bet · G701SoU20 · 1983-12-31 00:00:00 — a. att samhällets insatser i höggrad måste inriktas mot haschrökning och andra former av cannabismissbruk föraft minimera antalet debutanter. Kommissionen föreslår därför bl. a. attsocialstyrelsen anvisas medel för uppföljning av Aktion mot droger, för aft isamarbete med och Skola m. fl. utarbeta handlingsprogram föruppföljning av den i budgetpropositionen (s. 162) nämnda och föratt genomföra lokalt kontaktarbete. Vidare föreslås informationsinsatser omnarkotika bl. a. för ungdomar som planerar atf åka utomlands. Enligt utskottets mening måste samhällets insatser, inteminst i form av informationsinsatser, i lika hög grad inriktas mot haschrökningsom mot andra former av narkofikamissbruk. Framför allt är det, som utskottettidigare påpekat, viktigt att i all information understryka att haschef iSverige klassas som narkotika. Även förhärligandet av haschef i t. ex. musikoch marknadsföring måste med all kraft motverkas genom bl. a. aktiv opinionsbildning. Utskottet anser inte aft motion 1983/84:2493 yrkande 2påkallar något ytterligare uttalande från . När det gäller brett upplagda kampanjer mot drogmissbrukhar utskottet fidigare anslufit sig fill uppfattningen atf intensivariksomfattande informationsinsatser bör vara avgränsade i fiden, bl. a. föratf undvika aft en mättnadseffekt uppkommer och att intresset mattas av (se bl.a. SoU 1982/83:26 s. 19). Utskottet har även framhållit att man inte kan fålika god effekt av en sådan kampanj om den bedrivs år på ungefär sammasätt. a. borde enhgt utskottets mening undersökas vilken effekt de genomfördakampanjerna kan få på . I en Rapport om aktion mot droger, som har publiceratsunder , beskrivs den informations- och kampanjverksamhet mot droger somgenomfördes av i samarbete med en rad myndigheter ochorganisafioner . I rapporten redovisas en del av det somhände i kampanjerna och i deras spår. Statsrådet anför iårets budgetproposition (s. 158) att akfionerna bör ses som en början fill ettfortlöpande informationssamarbete. Den starka opinionsbildningen om alkoholbrukoch dess risker måste enhgt statsrådet hela fiden förnyas. SoU1983/84:20 28 har fått särskilda medel av regeringen föratt följa upp kampanjer. Utskottet är med hänsyn till det anförda f. n. inte berettatt förorda en bred aktionskampanj mot narkofikabruket som yrkats i mofion 1983/84:891yrkande 1. Den fortsatta uppföljningen av de tidigare kampanjerna får utvisa omoch när det kan vara motiverat att göra en ny sådan större opinionsbildandeinsats. Mofionsyrkandet avstyrks därför. I motion 1983/84:1614 av KerstinAndersson (c) och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att nuvarande funktioner inom CAN bör bibehållas.Mofionärerna anför bl. a. att RAN:s förslag fill splittring av CAN:s funktionerfått ett negativt bemötande under remissbehandlingen. Det har därvid enligtmotionärerna framhållits bl. a. att CAN:s funktion att betjäna forskare ochorganisationer äventyras genom en uppsplittring. Det är motionärernasförhoppning att CAN:s huvudmannaskap, organisafion och inriktning förbliroförändrade. I motion 1983/84:891 av m.fl. (fp) yrkasaft hos regeringen hemställer om en administrativ översyn avforskningen på narkotikaområdet i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande3). Motionärerna framhåller bl. a. att fortsatt forskning pånarkotikaområdet är viktigt men atf det inte finns någon myndighet somhar det samlade ansvaret för atf sysfemafiskt samla in och informera om olikaforskningsprojekt. eller CAN bör enligt motionärerna ges deftaansvar. Motionärerna anför vidare att det är angeläget atf få fram forskarstöd. () har enligt sina stadgar till uppgift atf bedriva och främja sakligupplysning om verkningar på individ och samhälle av alkohol- ochnarkotikamissbruk liksom om vägar och medel atf förekomma och bekämpaalkoholskador och motverka ickemedicinskt bruk av narkotika. CAN är eftfolkrörelseorgan. Verksamheten står under tillsyn av . CANgavs alkoholpolitiska beslut flera viktiga uppgifter. förmedla kunskap från forskningen på drogområdet, medverka fillframställning av läromedel och informationsmaterial samt ge service åt såvälskolorna som folkrörelserna. Biblioteks- och dokumentafionsverksamhetenförstärktes. Airpersonal skulle vara anställd av , och statenskulle täcka kostnaderna för prakfiskt taget all verksamhet; Därmed bekräftadesen lång utveckling som successivt gjort CAN till ett halvstatligt organ. I anförs beträffande frågan om myndighets- ochfolkrörelseuppgifter bl. a. följande (s.59). Utredningen anser att en klarare uppdelning avarbetsuppgifter och funkfioner mellan och bör ske..är ansvarig myndighet inom alkoholpmrådet. SoU1983/84:20 29 finner aft styrelsen med dagens arbetsfördelning inte harpraktiska möjligheter att helt utöva detta myndighetsansvar. För att dettaskall kunna ske måste, enligt utredningens mening, en del av CAN:s nuvarandearbetsuppgifter föras över fill . Detta är det ena skälet fillatt vissa förändringar här föreslås. Det andra skälet är av mer principiell natur. CAN är eftfolkrörelsernas organ från början och utredningen finner def angeläget atfunderstryka den karaktären. En sammansmältning av myndighets- ochfolkrörelseuppgifter är inte önskvärd - därför bör CAN:s roll somsamarbetsorgan för olika folkrörelser i drogfrågorna i'enodlas. Utredaren föreslår mot bakgrund avdef anförda att CAN i fortsättningen enbart skall bli eft folkrörelsernasorgan. Det föreslås att vissa uppgifter förs över fill statliga organ enligt följande: - ochdokumentationscentralen ställs under . Dock börverksamheten också i fortsättningen utgöra en sammanhållen enhet. För attgarantera vetenskaplig kvalitet bör ett råd bestående av bl. - tjänster somCAN utför för skolans räkning bör fortsättningsvis utföras avskolöverstyrelsen - forskningsuppföljningenbör utföras av - kurser föroffenfiiganställda föreslås åligga i egenskap av centralmyndighet på området - utgivningen avRapport bör ske genom försorg - övrigauppgifter som utförs av CAN behålls. Dock bör omfattning och inriktningav denna verksamhet, vars ekonomiska ramar garanteras av staten, avgöras avCAN:s.medlemsorganisationer. anför ipromemorian Opinionsbildning mot narkofika (pm nr 6) att det centrala ansvaretför samordningen av drogupplysningen i enlighet med bör vila påsocialstyrelsen. Styrelsen och bör enligt kommissionen taöver en del av det informationsansvar som faller på CAN. Däremot bör,framhåller kommissionen, CAN hållas samman och bilda ett nytt statligt organunder som förmedlar basfakta fill olika avnämargrupper.Kommissionen anför vidare (s. 28-29). Organet skall forfiöpande ta del avoch övergripande analysera resultat från forskning och undersökningar,statistik och andra uppgifter som ger kunskap när det gäller droganvändning ochmissbruk. Def kan lämpligen bildas ur CAN:s bibliotek, dokumentationscentraloch vissa andra funktioner. En del resurser som finns spridda på olikamyndigheter tillförs dessutom organet. Organet skall ledas av en egen styrelsesom utses av regeringen och bör placeras som en fristående nämnd undersocialstyrelsen. Staten bör inleda förhandlingar med CAN med sikte på att nå enöverenskommelse enligt dessa linjer. Utskottet vill till att börja medpeka på att i sitt slutbetänkande Samordnadnarkotikapolifik (SOU 1984:13) ingående be- SoU1983/84:20 30 handlar behoven av en utvecklad drogforskning m. m. (s.50-64). Det kan också i detta sammanhang nämnas aft kommissionen i promemorianOpinionsbildning mot narkotika (pm nr 6) bl. a. föreslår att delegationen försocial forskning och forskningsråden tar initiativ till att utveckla informationsforskningengenom bl. a. tillsättande av vissa forskartjänster för ändamålet. Utskottet konstaterar aft i sittförslag angående CAN:s framfida uppgifter tagit upp många av de synpunktermotionärerna framfört. Enligt utskottets mening saknas anledning förutsättaannat än att kommissionens överväganden och förslag kommer aft vägas in i den prövningsom det ankommer på regeringen atf göra med anledning av bl. a. RAN-utredningenbeträffande CAN:s framfida roll på drogområdet. Utskottet anser därför infe aftnågon åtgärd är påkallad med anledning av vad som anförts imotionerna 1983/84:891 yrkande 3 och 1983/84:1614. Dessa avstyrks därför. Hem för vård eller boende Enligt en av godkändprincipöverenskommelse mellan staten. och har berörda kommuner och landstingskommuner den 1 januari 1983övertagit huvudmannaskapet för de statliga ungdomsvårdsskolorna ochnykferhefsvårdsan-sfalferna samt de rättigheter och åtaganden som staten har ifråga om Margrefelunds och Råby yrkesskolor, erkända och enskildanykferhets-vårdsanstalter samt inackorderingshem och behandlingshem föralkohol- och narkotikamissbrukare. Enligt den överenskommelse mellan statensförhandlingsnämnd. och somträffades skall staten utge bidrag fill kommuner ochlandstingskommuner (huvudmännen) för driften av de hem för vård eller boendesom avses i principöverenskommelsen. Bidraget har med utgångspunkt i statenskostnader för verksamheten fastställts till,618 milj. kr. enligt löne-och prisnivån . Överenskommelsen godkändes av regeringen den 14april 1983. I budgetpropositionen föreslås 618 milj. kr. Bidrag till driften av hem för vård eller boende. SoU1983/84:20 31 Den totala årliga bidragssumman 618milj. är beräknad med följande fördelning: Ungdomsvårdsskolor 223 milj. kr. ,Runnagården (med Brotorp) Venngarn(med Hornö), Frösö samt Hessleby 62milj. Övriganykterhetsvårdsanstalter 191 milj. kr. förnarkotikamissbrukare 36 milj. kr. Inackorderingshemför alkoholmissbrukare 106 milj. kr. Av def belopp som anges för visskategori av institufioner skall användas för bidrag fill de huvudmän somdriver eller åtagit sig ansvaret för driften av institutioner. Bidraget utgårmed ett för varje angiven kategori av institutioner enhetligt belopp pervårdplats. Vid förhandlingar mellan parterna skall den överenskomnabidragssumman omräknas med hänsyn till löne- och prisnivån per den 1 juli1983. Parterna skall i samband med förhandlingar om omräkningen även behandlafrågor om förändringar i institufionsbeståndet, platsantalet m.m. Den nuvarande av godkända bidragskonstruktionenför driftbidragen gäller . träffades en av sedermeragodkänd överenskommelse mellan staten och de båda kommunförbunden atf, förutomdriftbidrag fill verksamheten, statliga medel skulle utgå även i form av dels 5milj. som bidrag till projektering av vissa anläggnings- och byggnadsarbeten,dels 150 milj. kr. såsom särskilt bidrag för aft möjliggöra upprustning ochutveckling m. m. av institutionsvården. Upprustnings- och utvecklingsbidragetsstorlek utgick från vissa beräkningar av plafsanfalef inom varje kategori. anvisade bidraget till projektering av vissaanläggnings- och husarbeten över 1981/tilläggsbudget I (5 milj. )samt upprustnings-och utvecklingsbidraget (150 milj. över 1982/83 årsbudget. Parterna enades efter förhandlingar omatt ändra fidigare överenskommelse på så sätt att staten betalar sammanlagt 155milj. fill huvudmännen såsom särskilt bidrag för att möjliggöra upprustningoch utveckling av institutionsvården. I motion 1983/84:402 av AgneHansson (c) och () hemställs att uttalar att Kalmarlän får del av statsbidraget för anordnande av nya behandlingshem så aft ettsådant kan skapas inom länet (yrkande 1) samt aft som sin mening gerregeringen fill känna vad som anförs i motionen om vikten av atf de centralaförhandlingarna beträffande den slufiiga huvudmannaöverenskommelsen skyndsamtslutförs (yrkande 2). Motionärerna anför bl. a. att län är det län somsaknar egna SoU1983/84:20 32 behandlingsplatser för missbruksvården inom länet och attpatienterna därigenom tvingas att vårdas i andra län, långt från kamrater ochanhöriga m. m. Det finns enligt motionärerna én besvärande ovisshet vilkaekonomiska förutsättningar som kommer atf gälla . Enförutsättning för att institutionsvården skall kunna utvecklas i enlighet medsocialtjänstens principer är aft samtliga län bl. a. ges möjlighet att komma ifråga för anordnings- och driftbidrag. Def är enligt motionärerna nödvändigtatf statsbidraget fördelas så atf institutionsplafser kan tillförsäkras Kalmarlän. I motion 1983/84:1642 av () hemställs aftriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförtsom önskvärda förändringar beträffande statsbidraget fill ungdoms- ochnykferhetsvård. Motionären uppger atf statsbidragsbesfämmelserna längekritiserats för att verka hämmande både för utvecklingen av nya vårdformer iinstitution och för övergång från institutionell vård fill vård i halvöppnaeller öppna former. Modernisering av institutionsvården och övergång tillöppnare vårdformer är enligt motionären nödvändiga förutsättningar både för ettbättre resultat i behandlingsarbetet och eft bättre resursutnyttjande. Enligt vad utskottet inhämtat har staten och de bådakommunförbunden träffat slutlig överenskommelse om fördelningen avupprustnings- och utvecklingsbidraget m.m. län har därvid enligtuppgift infe fått del av bidraget. Utskottet behandlade vid 1982/tvålikartade motionsyrkanden (c och s) rörande statsbidrag för anordnande av nyabehandlingshem m. m. i län. Utskottet erinrade därvid om eft fidigareufskottsutfalan-de av innebörd att när parterna skall förhandla om nybidragskonstruktion de borde sträva efter atf ge den en sådan utformning attden stöder en utveckling av vårdinnehållet och även i övrigt är ägnad atf främjade mål statsmakterna ställt upp för . Utskottet tillade ibetänkandet SoU 1982/83:26 (s. 26) att man förutsatte att parterna vid kommandeförhandlingar beaktar atf bidragen bör främja en fortsatt utveckling av vårdeni enlighet med socialtjänstlagens principer. Utskottet erinrade vidare om den isocialtjänstlagen angivna principen om närhet mellan den enskildes hem ochvårdinstitutionen. Motionerna avstyrktes härmed. I årets budgetproposition (s. 156) anför föredraganden atten ny bidragskonstruktion, som i högre grad medger handlingsfrihet förkommuner och landsting aft utveckla och förändra institutionsvården, bör kommatill stånd . Det är enligt föredraganden angeläget attinstitutionsvården får en utformning som är ägnad atf främja de mål somstatsmakterna har ställt upp för . Vad som anförs i budgetpropositionen ligger väl i linjemed utskottets egna fidigare uttalanden i frågan. Utskottet förutsätter attparterna vid förhandlingarna om den nya bidragskonstrukfionen kommer attsträva efter aft tillgodose dessa synpunkter. SoU1983/84:20 33 På grund av det anförda avstyrkerutskottet mofionerna 1983/84:402 och 1983/84:1642. Utskottet har inte något atf erinra mot medelsanvisningen,såvift avser anslaget J3. Bidrag till driften av hem för vård eller boende. Bidrag till vissa organisationer I budgetproposifionen föreslås . under anslaget J4. Bidrag till organisationer m. m. Från anslagetutgår bidrag till sammanslutningar av förutvarande alkoholmissbrukare(Sällskapet m. och till sammanslutningar och andraorganisafioner som ägnar sig åt rehabilitering av alkohol- ellernarkotikamissbrukare m.fl. Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (1983:731)om statsbidrag till organisationer för stöd fill missbrukare m.m. I mofion 1983/84:2253 av (c) hemställs atfriksdagen hos regeringen begär ett statligt bidrag till Stenbackahemmetsverksamhet. Motionären anför bl. a. att en krisfen social stiftelse driver enverksamhet för alkohol- och narkofikaskadade personer vid Stenbackahemmet,, kommun. Stiftelsen förvärvade Stenbacka, ett f. d. ålderdomshem,1977. Verksamheten uppgick fill och hemmet har enligtmotionären anlitats av 23 kommuner. Verksamheten omfattar rehabilitering,gästhems- och kursverksamhet. Kurativ och social rådgivning ges i första handav vårdhemmets läkare samt av föreståndare och annan personal. Kontakt finnsmed RIA-verksamheten, församlingar samt läkare och sjukhus. För attverksamheten skall kunna fortsätta att hålla en god standard och ges detinnehåll som krävs är hemmet enligt motionären i behov av ekonomiskt stöd.Eftersom verksamheten riktar sig fill gäster från hela landet är det enligtmotionären rimliet med ett statsbidrag. I motion 1983/84:2260 av () och IngemarEliasson (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen fill kännaaft föreningen bör kunna beviljas statligt stöd försin verksamhet från t. ex. anslaget Bidrag till organisationer. a. att förutom tradifionella fosterhem organisationen har storfosterhem,jourhem, veckoslutshem och natfhem som medlemmar vilka har ett mycket stortbehov av specialinriktade konferenser eller kurser. För atf kunna fullföljadessa ut- och fortbildningsbitar behövs enligt motionärerna statligt stöd.Motionärerna framhåller aft organisationen är uppbyggd som de flestariksorganisationer, med läns- och lokalföreningar som omfattar län resp.kommuner. Det är organisationens målsättning att kunna ge alla familjer som äreller vill bli familjehem en adekvat utbildning då ansvaret är stort aft fostraandras barn och klara kontakterna med barnens biologiska familj. fördelar bidrag ur anslaget Bidragtill organisationer m.m. fill kommuner och organisationer som ägnar sig åtrehabilitering av SoU1983/84:20 34 alkohol- och narkofikaskadade personer. Bidrag får avsesåväl pågående verksamhet som försök med nya vård- och behandUngsmetoder. Vidsiii bedömning av ansökningarna om bidrag beaktar enligtuppgift verksamhetens kvalitet och behovet av bidrag. I första hand utgårbidrag för öppen verksamhet. Bidrag utgår enligt praxis endast fill riksorganisationer. Utskottet konstaterar att fördelningen av medel frånanslaget är en uppgift som ankommer på som således har atf göraerforderliga prioriteringar mellan olika ansökningar. Utskottet har vidareerfarit att bidrag inte sökts hos för Stenbackahemmefsverksamhet: Mofion 1983/84:2253 avstyrks. När det gäller konstaterarutskottet atf denna organisation inte är en sådan organisation som enligtnuvarande bestämmelser kan få bidrag från ifrågavarande anslag. I budgetproposifionen (s. 179) uttalar emellertidföredraganden önskvärdheten av att utvecklingen inom området barn och familjstimuleras. Utskottet noterar vidare att projektmedel ställts fill förfogandeöver anslaget J5. Utveckling och försök med vissa vårdformer för vissprojektverksamhet på familjevårdens område. Enligt vad utskottet inhämtatövervägs inom , som har en positiv syn på verksamhet, atf hos regeringen göra en framställning om att medelskall ställas till förfogande från J 5.-anslaget för projekt angåendefrivilliga insatser för barn, ungdom och familjer. Syftet med framställningenär atf närmare kartlägga familjevårdsområdet och behovet av statligasfimulansin-satser, t. ex. särskilt organisationssföd. Därvid torde enligtuppgift kunna komma i fråga för erhållande avprojektmedel. Utskottet har vidare erfarit att () sökt bidrag ur allmänna arvsfonden. Ansökanär f. n. föremål för prövning. Utskottet delar föredragandens uppfattning attutvecklingen inom området barn och familj på ett eller annat sätt kan behövasfimuleras. Frågan övervägs som framgår av den lämnade redogörelsen inomsocialstyrelsen. Vid angivna förhållanden bedömer utskottet att någotriksdagsinitiativ med anledning av motion 1983/84:2260 inte är erforderligt.Motionen avstyrks därför. Utskottet har inte något aft erinra mot medelsanvisningen,såvitt avser anslaget J4. Bidrag till organisafioner m. m. Insatser mot kvinnomisshandel m. m. I budgetpropositionen föreslåsunder anslaget J5. Utveckling och försök med vissa vårdformer att anvisar7 . Från innevarande budgetårs reservationsanslag bekostaskurser och konferenser för personal inom nykterhefsvårds- och narkomanvårdsområdet. disponerar också vissa belopp för utbildning och SoU1983/84:20 35 information för handläggare av alkoholärenden hoslänsstyrelserna, för atf anordna kurser och konferenser m.m. Medel utgår ocksåfrån anslaget fill försöksverksamhet med samordning av vård- ochbehandlingsinsatser för i första hand kvinnliga alkoholmissbrukare samt tillfortbildning av vissa personalgrupper som kommer i kontakt med misshandladekvinnor och till information om kvinnomisshandel m.m. I motion 1983/84:920 av m. fl. (vpk) föreslåsatt ger regeringen till känna vad som i mofionen anförs om åtgärderför atf bekämpa kvinnomisshandeln. Motionärerna anför bl. a. att forskningenmåste intensifieras och den offentliga statistiken förbättras. Försök i syfteaft vidta fler akfiva åtgärder bör vidare prövas i flera kommuner. Statsbidragbör enligt motionärerna utgå till kvinnohus med frivillig verksamhet på deftaområde. En arbetsgrupp inom avlämnade 1983 rapporten , Kartläggning och överväganden (Ds S1983:2). Rapporten innehåller en kartläggning av problemet kvinnomisshandeloch förslag till åtgärder. Förslagen är främst inriktade på utbildning,information, forskning och försöksverksamhet samt åtgärder inom rättsväsendet.Rapporten har remissbehandlats. Regeringen följer f.n. upp förslagen i rapporten.Socialstyrelsen har erhålht medel för utbildning och information. Regeringenhar vidare uppdragit åt att i samråd med ,, kommunförbunden samt företrädare för kvinnojourernalämna förslag till försöksverksamhet inom området kvinnomisshandel.Försöksprojekten skall avse såväl de misshandlade kvinnorna som männen. Ävenbarnens och invandrarkvinnornas situation skall beaktas i sammanhanget. Vidareutgår medel från delegafionen för social forskning till olika projekt rörandemisshandlade kvinnor och deras barn. Regeringen har satsat sammanlagt 2,4 milj. kr. påförsöksverksamheter inom området kvinnomisshandel. Utöver dessa medel går drygttvå miljoner fill utbildning, information och forskning. I den fortsattauppföljningen ingår även bl. a. fortbildning av personer inom polisen,kriminalvården och domstolsväsendet. I regeringens proposition 1983/84:105 om sexualbrottenföreslås bl. a. atf berörda myndigheter skall få i uppdrag aft utarbeta ettinformations- och utbildningsmaterial i frågor som rör sexualbrott. Tanken äratt även kvinnomisshandel skall innefattas i detta uppdrag. Proposifionen harännu inte riksdagsbehandlats. I regeringens proposition 1983/84:111 förslag fillpolislag m.m. berörs vidare bl. a. frågan om samarbetet mellan polis ochsocialtjänst vid fall av kvinnomisshandel. Proposifionen har ännu interiksdagsbehandlats. Utskottet konstaterar att ett intensivt arbete f. n. pågårnär det gäller att på olika sätt bekämpa kvinnomisshandeln. Någon riksdagensåtgärd kan enligt utskottets mening vid angivna förhållanden inte anseserforderlig med anledning av vad som anförts i mofion 1983/84:920. SoU1983/84:20 36 Utskottet har inte något atf erinramot medelsanvisningen såvift avser anslaget J5. Utveckling och försök med vissavårdformer. I motion 1983/84:2532 av . (c) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad i mofionen anförts om ekonomiskt stöd till ett planeratrehabiliteringscenter för tortyroffer i (yrkande I). Motionärernauppger att många av de flyktingar som slutligen får en i i sinahemländer tidigare varit fängslade och i samband därmed utsatta för tortyr.Sedan några år har vid i funnits ett behandhngscenterför rehabilitering av tortyroffer. Detta finansieras delvis av den danskastaten som ställt lokaler och utrustning fill förfogande. I finns ingenliknande verksamhet, trots aft många flyktingar som finns i också harupplevt tortyr. Mofionärerna anför att Svenska röda korset f. n. har planer påatt i ordna ett rehabiliferingscenter för tortyroffer. Motionärernaanser att def är mycket angeläget aft denna verksamhet kommer i gång i Sverige.Det är därför enligt mofionärerna naturligt att svenska staten lika väl som dendanska ekonomiskt stöder verksamheten. Utskottet har inhämtat att Svenska röda korset har planerpå att starta eft behandlingshem för tortyroffer i . Kontakter har förändamålet tagits med bl. a. och landsfing.Målsättningen är att rehabilitering skall kunna erbjudas i bosattaflykfingar, vilka utsatts för fysisk och psykisk tortyr.