bet · G701SfU26 · 1983-12-31 00:00:00 — omstudiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågpr (prop. 1983/84:127 och 1983/84:100) Utskottet behandlar i detta betänkande proposition1983/84: 127 om förbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor. Propositioneninnehåller förslag om ett förbättrat selektivt studiestöd till elever igymnasieskolan. Förslaget innebär att det nuvarande behovsprövade tilläggettill studiebidraget inom studiehjälpen ersätts med ett högre och merschabloniserat tillägg - extra tillägg. Detta föreslås utgå upp till högreföräldrainkomster än som är fallet med det behovsprövade tillägget. Det extratillägget föreslås bli infört den 1 juH 1984. Vidareföreslås att inackorderingstilläggets grundbelopp, med hänsyn tillhyreskostnadernas ökning, höjs till . Propositioneninnehåller också anslagsberäkningar för studiehjälpen i övrigt för budgetåret1984/85. 1propositionen läggs vidare fram förslag om eft förbättratsjiikförsäk-ringsskydd för studerande. Huvudprincipen är att de studerandeskall behålla studiestöd i form av studiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestödeller utbildningsbidrag för doktorander . I vissutsträckning är detta möjligt . men de förändringar istudiestödslagen som föreslås utvidgar möjligheterna att behålla studiehjälpvid sjukdom och avskaffar de inskränkningar vad gäller sjukdomsperiodens längdsom gäller i fråga om studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd ochutbildningsbidrag. Samtidigtföreslås att den sjukpenninggrundande jn.komsten inte skall sänkas under dentid en studerande uppbär studiestöd, skall såledessjukpenningen hållas vilande för att kunna aktiveras när studietiden upphör.Under studietiden skall vidare en särskild studietidssjukpenning kunna utgå.beräknad på gmndval av den inkomst en studerande kan ha vid sidan av studiernaeller under ferietid, Isamband med meritprövning för beslut om fortsatta studiemedel och beslut omeventuellt återkrav på grund av frånvaro fråp studierna skall, för studerandesom har vårdnaden om barn. ökad hänsyn kitniia tas till barnets sjukdom. Medanledning av propositionen har väckts tre motioner. 1983/84:2682 (fp). 1983/84:2683 (vpk) och 1983/84: 2684 (m). 1 1983/84. SfU 1983/84:26 2 delsproposition 1983/84: 100 bilaga 10, , litt. E, punkt E3. Studiehjälp m. m. delsföljande motioner från den allmänna motionstiden /83 och 1983/ 84, 1983/84: 2098 (m) (yrkande1) om anslaget till studiehjälp, 1983/84: 1198 (c) omutbetalningen av studiestöd, 1983/84:1593(m) om studiehjälp till elever vid svenska gymnasieskolor utomlands, 1982/83:319(c) om sjukförsäkringen för universitets- och högskolestuderande, 1982/83:914 (fp) omsjukersättning till vissa elever i gmndvux, 1983/84:1002(vpk) och 1983/84: 1718 (s) om socialförsäkringsfrågor för doktorander medutbildningsbidrag, 1983/84:1206(vpk) om vissa försäkrings- och arbetsskadefrågor för studerande, 1982/83: 1279 (s),1983/84:439 (c) och 1983/84:778 (s) om rätten till sjukbidrag för handikappadestuderande, 1983/84:1359(vpk) (yrkande 2 O och 1983/84:1579 (s) om ändrade åldersgränser förvårdbidrag resp. sjukbidrag till handikappade ungdomar, 1983/84:2219 (s) om studiestödet för handikappade elever i det allmänna skolväsendetoch 1983/84:1577 (c) omstudiestöd till elever i särskola. Utskottet tillstyrker propositionerna och avstyrkerbifall till samtliga motioner. Reservationerhar avgivits av m-ledamöterna till förmån för motionerna 1983/84:2684 och1983/84:2098 yrkande 1 (res. 1) samt av vpk-ledamoten till förmän förmotionerna 1983/84:2683. 1983/84:1002, 1983/84:1206, 1983/84: 1359 yrkande 2 foch 1983/84: 1579 (res. Vidare har särskih yttrande avgivits avvpk-ledamoten. Regeringen har i proposition 1983/84:100, bil. 10() under litt. E, E 3. Studiehjälp m.m. föreslagitriksdagen att i avvaktan på särskild proposition i ämnet till Studiehjälp m. m.för /85 beräkna ett förslagsanslag av I . SfU1983/84:26 3 Proposition 1983/84:127 1 proposition 1983/84: 127 omförbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor har regeringen() föreslagit dels attanta förslag till 1. lag om ändringi studiestödslagen (1973:349), 2. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, dels att 4. godkänna vadsom förordats om riktlinjer för ekonomisk prövning vad gäller det extratillägget, 5. godkännaförslag till ändrade regler för utbildningsbidrag för doktorander undersjukdomsperioder, 6. godkänna vadsom förordats om beräkning av föräldrapenning, 7. godkänna vadsom förordats om rätt till studiemedel i samband med tillfällig vård av sjuktbarn, 8. tillStudiehjälp m. m. för /85 anvisa ett förslagsanslag om1220600000 kr., 9. till m. m. för /85 utöver iproposition 1983/84:100bil. 10 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . Lagförslagenredovisas i bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1983/84:127 I motion 1983/84:2682 av JörgenUllenhag (fp) och () hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid prövning av humvida fömtsättning föreligger för behovsprövat tillägg hänsyn inte skall tas till makes eller syskons ekonomiska situation eller inkomster, 2. att beslutar om ändringar i lagen omarbetsskadeförsäkring i enlighet med studiestödsutredningens förslag. I motion1983/84:2683 av Margö m. fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till studerandes försäkringsskydd vidarbetsskada i enlighet med studiestödsutredningens förslag, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag att förbättra det ekonomiska stödet tillhandikappade studerande i enlighet med studiestödsutredningens förslag, 3. att riksdagenuttalar att vilande SGI, eller högsta SGI bör träda i kraft för alla studerandevid föräldraledighet och ger regeringen detta till känna, ti /84. Rättelse: S 33, rad 8 Står 2 kap. 1§ Rättat till 1 kap. 2 § SfU 1983/84:26 4 4. att hos regeringenhemställer om förslag som innebär att studerandes karenstid överensstämmer medvad som gäller för anställda försäkrade inom sjukförsäkringen, 5. att hos regeringenhemställer om förslag om förändrat delningstal vid beräkning av studietids-SGIi enlighet med studiestödsutredningens förslag. I motion 1983/84:2684 avPer m. fl. (m) hemställs 1. att beslutar attavslå regeringens förslag till ändring av studiestödslagen (1973:349) 1 kap. 2§, 3 kap. 3 §, 11 §, 2. att beslutar att tillStudiehjälp m, m. för /85 anvisa ett förslagsanslag om . Motionerväckta under den allmänna motionstiden /83 I motion 1982/83:319 av m. fl. (c)hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om översyn avsjukförsäkringssystemet för universitets- och högskolestuderande och andraferie- och säsongs-arbetande. 1motion 1982/83:914 av () hemställs att hos regeringenbegär förslag om sjukersättning till vissa elever i gmndvux. Imotion 1982/83:1279 av m.fl. (s) hemställs aft som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om generös ochlikvärdig bedömning av rätten till sjukbidrag. Motionerväckta under den allmänna motionstiden /84 I motion 1983/84:439 av () ochUlla Tilländer (c) hemställs att hos regeringen begär en översyn avreglerna för handikappades rätt till sjukbidrag i enlighet med vad som imotionen anförts. Imotion 1983/84:778 av () hemställs att hos regeringenanhåller om en översyn av reglerna för sjukbidrag för handikappade undersärskild yrkesutbildning. Imotion 1983/84:1198 av (c) hemställs att som sin meningger regeringen till känna att centrala utbetalningsrutinerbör ändras så att de studerande får ersättning vid resp. terminstart. 1motion 1983/84:1206 av m. fl. (vpk) föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående vissaförsäkrings- och arbetsskadefrågor för studerande. Imotion 1983/84:1359 av m. fl. (vpk) (yrk. 2 f) föreslås attriksdagen hemställer att regeringen - i avvaktan på förslag om genomgripandereform av socialförsäkringssystemet - till framlägger förslag sominnebär att åldersgränsen för vårdbidrag utsträcks till . Imotion 1983/84:1577 av () och () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till lösning av försöt]- SfU 1983/84:26 5 ningsfråganför familjer med barn i grundsärskolan och ungdomar i yrkessärskolan underskolpliktstiden i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1983/84:1579 av () och () hemställs 1. att beslutar att hosregeringen begära förslag om att sjukbidrag till handikappade ungdomar skallkunna utgå , 2. att beslutar att hosregeringen begära förslag om att vårdbidrag till handikappade ungdomarsföräldrar skall kunna utgå till dess dessa ungdomar uppnått . Imotion 1983/84:1593 av (m) hemställs att hosregeringen anhåller om ändring av reglerna för studiehjälp för svenska ungdomari svensk skola utomlands. 1motion 1983/84:2098 (motivering i 1983/84:2097) av Per m.fl. (m) (yrk.1) hemställs att beslutar att till Studiehjälp m.m. för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av I . 1motion 1983/84:2219 av () hemställs att hos regeringenbegär en skyndsam översyn av det studiesociala stödet för handikappade ungdomari åldern . Motioneröverlämnade-från utbildningsutskottet, väckta under den allmänna motionstiden1983/84 I motion 1983/84:1002 av m.fl. (vpk)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående den sociala situationen för forskarstuderande medutbildningsbidrag, samt att under detta återkomma med förslag ifrågan. 1motion 1983/84: 1718 av () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts angående försäkringsskyddet fördoktorander. Studiehjälp består av studiebidrag jämte tillägg,återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättning. Tillägg tillstudiebidraget utgår i form av inackorderingstillägg, inkomstprövat tillägg ochbehovsprövat tillägg. Inackorderingstillägg utgår utan ekonomisk prövning medanövriga tillägg förutsätter en sådan prövning. Inackorderingstilläggetsgrundbelopp är f. n. Det inkomstprövade tillägget ärsamordnat med det statiiga bostadsbidraget då det gäller nivå och inkomstprövningoch avlöser detta då eleven fyller . För det inkomstprövade tillägget ochdet behovsprövade tillägget beräknas det ekonomiska underlaget på samma sätt.Därvid beaktas för ogift elev elevens och föräldrarnas gemensamma inkomstermedan för gift elev bortses från föräldrarnas ekonomi och i SfU1983/84:26 6 stället beaktas makes ekonomiska förhållanden.Behovsprövat tillägg förutsätter dessutom att eleven har synnerligen stortbehov härav. Vid denna bedömning tas hänsyn bl. a. till förekomsten av syskonunder och även till syskonets eventuella inkomster. Behovsprövat tilliiggutgår f, n. med högst . om det ekonomiska underlaget inteöverstiger . 1 proposition 1983/84: 127 föreslås att det behovsprövadetillägget i studiehjälpen slopas och ersätts med ett högre och merschabloniserat tillägg som bör benämnas extra tillägg. Detta skall utgå med 600kr. och elev till hushåll med ett ekonomiskt underlag som understiger40000 kr. Till hushåll med ett ekonomiskt underlag på mellan 40000 och60000 kr. utgå och till hushåll med ett ekonomisktunderlag på . Reglernaför vad som skall utgöra det ekonomiska underlaget bör överensstämma med vadsom nu gäller i fråga om det inkomstprövade tillägget. Vidare föreslås attinackorderingstilläggets grundbelopp htijs till . Kostnadernator det extra tillägget beräknas i propositionen till ca 65 milj. kr. Dessa kostnader kan täckas inom det utrymme som skapasgenom att det behovsprövade tillägget slopas och genom den utgiftsminskning somde förändi'ade reglerna för åtcrbetalningspliktiga studiemedel till18-20-åringar i gynmasiala studier innebär. För innevarande budgetår har 17milj. anvisats för det behovsprövade tillägget. Beträffande medelsanvisningen föreslås i proposition1983/84: 127 att till Studiehjälp m. m. för /85anvisar ett förslagsanslag om I . I proposition 1983/84: 100.bilaga 10. föreslogs ett preliminärt anslag om 1 223 . I motion 2684 av Per m, fl. hänvisas till attmotionärerna bitriidde förslaget i proposition 1983/84: 40 om ändrade reglerför återbetalningspliktiga studiemedel för 18-20-åringar som innebär enbesparing om 100 milj. kr. Motionärerna fann dock därvid ingen anledning attavsiitta medel för kommande förslag om ökade selekliva åtgärder. Mot dennabakgrund ;ir motionärerna inte beredda att biträda det nu framlagda förslagetom införande av ett extra tillägg i studiehjälpssystemet eftersom det innebäratt hälften av den ovannämnda besparingen skulle tas i anspråk. Motionäiernabegär därför att dels avslår regeringens förslag om införande av ettextra tillägg inom studiehjälpen, dels till Studiehjälp m. m. för budgetåret1984/85 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 50 milj. kr.sänkt förslagsanslag om . Åven i den väckta motionen 2098 av Per m. fl..begärs i yrkande I ett iförhållande till regeringens preliminära förslag med 50 milj. kr. Motionärerna i motion 2682 av och om att vid inkomstprövningen för behovsprövat tillägg beaktas SfU1983/84:26 7 förutom egen och föräldrars ekonomiska situation ocksåmakes ekonomiska förhållande. Enligt motioniirerna bör en sådanäktamakeprövning inte förekomma inom studiehjälpen med hänsyn till attriksdagen avvisat förslag om att återinföra makeprövningen inomstudiemedelssystemet. Vidare anför motionärerna att iiven syskons inkomsterbeaktas vid inkomstprövning vilket enligt motionärernas mening är stötande.Mot bakgrund av det anförda begär motionärerna i yrkande 1 etttillkiinnagivande om att vid inkomstprövning för behovsprövat tillägg hänsyninte skall tas till makes eller syskons ekonomiska situation eller inkomster. Utskottet delar den uppfattning som framförs ipropositionen om att ett kraftigt förstiirkt selektivt stöd till deinkomstsvagaste hushållen bör införas inom studiehjälpen och att fler hushållän bör nås av stödet. Enligt utskottets mening uppnås dessa syften medpropositionens förslag om ett extra tilliigg som ersätter det behovsprövadetillägget. Utskottet tillstyrker därför propositionens förslag om att detbehovsprövade tillägget slopas och ersätts med ett extra tillägg. Utskottettillstyrker vidare propositionens förslag om höjning avinackorderingstilläggets grundbelopp till . samtmedelsanvisningen till studiehjälp m. m. Följaktligen avstyrker utskottetbifall till motionerna 2684 och 2098 yrkande 1. Såvitt gäller yrkandet i motion 2682 om ekonomisk prövningvid beräkning av behovsprövat tillägg utgår utskottet från att yrkandet avserdet föreslagna extra tillägget eftersom det behovsprövade tillägget föreslåshelt slopat. Utskottet vill framhålla att samtliga inkomstprövade förmåner inomstudiehjälpssystemet förutsätter en prövning mot föräldrarnas eller iförekommande fall makes ekonomi. Enligt utskottets mening saknas det skäl attgöra annan bedömning i fråga om det extra tillägget. Utskottet vill ocksåerinra om ;itt hänsynstagande till syskons eventuella inkomster f. n. endastförekommer vid prövning av behovsprövat tillägg och skall sålunda efterslopande av detta tillägg inte längre förekomma. Utskottet avstyrker med detanförda även motion 2682 yrkande 1. Utskottet behandlar i detta sammanhang två motioner frånden allmänna motionstiden /84 som rör frågor om studiehjälp. I motion 1198 av anförs attgymnasiestuderande får ansökningsblankett för studiestöd först vidterminsstarten vilket medför att halva terminen i regel har gått innanstudiehjälpen utbetalas. Detta förhållande kan för många föräldrar vara mycketbetungande. Enligt motionären borde ansökningsblanketter tidigt kunna skickasut så att kan behandla ansökningarna före skolstarten. Hanbegär därför ett tillkännagivande om att centrala studiestödsnämndensutbetalningsrutiner bör ändras så alt de studerande får sin studiehjälputbetald vid resp. terminstart. () utreder f.n. på uppdragav regeringen en förändring av den administrativa hanteringen avstudiehjälpen. Därvid undersöker CSN bl. a. förutsättningarna för att utnyttjadatateknik SfU1983/84:26 8 i samband med ansökningsförfarande och utbetalning.Uppdraget kommer att redovisas . Enligt vad utskottet erfarit kommerCSN härvid att föreslå sådana förändringar att de problem som tagits upp imotion 1198 blir lösta. Någon åtgärd med anledning av motionen är därförinte påkallad. tar i motion 1593 upp en fråga som rörstudiehjälp till elever vid svenska gymnasieskolor utomlands. Motionären anföratt nuvarande regler innebär att om en elev bor utomlands tillsammans med bådaföräldrarna eller med den förälder som är vårdnadshavare är eleven berättigadtill studiehjälp på samma villkor som i . Däremot har eleven inte rätttill svensk studiehjälp om föräldrarna är skilda och vårdnadsha-varen bor iSverige men eleven bor utomlands hos den andre föräldern. Enligt motionären börsvenska ungdomar i svensk skola utomlands behandlas lika i fråga omstudiehjälp och hon begär en ändring av reglerna i enlighet härmed. De regler som centrala tillämpar närdet gäller möjlighet att få svensk studiehjälp för studier i utlandet innebäratt elever vars föräldrar inte är bosatta i elevens studieland får studiehjälpförst efter ingående prövning av studieinriktningen. Därvid gäller attutbildningen skall vara klart målinriktad mot visst yrke eller bransch och attmotsvarande utbildning inte finns i . När eleven bor utomlandstillsammans med föräldrarna beviljas studiehjälp utan någon närmare prövning avstudieinriktningen. Det föräldrabegrepp som därvid tillämpas är detsamma som istudiestödslagstiftningen i övrigt dvs. som förälder räknas den som harvårdnaden om barnet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att detfinns skäl att införa några särbestämmelser för de elever som berörts i motion1593. Utskottet vill dock erinra om den möjlighet som finns för föräldrar attefter ansökan få gemensam vårdnad om barnen. 2.1 Sjukförsäkring inom studiehjälpen ochstudiemedelssystemet m. m. Studiehjälp utgår endast för sådandel av läsåret under vilken den studerande bedriver studier. Studiehjälp kansålunda inte utgå under sjukdom. Såvitt gäller återbetalningspliktiga studiemedel fårstuderande i samband med sjukdom enligt studiestödslagen (1973:349) med vissainskränkningar behålla beviljade studiemedel . För att fåbehålla studiemedlen skall den studerande ha bedrivit studier under någon delav det kalenderhalvår då sjukdomen inträffar. För det första kalenderhalvåretgäller också att studierna skall ha påbörjats. Under två på varandra följandekalenderhalvår kan den studerande inte få behålla studiemedlen under sjukdommer än om inte särskilda skäl föreligger. Återbetalningspliktigastudiemedel avskrivs med de delar som kan hänföras till sjukdomsperiodensåvitt denna överstiger . SfU1983/84:26 9 För doktorander inedutbildningsbidrag är villkoren för att få behålla bidraget under sjukdomhuvudsakligen desamma som för studerande med studiemedel. Utbildningsbidragbeviljas i taget och kan för heltidsstudier beviljas för högst fyraår sammanlagt. Under vissa förutsättningar kan emellertid bidraget utgå förytterligare högst ett bidragsår. Det gäller t. ex. om den studerande på grundav sjukdom varit oförmögen att bedriva studier. 1 propositionen föreslås att elever som är berättigadetill studiehjälp enligt studiestödslagen 3 kap. får riitt att behållitstudiehjiilpen vid sjukdom under terminstid. Kortare sjukdom skall intygas avföriildrarna när eleven är omyndig och därefter av eleven själv. Fr.o.m. denfemtonde dagen skall läkarintyg krävas. Studiehjälp under sjukdom skall utgåbara om eleven har ansökt om studiehjiilpen före insjuknandet. För det förstakalenderhalvåret en elev bedriver studier skall studiehjälp utgå undersjukperiod bara om eleven har påbörjat studierna. Såvitt gäller studerande som helt eller delvis finimsierarsina studier med studiemedel eller utbildningsbidrag för doktorander föreslås ipropositionen att dessa skall tillförsäkras sådana medel även under perioderav styrkt sjukdom. Förutsättningen för att studiemedel eller utbildningsbidragskall utgå under sjukdomsperiod är att sjukdomsperioden infaller under sådanstudietid för vilken den studerande har beviljats något av dessa stöd.Liikarintyg krävs om sjukdomstiden överstiger . För det förstakalenderhalvåret en studerande bedriver studiemedelsberättigade studier skallstudiemedel utgå bara om studierna har påbörjats innanden studerande blir sjuk. Motsviirande föreslås gälla studerande medutbildningsbidrag för doktorander. Med hänsyn till att rätten tillutbildningsbidrag för doktorander regleras i förordningen (1976:536) omutbildningsbidrag för doktorander anför departementschefen att hon senareämnar föreslå regeringen sådana ändringar i denna förordning att reglerna förrätt till utbildningsbidrag vid sjukdom i möjligaste mån kommer attöverensstämma med motsvarande regler för studiemedel. 1 princip skall såledesutbildningsbidrag kunna utgå för en sjukdomsperiod som sträcker sig över heladen tid för vilken utbildningsbidraget har beviljats, dvs. I fråga om avskrivning av återbetalningspliktigastudiemedel som kan hänföras till sjukdomsperiod föreslås ingen ändring inuvarande bestämmelser. Departementschefen anför härvidlag att den nuvarandekarenstiden är motiverad, främst med hänsyn till att studier inteär fullt jämförbara med förvärvsarbete. 1 propositionen hänvisas till en rapportfrån centrala () av vilken det framgår att detövervägande flertalet studerande som varit sjuka mellan hadelyckats läsa in det mesta av vad de förlorat under studieuppehållet.Departementschefen anför vidare att sjukpenning endast ersätter en del av denförlorade arbetsinkomsten medan de studerande vid sjukdom får sam- SfU1983/84:26 10 ma kontanta ersättning och sedan avskrivning avskulden efter karensdagarna. Mot denna bakgrund är departementschefen inteberedd att föreslå någon minskning av antalet karensdagar. Motionärerna i motion 2683 av Margö m.fl.anför att det finns skäl att ifrågasätta om de studerandes karenstid skallavvika från vad som gäller för andra inom sjukförsäkringen. Heltidsstudier börbetraktas som heltidssysselsättning. Enligt motionärerna innebär 14 sjukdagardetsamma som 14 förlorade arbetsdagar vilket kan motsvara en stor del av enkurs. Detta kan i sin tur få konsekvenser för den studerande både förstudietiden och ekonomin. Mot bakgrund av det anförda begärs i yrkande 4förslag från regeringen som innebär att studerandes karenstid kommer attöverensstämma med vad som gäller för anställda försäkrade inom sjukförsäkringen. Utskottet delar departementschefens uppfattning att dennuvarande karenstiden bör vara kvar när det gäller avräkning avstudieskulden för sjukdomstid. mening torde kortaresjukdomsperioder i de flesta fall inte påverka studierna i någon nämnvärdomfattning. Vidare skulle ett sådant förslag som begärts i motion 2683 medförabetydande administrativa svårigheter eftersom varje enstaka sjukdag måste tasupp till bedömning vid såväl fastställande av återbetalningsskyldighet som vidbeviljande av studiemedel. Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifalltill motion 2683 yrkande 4. Utskottet tillstyrker propositionens förslag. Enligt bestämmelser i lagen omallmän försäkring (AFL) kan den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) intesänkas för studerande som uppbär särskilt vuxenstudiestöd,utbildningsbidrag för doktorander eller utbildningsbidrag förarbetsmarknadsutbildning. De som har ledigt från sitt förvärvsarbete för attstudera inom det egna yrkesområdet får också behålla sin SGI. I propositionen föresläs att den sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI) inte får sänkas för vilken en studerande uppbärstudiehjälp, studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa.Sjukpenning skall hållas vilande för att kunna aktiveras närstudiestödet upphör. Vidare skall en särskild studietids-SGIberäknas på grundval av den inkomst den studerande kan ha under ferietid ellervid sidan av studierna. Sjukpenning på grundval av en studietids-SGI kan utgåparallellt med studiestödet vid sjukdom under terminstid. På studietids-SGI:nskall också föräldrapenning beräknas.