bet · G701KU18 · 1983-12-31 00:00:00 — På grund härav kan vidarespridning av program enligt utskottets meninginte släppas helt fri. Det är dock önskvärt att försöksverksamheten får ensådan bredd att ett relevant beslutsunderlag kan utarbetas. I motion 938 yrkas att massmediekommittén skulle få iuppdrag att utarbeta ett förslag som bygger på principen om helt frividarespridning av program från kommunikationssatelliter. Vad utskottet anförti det föregående visar att det finns skäl som talar mot införandet av en sådanhelt fri sändnings- eller spridningsrätt. Det pågående utredningsarbetet - varsresultat är avsett att bygga bl. a. på försök med mottagning avsatellitsändningar - bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet. Närvarande: (), (), KarlBoo (c), (), (), (),(), (), (), (), (m), (vpk), (), LarsHjertén (m) och (). (), (),(), (), (m), ()och () anser att den del av utskottets yttrande som pä s. 5börjar "Med anledning" och slutar "därför motionsyrkandet"bort har följande lydelse: Utskottet delar motionärernas inställning till frågan om rätt till KU1983/84:18 12 vidarespridning av program från satelliter, nämligen attså många som möjligt i vårt land bör ges tillfälle att ta del av detinternationella TV-utbudet. Viss tillståndsprövning kan dock komma att blinödvändig av tekniska skäl. Utgångspunkten vid prövningar av tillstånd tillvidarespridning bör enligt utskottets mening vara en frihetlig linje - sådanatillstånd bör alltså ges i alla de fall där inte synnerligen starka skäl talardäremot. I tnotion 938 yrkas att massmediekommittén skall få iuppdrag att utarbeta ett förslag som bygger på principen om fri vidarespridningav program från kommunikationssatelliter. Vad utskottet anfört i det föregåendetalar för att massmediekommitténs arbete ges en sådan inriktning sommotionärerna förespråkar. Sammanfattningsvis föreslär kulturutskottet attkonstitutionsutskottet gör ett uttalande i enlighet med vad kulturutskottet haranfört med anledning av motionerna 582 och 938. KU1983/84:18 13 Utfrågning inför avmassmediekommitténs ordförande , biträdd av ,tekniskt sakkunnig i kommittésekretariatet, angåendekabel-TV : Jag hälsarmassmediekommitténs ordförande och , som är teknisktsakkunnig i kommittén, välkomna. Jag lämnar ordet till för eninformation. : Utgångspunkten för detta ärende är attvidaresändning av radio- och TV-program som kommer från s. k.kommunikationssatelliter, eller satelliter i fast trafik, inte anses tillåtet.Vi har underskrivit en del internationella reglementen om att försvensk del skall se till att någon obehörig mottagning av sådan verksamhet inteförekommer. Detta är bakgrunden till att man tagit upp frågan. Det ingår imassmediekommitténs uppdrag alt se över alla dessa frågor och framlägga förslagom hur vi skall förhålla oss till kommunikationssatelliter, direktsändandesatelliter och kabelsystem. Även en hel del andra frågor ingår. Enligtdirektiven skall massmediekommittén lägga fram förslag i sådan tid att enproposition kan läggas på bord . Enligt vårt tidsschemaskall det läggas fram ett betänkande , förhoppningsvis i augusti.Två av ledamöterna i kommittén är även ledamöter i , ochde känner dessa problem väl. Våra ställningstaganden när det gäller dessafrågor är inte i detalj klara , men jag vågar ändå säga att det i kommitténfinns en allmän uppfattning över alla gränser om alt man skall ha en generössyn på mottagning och vidaresändning av program från kommunikationssa-telUter. Bakgrunden till att ärendet nu har aktualiserats är attden s. k. lokala samrådsgruppen för kabelförsök i kom med enframställning. Samrådsgruppen begärde en särskild lag enligt vilken det kundeges tillstånd för Lunda-försöket så att man kan ta ner program frånECS-satelliten. a. på förslag från massmediekommittén föreslog regeringen iproposifionen att detta inte borde begränsas till , och det borde inteheller begränsas till , utan det skulle vara mera öppet. Syftetvar att man ville få ett vidare underlag för ställningstagande - ochdäremellan för regeringens och massmediekommitténs ställningstaganden - i dessafrågor. Av denna anledning borde några försök pågå där man tar ner ochvidaresänder program för kommunikationssatelliter. Jag skall nämna några viktiga aspekter när det gällerdessa frågor. Kommunikationssatelliter var ursprungligen inte avsedda för atttransportera program till allmänheten, utan de var avsedda just för fasttrafik, dvs. man skulle överföra radio- och TV-program från ett radioföretagtill ett annat eller från elt företag till flera andra. De program vi ser i Rapport och Aktuellt somkommer från utlandet KU1983/84:18 14 kommer ofta via den europeiska radio- och TV-unionen ochdistribuerasden vägen. Men de är alltså inte avsedda för allmänheten, utan deär avsedda att redigeras av resp. programföretag innan de sänds ut. Sedan fårföretagen betala i förhållande till vad de använder. Kommunikationssatelliterna används också för annan trafik- t, ex. datatrafik och telefonsamtal. kommer t. ex. attanvändas för telefonsamtal mellan och kontinenten i båda riktningarna.För den händige är det tekniskt sett inga större svårigheter att med en vanligparabolantenn och litet annan elektronik i systemet ta' emot även sådanaprogram som inte är avsedda för allmänheten. Det finns ett tekniskt problem i detta sammanhang,nämligen att mottagningen av TV- och radioprogram från kommunikationssatelliterkan bli störd av s. k. radiolänkar som man bygger inom landet. Det kan varadata, telefoni.och radio- och TV-program som man sänder i luften från en orttill en annan. Det är ofta ett enklare och billigare sätt att transporteraprogram än att göra det t. ex. via kabel. Om strålen från satelliten och självaradiolänken ligger olyckligt i förhållande till varandra blir det störningaroch man får dålig eller, i värsta fall, ingen bild alls från kommunikationssatelliten.Man måste alltså se till att mottagarna och radiolänkarna förhåller sig på ettvisst sätt till varandra så att sådana störningar inte uppkommer. I framtidenkan detta bli ett problem, eftersom räknar med att det finns ettstort behov av att bygga ut radiolänkförbindelserna med tanke på att det blirså tät trafik i nätet. Då kan sådana störningsfenomen uppstå för fleramottagare, dvs. man kan från början ha haft en bra bild som sedan blir sämre.Ett alternativ till detta är att säga tvärtom, att den som har kommit först fårvara kvar. Då får bygga sina radiolänkar på ett annat sätt ellerhelt enkelt avstå från det. Det kan betyda att man får ha kvar en viss trängseli trafiken som skulle ha kunnat undvikas genom fler radiolänkar eller genom bygger radiolänkarna på ett annat sätt, dvs. gör en kringgående rörelse,vilket blir dyrare. Vissa av programmen i satelliterna är krypterade. När detgäller ECS-sateUiten finns det f. n. inget krav på att programmen skall vara krypterade.För 1984 får detta vara öppet, men hur det skall bli har man intetagit ställning till. Det finns f. n. två TV-program på , vilkenjag tror är mest aktuell, nämligen ett franskspråkigt program - sammanställt avprogram från tre franska, ett belgiskt franskspråkigt och ett schweizisktföretag - och ett engelskt program, vilket tidigare gick på , somriksdagen har behandlat. Men det är nu överflyttat till , som har ändrat namn och kallas . är krypterad trots att detta inte ärföreskrivet. Man har gjort det med hänsyn till såväl upphovsmännen somannonsörerna - båda har samma anledning, från olika utgångspunkter, att vetahur många människor som nås av programmet. Eftersom programmen är krypterademåste man ha KU1983/84:18 15 en relativt dyr mottagarutrustning, dvs. även utrustningför att dekryptera programmen. Det kostar alltid pengar att ta ner dessa program. Manmåste göra upp med sändarföretaget innan man börjar distribuera programmen.Flertalet av programmen kommer att kosta några fior . lärvara i princip fri, men de amerikanska programmen som kan tas emot i Europabetingar ett pris av . per hushåll och månad. Sedan tillkommer alltidupphovsrättsersättningar. Detta bevakar mycket noggrant. kommer attbevaka detta i också. Jag har exempel på ett rättsfall i som varaktuellt , och jag vet inte om det har skett något sedandess. En domstol i tvingade efter ingripande av Stims motsvarighetdär ett kabelföretag att avbryta sina vidaresändningar av det franskaprogrammet, som också går via ECS, därför att upphovsrättsfrågorna inte varavklarade. De två huvudpunkter som bör belysas av massmediekommitténär dels problemet med att det finns annan trafik via kommunikationssatelliternaän sådan som är avsedd för allmänheten via kabelsystemet - det finns alltsåbåde och - dels störningsriskerna som uppstår från radiolänkarna. : Det råder delade meningar om huruvida detär tillåtet eller inte att ta emot de här sändningarna frånkommunikationssatelliterna. En del hävdar att man måste ha tillstånd, medanvissa jurister menar att man inte behöver det. Det framgår av såväl motionersom propositioner att det finns olika uppfattningar om detta. Hur ser man påden saken i andra länder? Hur bedömer man där vad som är tillåtet? Finns detnågon enhetlig internationell uppfattning på detta område? : Det är riktigt som säger attdet finns olika tolkningar bland juristerna om man bara ser på radiolagen. Menom man även ser på de internationella konventioner som vi har anslutit oss tillhar både den nuvarande och den föregående regeringen gjort tolkningen att deticke är tillåtet att vidaresända i kabelsystem. Det finns f. ö. också sammatveksamhet när det gäller direktsändande satelliter. De jurister vi har tillförfogande säger att det är fråga om rundradiosändningar, och då får manvidaresända utan vidare. Men det finns andra jurister ute i landet som har enannan åsikt. Dessa jurister har fått många telefonsamtal, och de har då sagtatt detta inte är tillåtet. Det är emellertid ett akademiskt problem, eftersomdet inte finns några direktsändande satelliter förrän . I andra länder - åtminstone i - är det, såvitt jagvet, icke någonstans tillåtet att vidaresända utan att man har fillstånd. Detär också så att andra länder förbjuder enskild mottagning, dvs. att det ärförbjudet att sätta upp en parabolantenn på sin balkong eller i sin trädgård.Detta är tillåtet i men icke i andra länder. På den punkten har vi enmer generös lagstiftning. Jag hoppas att detta är riktigt tolkat, RolfJaensson. : Som en komplettering kan jag nämna att detinternationella radioreglementet har tillkommit som ett avtal mellan världensländer just för KU1983/84:18 16 att man skall komma överens om det bästa sättet attutnyttja den begränsade resurs som frekvensspektrumet utgör och för att detinte skall uppstå störningar mellan ländernas radiotrafik. Man har gjort grovaindelningar med olika tjänster. Man har definierat olika tjänster, t. ex.rundradiosändningar, fast satelhttrafik och fast marktrafik. Sedan har mangjort en frekvensfördelning, och man har i avtalen bestämt vilka frekvenser somolika tjänster får använda. Då är det ju från teknisk-organisatorisk synpunktnaturligtvis bäst att varje tjänst får ett eget frekvensband. Men å andra sidanhar länderna olika åsikter om hur mycket man vill använda för olika saker.Detta resulterar i någon form av kompromiss. I det här fallet har man sagt attvissa tjänster får dela på ett och samma frekvensband. För att man skall kunnahålla reda på att tjänsterna inte stör varandra har man fått införa den härtypen av administrativa regler för radionätet, som gör att man måste hålla redapå var mottagning sker av kommunikationssatelliter, var länkar finns osv. Deflesta andra länder har då bestämt att man måste ha tillstånd för att fåetablera en sådan mottagningsstation, dvs. oberoende av om man tittar påprogrammen själv eller om man skickar dem vidare i någon form av kabelnät. Ettav problemen är att om man skall använda det här frekvensbandet optimalt, måsteman veta precis var varje mottagningsstation och varje länk finns. Vi är nästanensamma i och kanske i världen om att tillåta mottagare i allafrekvensband. : Det är intressant att se hur det här slårpraktiskt - det är därför vi har bett er att komma hit . Låt mig tag ett exempel: Tillsammans med tre fyra grannarsätter jag upp en parabolantenn, och vi bekostar detta själva. Det är intenågon kommersiell verksamhet förknippad med det. Vi sätter upp antennen, ochsedan gräver vi ner kablar på våra tomter till resp. hushåll. Vi tar därigenomemot sändningar från . Har då dessa fyra fem hushåll, som harlagt ner några tusenlappar vardera på den här satellitmottagningsanordning-en,enligt och uppfattning gjort sig skyldiga fillett lagbrott eller inte? Är detta någonting som regleras av den här lagen? Dethår är rent praktiska frågor - om vi gör något olagligt eller inte - som vimåste ha klarlagda. : Svaret på detta är inte så enkelt. Det finns en grå zon i den nuvarande radiolagstiftningennär det gäller var gränsen går mellan sändning till allmänheten, enskildmottagning och s. k. sluten krets. Det är tillåtet att sända TV- ochradioprogram i en sluten krets, om man kan definiera det som en sådan. Huruvidatre fyra villafastighetér som ligger nära varandra och kopplas ihop med enkabel skulle betraktas som en sluten krets eller inte tror jag inte att manriktigt vågar svara på. Eftersom storleken ofta är kriterium på om det är ensluten krets eller inte, skulle det kunna vara fråga om en sluten krets om detinte är fler fastigheter än så. Det kan knappast sägas vara vidaresändning tillallmänheten. Var och en får sätta upp en parabolantenn. Om man då gör detpraktiskt och delar på en borde det vara tillåtet. KU1983/84:18 17 Någonstans går det en gräns. Närdet blir alltför många anslutna är det ett kabelsystem och vidaresändning tillallmänheten. Då är del enligt den här definitionen icke tillåtet. AndersBjörcks exempel visar vilka tolkningssvårigheter som finns i den nuvaranderadiolagen. Vi hoppas att vi med vårt förslag skall kunna ändra på detta. : Jag utgår från att detta måste klargöras såatt det inte blir en lång rad rättsfall och problem om var gränsen går om vifattar beslut om den här lagen. ordförande nämnde att manfrån annonsörernas, upphovsmännens och satelliloperatörernas sida var angelägenom atl man skulle ha en viss kontroll över det här, dvs. kryptering ochslutenhet etc. för att man inte skulle gå miste om de inkomster som ärförknippade med operationer av sådana här satelliter. Vilket är för det viktigaste, att slå vaktom satellitägarnas möjligheter att göra profit eller att folk får möjlighet attta emot program som ändå sänds ut över hela ? : Den principiella frågan - dvs. inte vadsom skall tolkas in i den nuvarande lagstiftningen, eftersom man då får utgåfrån hur den är skriven - för framtiden är, utgår jag ifrån, att vi måste ha enganska öppen inställning till detta, alldeles oavsett om det är profiten somhar styrt programmet i satelliten eller inte. Det kan inte vara avgörande förhuruvida programmen skall få mottas och spridas i . På den punkten ärjag liberal. Man kan sätta upp gränser av andra skäl - vilketyttrandefrihetsutredningen var inne på - t. ex. om man skulle få det somengelsmännen kallar för en Adult Channel, dvs. en kanal som specialiserar sigpå våld och pornografi. Då kan man tänka sig att införa vissa restriktioner.Men grundprincipen är att programmen måste få spridas vidare. : I anslutning till frågaskulle jag vilja säga att det är väl så att massmediekommiltén har kommit framtill slutsatsen att kabeldistribution till allmänheten av sändningar frånkommunikationssatellit förutsätter regeringens tillstånd, att man alltså ärganska enig om behovet av en lagstiftning. : Det är riktigt - det var enighet om detta.Det finns ett särskilt yttrande där det sägs att den tolkning som görs avkommittén kan innebära en insnävning av yttrandefriheten, även om inte detta ärsyftet. Det står följande i detta yttrande: Jag är trots detta beredd atttillstyrka yttrandet eftersom avsikten är att få till stånd försök medvidaresändning av TV-program från point-to-point-satellit i ochförhoppningsvis också på andra håll och är därför beredd atl acceptera förslageti yttrandet. - I detta yttrande instämde också ledamoten . Det äringet som talar emot vad kommittén har varit enig om, utan det är ett slagsmarkering. : }agsku]]e vilja knyta an tillbestämmelserna utomlands. Vi fick veta att är det enda land därparabolantenner icke är förbjudna ulan man kan ta emot sändningar om manbetalar antennen. KU1983/84:18 18 tillåtet i övriga . Är grunden för förbudet enbartden att man skall betala för att den som sänder gör det, eller vad är grunden?Är det olika grunder i olika länder? : Om man ser fill bakgrunden finner man attt. ex. det europeiska kommunikationssatellitfrekvensbandet, som sänder i det s.k. llGHz-bandet, tidigare uteslutande var tillåtet för radiolänkar. På densenaste konferensen , då man internationellt fastställde reglerna, sade mani förhandlingar mellan de olika länderna att det skulle kunna få plats eltfiotal mottagningsstationer utan att frekvensbandet därmed ödelades förradiolänkbruk. Det finns alltså önskemål om att få reda på var någonstans detfinns en mottagningsanläggning, så att man dels kan skydda denmottagningsstationen från störningar från radiolänkar, dels har möjlighet attanvända radiolänkar. Man kan väl säga att det krävs ett tillstånd i alla länderför mottagning. Däremot kan det mycket väl vara så atl det ges tillståndgenerellt, så att det de facto inte är förbjudet men att man måste ha etttillståndsförfarande. Grunden är alltså den här störningsproblematiken. För attge ett exempel kan jag nämna att länkarna kan störa mottagning på 10 mils håll.Lund kan mycket väl störas av länkar i . Vill man då skyddaLund-mottagningen måste man använda den procedur som det internationellaradioreglementet föreskriver, nämligen att avtala med om att på den ochden platsen finns en mottagarstation för satellit, så att de inte riktar enlänk mot den platsen. : Jag vill först gärna understryka denenighet som var ledmotivet för massmediekommitténs ställningstagande i denhär'frågan. Om denna försöksverksamhet över huvud taget skall kunna ge underlagför vårt arbete bör den få komma i gång snabbt. Den går ju i gång med begränsning,eftersom man måste passera televisions styrelse för att klaraprogramansvarighetsfrågan. Sedan över till den fråga jag vill ställa. Min fråga ärinte av juridisk karaktär utan snarastav teknisk art. Vi skall väl hålla isärtvå saker, nämligen de direktsändande satelliterna, som kommer ,och kommunikationssatelliterna. Sändningar sker ju med olika signalstyrka. Ärdet inte så att kostnaden för att sätta upp en mottagningsanordning för endirektsändande satellit är mycket låg- inte mer än ca ? Men är detinte också så att kostnaden för alt kunna ta emot sändningar från enkommunikationssatellit är betydligt högre? Hur mycket högre? Det är ju lättgjort att 4-5 villaägare slår sig samman om en antenn när det gäller direklsändandesatelliter, men det är inte lika lätt gjort beträffande enkommunikationssatellit, eller hur? RolfJaens.ion: Om vi talar om en kommunikationssatellit avtypen ECS är kostnaden för att få fullgod kvalitet, således även när det regnareller snöar, i storleksordningen . Det är klart att man under braväder och fina mottagningsförhållanden kan klara sig med något billigareutrustning och att man i det fall som här förut skisserades kan få viss typ avmottagning som är KU1983/84:18 19 mottagning som är tillämplig ibland till ett lägre pris.Men vill man ha någorlunda regelbunden kvalitet ligger kostnaden istorleksordningen , medan när det gäller direktsändande satelliter -precis som säger - det mycket väl kan räcka med . : Det beror litet grand på vad det är förslags satellit. Mottagningarna från den ryska horisontsatelliten är mycketbilligare. Den är tekniskt sett en kommunikationssatellit, men den har enbetydligt högre sändningsstyrka, så där kan man klara sig med 13 000-14 000 kr.för en antenn. är faktiskt det pris som finska offererarmottagare för. De har kommit fram till vad som behövs för våra förhållanden. Dehar testat mottagarna i områden med mycket snö och regn. : Jag skulle vilja återknyta till denfråga som ställde beträffande de fyra fem villaägarna som vidtogvissa åtgärder för att kunna ta emot program. svarade att detvar osäkert hur man skulle tolka lagen i det avseendet. Om de fyra femvillaägarna går samman och bildar en villaförening borde de ju rimligen kunnakalla sig för en sluten krets. Skulle då laglighet föreligga? : Det räcker nog inte att man gör det, mendet kan hjälpa på vägen. Att det är så osäkert beror på att det finns bara ettenda rättsfall i när det gäller tolkningen av den slutna kretsen. Detvar det s. k. Skönstaholmsmålet som var uppe i högsta domstolen 1975. Detgällde en villaförening i Hökarängen, en relativt liten förening, som ägtbestånd . Den hade seriös verksamhet, regelbundeninformation till sina medlemmar, och så gick man över till att sända en del avinformationen via intern-TV i stället för på papper. Med alla dessa kriterieransåg högsta domstolen att just i detta fall skulle man betrakta dennavillaförening som en sluten krets. Men det räcker inte i och för sig bara attbilda en villaförening, men det är möjligt att det blir något säkrare om mangör del. : Vågar man måla upp någon bild av vad somkan komma att hända vid elt maximalt utnyttjande? Hur kan det utveckla signationellt och internationellt, om inga regleringar skulle finnas? : Jag vill ställa i princip sammafråga. Vad händer rent störningsmässigt, om ett låt oss säga tusentalparabolantenner poppar upp här och där i villaträdgårdarna? : Vi har fått höra att lagen ärsvårtolkad, och det tycks den vara. Om lagen är så svårtolkad att man inte kanavgöra vad en sluten krets är, hur många som hör dit, om det är envillaförening, om det är några som just för delta ändamål sluter sig samman ochsammarbetar - har man då inte anledning alt titta på lagstiftningen som sådan?Om lagstiftningen är formad på ett sådant sätt atl det är opraktiskt för allaatt använda den, måste man gä till källan. Och såvitt jag förslår bör källanvara just lagen. : När man antog lag gjorde manvissa definitioner av vad som skulle kunna vara en sluten krets. Manexemplifierade med sjukhus, varuhus och möjligen något mer. KU1983/84:18 20 under vissa omständigheter kunna vara en sluten krets, mendet gav man inga exempel på, utan det fick utveckla sig. Det har varit enmycket restriktiv tolkning. Det finns ett fall i där studenternasänder radioprogram. De kallar sig Radio . De har också reklam. De sänderbara till studentbostäder. Är detta en sluten krets? Jag har fått den frågannär jag varit där nere. Jag har inget mandat att tolka lagen, men för egen delskulle jag tro att detta vid en rättslig prövning skulle kunna betraktas som ensluten krets. Om det är en sluten krets, då gäller inte radiolagens bestämmelser.Då får de sända reklam och sådant. Om de däremot skulle vilja utvidga, vilketde varit intresserade av, till att också täcka närbelägna vanligabostadsområden tror jag inte att det skulle betraktas som en sluten krets. Heladen här frågan har utretts av en enmansutredare, , som lade fram ett förslag om en ny radiolag. Den utredningenföranledde inga beslut. Den har gått över till oss i massmediekommittén, såett av våra uppdrag är att lägga fram förslag om en ny radiolag. Allt detta somvi nu har talat om kommer alltså att behandlas i massmediekommitténsbetänkande. Får jag sedan säga något om det läge som skulle uppstå omman skulle ha total frihet utan några regleringar. Jag tror att risken skullevara mycket stor för att man då skulle få dåliga bilder framöver på många håll,om skall få fortsätta att bygga radiolänkar. Alternativet är att omdet skulle bli så många som uppåt 1 000, så blir det väldigt svårt atl användaradiolänkförbindelserna, som också kommer att vara en del av det framfidabredbandsnät som man nu talar om. Det är inte nödvändigt att det skall vara ensammanhängande kabel ut till alla hushåll i hela , utan det kan i vissadelar vara just radiolänkförbindelser.