppgift att stödja sådan forskning och utveckling samt utbildning ochinformation som rör arbetsmiljö, medbestämmande och arbetslivsfrågor i övrigt.Dess verksamhet finansieras genom en särskild arbetarskyddsavgift sorn f.n.utgår med 0,av den totala lönesumman. Fondens intäkter beräknas /84 uppgå till ca 470 milj. kr. Av dessa medel står tillförfogande för beslut i fondens styrelse om FoU-insatser. SoU 1983/84:24 3 Såväl arbetsmarknadens parter som statsmakterna harvarit överens om att arbetarskyddsfonden bör lägga stor vikt vid sådanaFoU-insatser som kan leda till praktiska resultat i arbetslivet.Arbetsmarknadsministern ser positivt på de insatser som gjorts från fondenssida för att inrikta FoU-verksamheten mot praktiskt tillämpbaraprojekt. Arbetarskyddsfondenhar inom vissa FoU-områden successivt samlat projektvisainsatser till mera sammanhållna forskningsprogram. Ett exempel härpå utgör ennyligen slutförd programrapport för området toxikologi. Arbetsmarknadsministernser mycket positivt på denna utveckling. Avde projekt arbetarskyddsfonden stöder utförs ca hälften inom universitetoch högskolor. För den närmaste treårsperioden kan man räkna med att fondensstöd till långsiktig forskning vid högskolan kommer att motsvara kostnadernaför minst ett 30-tal tjänster. Fondenslångsiktiga planering beträffande den närmare inriktningen av FoU-verksamhetoch fördelningen av resurser på olika forskningsområden redovisas i en bilagatill propositionen. Där konstateras bl. a. att frågor som hänger samman meddatorisering, automatisering och införande av ny teknik f. n. ägnas storuppmärksamhet av arbetarskyddsfonden. Ipropositionen erinras vidare om att arbetarskyddsfonden enligt sin instruktionhar till uppgift att stödja arbetstagarorganisationernas forsk-ningsinitierandeverksamhet. Sammanlagt har 15 milj. kr. ställts till löntagarorganisationernasförfogande för detta ändamål. Arbetarskyddsstyrebensforskningsavdelning är landets centrala för avdelningens verksamhet beräknas uppgå till ca 77 milj. /84. Enuppgift för forskningsavdelningen är att bistå med forskningsinsatser somunderlag för styrelsens föreskriftsarbete. En annan viktig uppgift är att såtidigt som möjhgt upptäcka och påvisa nya hälsorisker i arbetsmiljön samtkartlägga samband mellan olika arbetsmiljöfaktorer och ohälsa. Det innebär attarbetsmiljöforskningen i tiden ofta måste ligga före föreskriftsarbefet när detgäller att uppmärksamma nya problem. Arbetsmarknadsministern anser att sådanamer långsiktiga forskningsinsatser är nödvändiga för att författningsarbetetskall kunna utvecklas . Forskningom kemiska hälsorisker har länge spelat en framträdande roll. avforskningsavdelningens resurser ägnas detta riskområde. Arbetarskyddsstyrelsenhar på grundval av den aktuella och förväntade risksituationen prioriteratföljande problem och forskningsområden under den närmaste femårsperioden:Belastningsskador, lungskador på grund av luftföroreningar, metoder förtestning av cancerframkallande ämnen och ämnen som kan skada ocharvsanlag, eliminationsteknik samt arbetsorganisation i samband med ny teknik.EnUgt arbetsmarknadsministerns mening synes de föreslagna prioriteringarna välavvägda. På både utbildningens ochforskningens område förekommer ett samarbe- SoU 1983/84:24 4 temellan arbetarskyddsstyrelsen och högskolan. Arbetsmarknadsministern ser mycketpositivt på de insatser som gjorts för att öka antaletdoktorander inom forskningsavdelningens ämnesområden. Samarbete med högskolanförekommer också i många av de ca 200 projekt som forskningsavdelningen driver.Karolinska institutet och de tekniska högskolorna är de forskningsorgan somavdelningen främst samarbetar med. Vadsom anförs i propositionen i här aktuell del påkallar enligt utskottets meninginte något uttalande. Utskottetövergår härefter till att behandla några motioner som väckts beträffande vissaforskningsfrågor under verksamhetsområde. Imotion 1983/84:2620 av m.fl. (c) hemställs att gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande uppföljandeforskning inom psykiatrin (yrkande 1). Motionärerna hänvisar till denomfattande förändring fi-ån sluten till öppen vård som den psykiatriska vårdengenomgått . Enligt motionärema innebär dennautveckling en från många utgångspunkter positiv situation för patienterna. Detfinns emellertid en risk att många människor för att klara sig utanför denslutna vården måste bygga sina liv utifrån psykofarmakologiskabehandlingsmetoder som de lever ett liv med ett minimum av socialstimulans. Enligt motionärernas, uppfattning är det en viktig uppgift för denbeteendevetenskapliga forskningen att följa upp de allmänmänskliga konsekvensernaav vårdens utveckling för att få en bättre social grund för en fortsattövergång till öppen vård. behandlade propositionen anses det vara av ett speciellt intresse för FoUinom medicinskt och socialt behandlingsarbete att utifrån sociala ochmedicinska utgångspunkter analysera bl. a. förutsättningarna för öppnavårdformer (bil. 3 s. 4). Vidarekan nämnas att förändringarna inom den psykiatriska vården har uppmärksammats ide nya direktiv (Dir. 1982:106) som meddelades för socialberedningen. nya direktiven tas bl. a. upp frågor om återverkningar inom socialtjänstenav förändringar mot öppnare vårdformer inom den psykiatriska vården. Idirektiven understryks att har ett övergripande ansvar i frågaom bistånd till dem som vistas i kommunen och att detta ansvar givetvis gällerockså dem som skrivs ut från de psykiatriska sjukhusen. Socialberedningen börenhgt direktiven i sin utvärdering av socialtjänstreformen och vid översynen avden psykiatriska tvångsvårdslag-stiffningen följa den utveckling som pågår pådetta område och redovisa de samarbets- och gränsdragningsfrågor som finnsmellan och hälso- och sjukvården på psykiatrins område. Olikautformningar av den psykiatriska vården kan skapa skilda förutsättningar förkommunens resursinsatser, heter det i direktiven. Socialberedningen böranalysera och redovisa skilda lösningar och erfarenheter. Socialberedningen beräknaslämna sitt betänkande . SoU 1983/84:24 5 Hälso- och sjukvårdsberedningen (Dir. 1983:37) harfått i uppgift att särskilt behandla frågor som rör utveckling av förebyggandeåtgärder och öppna vårdformer. Enligt direktiven skall beredningen ägnasärskild uppmärksamhet åt äldrevården och den psykiatriska vården. Tillberedningens arbetsområde hör bl. a. forsknings- och utvecklingsarbete.Utvecklingen av förändringsarbetet inom den psykiatriska hälso- och sjukvårdenskall redo-visas och diskuteras i hälso- och sjukvårdsberedningen under år1984. Fråndelegationen för social forskning (DSF) lämnas stöd till ett av professorCarl-Gerhard lett projekt som gäller utformning av och arbetssätt förett psykiatriskt team i öppen decentraliserad vård inom och landsting. DSF stöder även ett av professor lett projekt somrör avinstitutionalisering och eftervård av långtidsvårdade psykiatriskapatienter samt ett projekt om ekologisk analys av psykisk hälsovård underledning av docent . stöder f. n. bl. a.två forskningsprojekt som delvis berör frågeställningar om öppen psykiatriskvård, det ena lett av , det andra av professor . Utskottetkan för sin del vitsorda att det problem motionärerna berör - deallmänmänskliga konsekvenserna av omvandlingen av den psykiatriska vården - ären viktig fråga och att det är angeläget med ökad kunskap härom. Den upptagnafrågan faller också inom ett område som prioriteras i forskningspropositionen.Vidare har både socialberedningen och hälso- och sjukvårdsberedningen i uppgiftatt följa utvecklingen av förändringarna på det psykiatriska vårdområdet. Somnyss nämnts ger delegationen för social forskning och medicinskaforskningsrådet stöd åt ett antal projekt som gäller öppna vårdformer inompsykiatrin, av vilka åtminstone ett gäller eftervården av patienterna. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 1983/84:2620 yrkande 1. Isamma motion, 1983/84:2620, hemställs också att uttalar attmedicinska forskningsresurser i ökad utsträckning bör riktas mot de alternativabehandlingsformerna inom hälso- och sjukvården (yrkande 2). Motionärerna anföratt många människor sätter stor tillit till de alternativ till denkonventionella hälso- och sjukvården som utvecklats . Det kangälla kostvanor och fasta, akupunktur, kiropraktik, zonterapi, THX osv. Enligtmotionärerna finns i många fall ingen eller bristfällig vetenskaplig grund förbehandlingsformerna. Det vore emellertid fel att avfärda sådanabehandlingsmetoder utan att först pröva dem. Vänder samhället de alternativaformerna ryggen finns en risk att de bedrivs i mindre kvalificerade former,heter det i motionen. Utskottet hade attta ställning till motioner som gällde dels försöksverksamhet medkiropraktorer och naprapater, dels alternativa behandlingsformer varmedavsågs bl. a. zonterapi och bindvävsmassage (se betänkande SoU 1983/84:19). När det gälldekiropraktorer och naprapater hänvisade utskottet till att en SoU 1983/84:24 6 försöksverksamhetmed kiropraktorer avses komma i gång vid . Närresultaten förelåg härifrån fick det övervägas om en motsvarandeförsöksverksamhet borde bedrivas med t. ex. naprapater. Utskottet avstyrktedärför den aktuella motionen (betänkandet s. 8). Motionenom andra alternativa behandlingsformer avstyrktes av utskottet med följandemotivering. En arbetsgrupp inom påbörjade år1979 en utredning för utvärdering av hälsohemmens verksamhet m. (vetenskapliga hälsohemsutvärdering). Avsikten var att ställasamman kunskapsunderlag beträffande s.k. alternativa behandUngsmetoder, som iolika kombinationer i varierande omfattning bedrivs vid de s. k. hälsohemmen,för att härigenom få en grund för mera långsiktiga engagemang.Utredningsarbetet omfattar bl. a. fysikaliska behandlingsmetoder såsom olikamanipulafionsmetoder, massage och liknande. a. kommer synpunkter påfotzonterapi och bindvävsmassage att redovisas i den rapport som arbetsgruppenberäknas avge . Utskottetanser principiellt att det finns skäl att ha en öppen attityd införicke-konventioneUa behandUngsmetoder som patienter tycker sig bli hjälpta av,även om metodernas effektivitet inte alltid är vetenskapligt belagd; dettasjälvfallet under förutsättning att det inte rör sig om behandlingsformer somkan misstänkas vara hälsovådUga. Med hänsyn till det pågående utredningsarbetetinom bör dock motion 1983/84:781 (c) inte föranleda någotinitiativ från sida och avstyrks därför. Här kan tilläggas att socialstyrelsensutredningsarbete även omfattar behandlingsmetoder såsom kostvanor och fasta. Motionsförslagom forskning om akupunktur har behandlats tidigare av utskottet i betänkandenaSoU 1974:24, SoU 1975:6 och SoU 1977/78:6. År1980 gav professor och biträdande överläkarenCarl-Axel , båda i , i uppdrag att granska den vetenskapligaredovisningen av olika akupunkturbehandlingsmetoder m. m. Tillfullgörande av uppdraget avlämnade nämnda personer tillsocialstyrelsen rapporten vid smärta och sjukdom. I rapportenkonstateras att akupunktur kan Undra smärta och det framhålls att akupunkturanvänd i denna avsikt är i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet.När detgiiller akupunktur vid sjukdom framhålls att den experimentella ochkUniska dokumentationen är klart bristfäUig. Det framhålls emellertid att skälfinns för att uppmuntra kUnisk prövning. Akupunktur bör enUgt rapporten utövasav läkare eller, efter remiss från läkare, annan person inom sjukvården som haradekvat medicinsk kunskap, såsoui sjuksköterska. Överrapporten md smärta och sjukdom har inhämtatyttranden från medlemmar av styrelsens vetenskapliga råd. Pågrundval av rapporten och yttranden över den utarbetas f. n. inomsocialstyrelsen förslag till föreskrifter och råd om akupunkturbehandling inomsjukvården. Avsikten är att inhämta yttranden även över detta förslag och attslutliga föreskrifter och råd i ämnet därefter skall utfärdas. SoU 1983/84:24 7 Statsrådet besvarade iår dels en interpellation, dels en fråga, som gällde bl. a. lagligamöjligheter att tillverka och bedriva försök med THX. StatsrådetSigurdsen som besvarade interpellationen och frågan i ett sammanhang anfördebl. a. följande. Preparaten Iscador och THX omfattas av lagen(1981:50) med bestämmelser om vissa medel avsedda för injektion.Bestämmelserna i lagen medför att preparat som THX får säljas och användas omde uppfyller vissa minimikrav, bl. a. i fråga om tillverkningen.Socialstyrelsen har godkänt två preparat, Helixor och Iscador, som naturmedelför injektion. På grund av allvarliga brister i tillverkningen harsocialstyrelsen inte kunnat godkänna THX-preparatet. De av styrelsengodkända preparaten har uppfyllt kraven på s. k. aseptisk tillverkning och deandra krav som lagen uppställer. Samma krav bör också gälla för THX. Fördrygt , , besvarade jag en interpellation omanvändningen av THX-behandling. Jag framhöll då att lagstiftningen omnaturmedel för injektion är tidsbegränsad och gäller för av fillutgången av . Avsikten är att erfarenheterna av lagen skallutvärderas, innan ställning tas till frågan om en fortsatt lagstiftning inomdetta område. Jag ansåg då att det inte fanns skäl att ändra lagen. Jag harsamma uppfattning nu om att utvärderingen skall avvaktas. Vadavser fråga om kontrollerande försök med TFIX så ankommer detinte på utan i första hand på tillverkaren att ta initiativtill sådana. har getts osedvanliga möjligheter attsjälv styrka preparatets värde och att med hjälp av medicinsk expertis få desseffekter prövade. Även om nya försök kommer till stånd måste sedvanliga krav påtillverkningen av preparatet ställas upp - detta enligt vad beslutadeden (prop. 1980/81:5, SoU 1980/81:7). Utskottet anser liksom tidigare att det finns skälatt ha en öppen attityd inför alternativa behandUngsmetoder som patientertycker sig bU hjälpta av, även om metodernas effektivitet inte alltid ärvetenskapligt belagd. Med hänsyn till den försöksverksamhet och det utredningsarbetesom här beskrivits anser utskottet emellertid inte att det är påkallat attriksdagen tar initiativ till sådan forskning som motionärerna begärt. Motionenavstyrks således även i denna del (yrkande 2). Imotion 1983/84:1067 av m.fl. (vpk) begärs åtgärder som stimulerarsocialpsykiatrisk forskning (yrkande 2). Motionärerna anser att den övergångtill öppnare vårdformer inom psykiatrin som ägt mm under det senaste decennietbör stimuleras ytterligare. En reformerad psykiatri kräver emellertid också enförändrad inriktning av psykiatrins innehåll och veten-skapUga inriktning,anser motionärema. Dagens psykiatriska forskning handlar till anmärkningsvärtstor del om farmakologi och användning av olika läkemedel. Motionärerna anföratt trots att man mycket väl känner till att samhällsförändringar har enavgörande inverkan på människors psykiska häsotillstånd, socialpsykiatriskforskning saknas praktiskt taget helt. Enligt motionärerna bör statsmaktemagenom riktade insatser och via forsknings- SoU 1983/84:24 8 rådenpå olika sätt stimulera forskning som rör sambanden mellan samhällsförändringaroch psykisk hälsa. nu aktuella forskningspropositionen anses ingå i en offensivfolkhälsopoHtik bl. a. att öka kunskaperna om den fysiska och psykosocialamiljöns inverkan på hälsa och välbefinnande (se bil. 3 s. 4). Forskningsinsatsernarörande de sociala konsekvenserna av utvecklingen inom arbetslivet betonas särskilt(prop. s. 2). När det gäller missbruksforskningen understryks vikten av attäven bakomliggande orsaker angrips. FoU-verksamheten inom detta område uppgesomfatta såväl långsiktiga förändringar av grundläggande samhällsförhållandensom åtgärder med effekt på kort sikt. I propositionen anförs vidare att detgäller att i det förebyggande arbetet påverka dåUga miljöer och andra orsakertill fysiska och psykiska lidanden samt lägga folkhälsoaspekter på andrasamhällssektorer som arbetsliv, boende, fritid, skola och trafik.Socialministern anser mot bakgrund härav att det är angeläget att konsoUderatillgänglig kompetens inom det miljömedicinska fältet, bl. a. hos sektorsorgansom statens milmömedicinska laboratorium och sistnämnda institutet har till uppgift att bedriva tillämpad forskning ompsykosociala risksituationer, riskgrupper och riskreaktioner inom allmänsocial miljö, arbetsmiljö och vårdmiljö. Delegationenför social forskning, DSF, stöder f.n. bl.a. följande forskningsprojekt,nämligen ett av stressforskaren professor lett projekt omotrygghet i arbetet - effekter och motåtgärder (nedläggningen av LM:s filial iOlofström), ett av distriktsöverläkaren lett projekt omriktade primärvårdsinsatser vid stor arbefsplatsnedläg-gelse (NCB,), ett av docent 7o/ia« lett projekt om riskmekanismer ochadaptationsförsök hos avskedade och deras familjer i samband medpersonalinskränkningar vid ett företag samt ett av leg. läk m.fl. lett projekt om strakturomvandling och ohälsa (). Motbakgrund av den här lämnade redogörelsen anser utskottet inte att det ärerforderhgt med någon åtgärd med anledning av motion 1983/84:1067yrkande 2. Motionsyrkandet avstyrks således. Imotion 1983184:1625 av och (vpk) föreslås attriksdagen begär att regeringen tar initiativ till forskning om amning ienlighet med vad som anförts i motionen. Att amning är det bästa sättet attföda upp sitt spädbarn på har, så långt motionärerna kunnat konstatera, slagitigenom i den information som ges till den gravida/ nyförlösta kvinnan frånmödravårdscentraler, BB och bamavårdscentraler. Hjälpmedel och råd för deproblem som kan uppstå för en ammande mamma förmedlas fömtom avbarnavårdscentralerna också av den ideella organisationen uppger i stört sett alla kvinnor att de -vill amma sinabarn och de börjar också amma på BB. Trots detta slutar, enUgt motionärema,många kvinnor mot sin vilja att amma redan under de första månadema.Motionärerna anser att orsaken härtill är SoU 1983/84:24 9 Det är därför viktigt att forskning kring amning och amningsproblemkommer till stånd, anser motionärerna. ,, har prioriterat forskning om amning. Vid institutionen för internationellbarnhälsovård i har under professor ledning bedrivitsflera forskningsprojekt om bröstmjölksuppfödning i varvid Sverigevarit referensland. Enligt professor har de mödrar som i inteammar alls vid utskrivningen från BB () eller avbryter amningen inomett par veckor oftast klara medicinska eller psykologiska skäl därtiU(lågviktigt eller sjukt bam, psykisk avvikelse, storrökare, anatomiskbröstavvikelse m. m.). (1982 nr 42.) , , stöder ett projekt under ledning av docent som gäller näringsfysiologiska studier av kvinnor och bam undergraviditet och amning. Studiemas syfte är bl. a. att undersöka sambandet mellanmoderns nutritionsstatus (viktökning, energiretention) och hennesmjölkproduktion samt att studera hur mjölkproduktionens verkningsgrad varierarhos friska välnutrierade kvinnor. DocentKerstin leder ett projekt som avser att belysa hur vissapeptidhormoner och sensoriska stimuli kan ha betydelse för bröstmjölkssekretionoch för barnets digestion och tillväxt. Docent harbidragsansökningar inne hos DSF och MFR men har ännu inte beviljats medel tillprojektet. Bl.a. har uttalat sig för amning som den överlägsna metoden attföda upp spädbarn på. Utskottet anser därför att det är rimligt att man frånsamhällets sida medverkar till att undanröja de problem som gör att vissamödrar slutar amma . Utskottet delar såledesmotionärernas uppfattning att det är viktigt att det bedrivs forskning kringamning och amningsproblem. Föratt sådan forskning skall kunna komma till stånd krävs dock i första hand attfler forskare är vilUga att ägna sig åt problemet. Är denna fömtsättninguppfylld tar utskottet för givet att anslagsbeviljande myndigheter serpositivt på stöd till vetenskapliga undersökningar kring amning. 1. beträffande forskningsverksamheten inomsocialdepartementets verksamhetsområde att godkänner deallmänna rikflinjer som anges i proposifion 1983/84:107, bilaga 3,