bet · G701NU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Som framgår av den projektvisaredogörelsen grundas analyserna på i stort sammanfallande tidsprogram förgenomförande . De sammanlagda kraven påsamtidiga resursinsatser av olika slag måste bedömas mot bakgrund av såvälsamhälls- som företagsekonomiska möjligheter och förutsättningar. Ävenmöjligheter och konsekvenser av en relativt snabb och betydande infasning avnaturgas i det etablerade energisystemet måste övervägas. I denna samordningoch avvägning måste även resultatet av den fortsatta gaslagerutredningenbeaktas. Swedegas räknar med att det under det närmaste året skallbli möjligt att klarlägga förutsättningarna för fortsatt naturgasintroduktion.Om projekten kan genomföras på kommersiella grunder räknar Swedegas med att tainitiativ därtill. NU 1983/84:30 32 Grundläggande riktlinjer för energipolitiken framtill omkring fastställdes av statsmakterna (prop.1980/81:90, NU 1980/ 81:60, rskr 1980/81:381). Som ett centralt mål angavs attoljeberoendet skulle kraftigt minskas. Det gällde också att skapaförutsättningar för en avveckling av kärnkraften i enlighet med utslaget avfolkomröstningen i kärnkraftsfrågan . Statsmakterna tog sikte på ensuccessiv utveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Andra viktiga inslag i beslut gällde bl. a. energihushållning,program för oljeersättning, åtgärder för att höja säkerheten vid kärnkraftverken,energiforskning och organisationsfrågor. Underallmänna motionstiden väcktes ett stort antal motioner inom ett brettregister av energipolitiska frågor. Flertalet av dessa motioner behandlades inäringsutskottets betänkande NU 1981/82:30. Islutet av beslöt om åtgärder för att få till stånd vissainvesteringar inom energiområdet (prop. 1982/83:50, NU 1982/83:18, rskr 1982/83:111). Ocksåunder allmänna motionstiden väcktes ett betydande antal motionerrörande olika energifrågor. I näringsutskottets betänkande NU 1982/83: 33behandlades merparten av dessa motioner. är den centrala förvaltningsmyndigheten förfrågor om energiförsöijning (NU 1982/83:34, rskr 1982/ 83: 193). Blandriksdagsbeslut i energipolitiska frågor skall här nämnas beslutdels om principer för beskattningen inom energiområdet (prop. 1983/84:28, SkU1983,/84:9, rskr 1983/84: 124), dels om stöd för åtgärder för att ersätta oljam. m. och om ett konjunkturanpassat investeringsprogram (prop.1983/84:62, NU 1983/84:9, rskr 1983/84: 124), dels om vissa naturgasfrågor(prop. 1983/84:47, NU 1983/84:10, rskr 1983/ 84:125). Ijanuari godkände regeringens förslag till ny lagstiftning päkärnenergiområdet (prop. 1983/84:60, NU 1983/84:17, rskr 1983/ 84: 135). Dennya lagen har trätt i kraft den . 1det föregående (s. 15 f.) har lämnats en något mer utföriig redogörelse förriksdagsbehandlingen av energipolitiska frågor . Förutomtill de förslag som regeringen lägger fram i årets budgetproposition harriksdagen i vår att ta ställning till flera förslag inom energiområdet.Proposition 1983/84: 107 om forskning gäller bl. a. energiforskning. Dessafrågor behandlas i näringsutskottets betänkande NU 1983/84:45. Proposition1983/84: 110 om vissa oljefrågor behandlas i näringsutskottets betan- NU1983/84:30 33 kände NU 1983/84:43. Vidare tar utskottet i betänkandet NU1983/84:44 upp proposition 1983/84:158 om vissa kolfrågor. Proposition1983/84:160 om fortsatt vattenkraftsutbyggnad behandlar utskottet i sittyttrande till bostadsutskottet NU 1983/84: 10 y. Regeringen har till senareunder aviserat en proposition om storstädernas värmeförsörjning.Vidare har regeringen aviserat en proposition om energiplanering. Budgetpropositionens framställning i energifrågor inledsav föredragande statsrådet med en översikt över utvecklingen pä energiområdetunder m.m. Här berörs bl.a. energianvändningen i och i vår omvärld.Vidare lämnas en redogörelse för utredningar och annan verksamhet avseendekommunal energiplanering, bränslen, elproduktion, eldistribution, 1983 och1984 års investeringsprogram samt kärnsäkerhet. Det internationellaenergisamarbetet berörs också. I detta betänkande tar utskottet upp, förutom dennaallmänna redogörelse, 17 olika anslagspunkter i budgetpropositionen.Regeringens budgetförslag i denna del gäller nära , varavdrygt är ett anslag till . Ianslutning härtill behandlas ett trettiotal motioner från allmännamotionstiden. Energihushållning och energiproduktion i allmänhet Inledningsvis har utskottet ikorthet redogjort för de riktlinjer för energipolitiken fram till omkring år1990 som antog . I ett par av motionerna framförs uttryckliga krav på attriksdagen skall göra uttalanden om riktlinjerna för energipolitiken. Härutöverfinns en rad motionsyrkanden av mera övergripande natur som behandlas i dettaavsnitt om allmänna riktlinjer. Moderata samlingspartiet, och vänsterpartietkommunisterna framför i partimotioner sina synpunkter på olika energipolitiskafrågor. De delar av motionerna som avser den allmänna inriktningen avenergipolitiken har refererats i det föregående (s. 12 f.). Här behandlar utskottet först de nämnda yrkandena omenergipolitikens inriktning. De återfinns i moderata samlingspartiets ochcenterpartiets partimotioner. Ett avsnitt i moderata samlingspartiets motionsom gäller kärnvärmereaktorer tar dock utskottet upp senare i detta betänkande. I motion 1983/84:851, som gällerolika näringspolitiska frågor, framför moderata samlingspartiet vissasynpunkter på energipolitiken. Denna bör, anför motionärerna, inriktas på atttillvarata marknadens förmåga. Byråkratins inflytande över energibeslutenmåste reduceras. Vidare förordas en i huvudsak fri prisbildning, avveckling avsubventioner och ett klarläggande kring miljö- och tillståndsfrågor.Energibeskattningen bör utformas 3 1983/84. NU1983/84:30 34 så att resp. energislags verkliga kostnader tillåts attslå igenom. Motionärema vill att skall ge regeringen till känna attenergipolitiken bör få denna inriktning. vill att skall ansluta sig tillden strategi och till de riktlinjer för de framtida energisystemens utformningsom förordas i motion 1983/84:911. Tankegångarna i motionen bygger på ettdecentralistiskt synsätt och utgår ifrån att det är nödvändigt med enhushållning med tillgängliga resurser. Energianvändningen bör anpassas tillnaturens eget kretslopp. Som framgår av den redogörelsen (s. 17 f.)begärdes även från moderata samlingspartiet och att riksdagenskulle göra uttalanden om energipolitikens inriktning. Utskottet ansåg (NU1982/ 83: 33 s. 32), med reservationer från resp. partiers företrädare iutskottet, att inte hade anledning att i det sammanhanget ompröva deriktlinjer för energipolitiken fram som hade antagits av statsmakternaknappt . Utskottet är alltjämt av samma uppfattning. Det finns,menar utskottet, inte heller nu skäl för att ompröva de grundläggandeprinciper för energipolitiken fram till omkring som riksdagenfastställde är 1981. Energipolitiken bör ta sikte på att oljeberoendet skallminska och att det skall skapas förutsättningar för en avveckling avkärnkraften. En successiv utveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat påvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkanär ett viktigt inslag i energipolitiken. Utskottet vill även erinra om de inledningsvis nämndaregeringsförslag rörande olika delar av energipolitiken som föreläggs riksdagenvåren 1984. Det bör vidare noteras att regeringen i budgetpropositionen haraviserat en översyn av energihushållningsprogrammet . Frågan omriktlinjer på lång sikt för energiförsörjning övervägs av 1981 årsenergikommitté, EK 81. Det synes mot här angiven bakgrund inte motiverat med ettuttalande av om allmänna riktlinjer för energipolitiken, vilketbegärs i de nu aktueUa motionsyrkandena. Utskottet finner därför inte hellerskäl att närmare kommentera de synpunkter på energipolitikens allmänna inriktningsom framförs i här behandlade delar av motionerna. I fråga om den starka tro på marknadskrafternas förmågaatt lösa de energipolitiska problemen som kommer till uttryck i moderatasamlingspartiets motion vill utskottet dock göra följande kommentar. En viktigaspekt i detta sammanhang är att energiförsöijningen skall kunna tryggas.Utgångspunkten för olika energipolitiska åtgärder bör vara att de energislagsom nu utvecklas skall bli kostnadseffektiva på och kunnakonkurrera på marknadsmässiga villkor. krävs dock stödbåde till forskning och utveckling och till introduktionsåtgärder för attsådana kostnadseffektiva alternativ skall komma fram och för att oljeberoendetskall kunna minska i önskvärd takt. NU 1983/84:30 35 Av vad utskottet här har anfört framgår attutskottet avstyrker ifrågavarande delar av motionerna 1983/84:851 (m) och1983/84:911 (c). Imotion 1983/84:911 (c) begärs också ett uttalande av till regeringenav innebörden att man skall ta till vara de effekter i form av ökadsysselsättning, förbättrad samhällsekonomi och minskad sårbarhet som satsningarpå miljövänlig inhemsk energi, effektivare energianvändning samt småskaligaoch anpassbara energisystem innebär. Energipolitikenär inriktad på en utveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat påvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. För att de energipolitiska målen skall nås krävs omfattandeinvesteringar. Sådana investeringar lägger en väsentlig grund för enlångsiktig utveckling mot ökad produktion av inhemska bränslen och ökadsysselsättning. Härav följer också positiva effekter på bytesbalansen och förlandets försörjningstrygghet. Något uttalande i detta ämne utöver vad utskottettidigare har anfört rörande riktiinjer för energipolitiken finner utskottetinte vara befogat. Motionsyrkandet avstyrks sålunda. Till de allmänna riktlinjernas område hänförutskottet också tre yrkanden som i ett vidare perspektiv rör utnyttjande avelkraft. Detförsta av dessa yrkanden finns i motion 1983/84:2368 (c). Där begärs attriksdagen skall göra ett uttalande om statens vattenfallsverks agerande för attöka användningen av elkraft för uppvärmning. Detär, anför motionärerna, inte acceptabelt att t. ex. vattenfallsverket genomaktiv marknadsföring och pressade elpriser driver fram en omfattandekonvertering tiU elvärme. Detta innebär nämligen att ett statligt verk aktivtverkar för en utveckling som går stick i stäv mot riktlinjer förenergipolitikens inriktning som har fastlagts av regering och riksdag. Det ärnödvändigt, säger motionärerna, att klara direktiv ges för hur tillgänglig elkraftskall utnyttjas. Ettannat krav i samma motion är att som sin mening skall ge regeringentill känna vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att ett överskott avelenergi avsätts på ett sådant sätt att kärnkraftens avveckling säkerställsoch nya felinvesteringar i storskaliga elproduktionsanläggningar undviks. Dettredje yrkandet återfinns i kommunisternas partimotion1983/84:1367. Enligt detta skall hos regeringen hemställa om förslagtill åtgärder för en kraftig ökning av exporten av elkraft. Ettöverskott av elkraft från kärnkraftverken är, säger motionärerna, en realitetoch kommer att vara det under resten av 1980-talet. I stället för att bygga uppett inhemskt elberoende på detta överskott borde man med det snaraste görakraftfulla satsningar på export av elkraft. Först tar utskottet upp dekrav som framförs i motion 1983/84:2368 (c). Prissättningen påelektricitet från kärnkraftverk och vattenfallsverkets NU 1983/84:30 36 ellariffer diskuterades i . StatsrådetBirgitta besvarade (RD 198.3/84: 32 s. 17) en fråga(198.3/84: 93) av () om hon var beredd att vidta ätgiiider motden enligt frågeställaren aktuella dumpningen av priset på elenergi fiånkärnkraftverk. Statsrådet redogjorde för den höjning av högspänningstariffensom vattenfallsverket då hade beslutat om (se s. 19 f.) och fortsatte: tarifferfastställs av verket och inte av regeringen. Vid utformningen avvatienfallsverkets högspänningstariff har enligt vad jag har inhämtat enutgångspunkt varit verkets totala kostnadsbild. Här ingår givetvis ocksåkostnaderna för att producera elektrisk kraft i kärnkraftverk. Statsmakterna har fastställt avkastningskrav förvattenfallsverket. har verket uppfyllt fastställda avkastningskrav.Någon sänkning av avkastningskravet har inte aktualiserats. Regeringen har i olika sammanhang, senast i proposition1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m.. deklarerat sinmålsättning att nedbringa den svenska inflationstakten till under år 1984.Jag kan konstatera att beräkningarna bakom vattenfallsverketshögspänningstariff utgår från bl. a. denna målsättning. I budgetpropositionen (bilaga 14 s.131) diskuteras sambandet mellan el-och värmeförsörjning. erinrar om att hon i proposition 1983/84:28 om beskattningen avenergi anförde att den beräknade goda tillgången på relativt billig elenergiunder och in i första hand borde användasinom industrin men även utnyttjas för bl. a. uppvärmningsändamål ifjärrvärmenät, fieifamiljshus och småhus. Därmed kunde oljeanvändningenminskas. Det var emellertid viktigt att undvika att låsa fast uppvärmningen videlenergi. När kärnkraften skall börja avvecklas kommer, framhölls det,tillgången på elenergi att bli mer begränsad. Användningen av elenergi föruppvärmning borde därför i första hand ske i flexibla system därflera olika energikällor kan utnyttjas. Mot den angivna bakgrunden föreslogregeringen i den nämnda propositionen att återbetalning av allmän energiskattunder vissa förutsättningar skulle kunna ske i fråga om elkraft som förbrukasi avkopplingsbara elpannor. Ett sådant krav var att ingen oljebaseradproduktion av elektrisk kraft hade förekommit i landet avenergibalansskäl av . Riksdagenhar bifallit detta förslag (SkU 1983/84:9, rskr 1983/84:96). Med hänsyn till de förhållanden som här har redovisatsfinner utskottet det inte påkallat med en särskild framställning tillregeringen enligt ifrågavarande yrkanden i motion 1983/84:2368 (c). Utskottetvill dock understryka betydelsen av att en fastlåsning till eluppvärmningundviks. Den konvertering till elvärme som f. n. äger rum följer i stortstatsmakternas riktlinjer. Det finns vidare skäl att betona att tillgång tillförhållandevis billig elkraft är av stort värde för industrin och för enskildahushåll. Härutöver vill utskottet erinra om att energikommitté hartill NU1983/84:30 37 uppgift att utreda och föreslå en plan för kärnkraftensavveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende. De niimnda yrkandena i motion1983/ 84: 2368 (c) avstyrks sålunda. Vad så gäller kravet på åtgärder för ökad export avelkraft, vilket framförs av kommunisterna, vill utskottet anföraföljande. Utskottet har i det föregående (s. 19) beskrivit Sverigesutrikeshandel med elkraft åren 1979- 1983 liksom det nordiska samarbete inomelområ-det som sker inom ramen för organisationen . Det framgår av redogörelsenatt den svenska exporten av elkraft har varieratmellan och . har importen varierat mellan 3.4TWh och . Samtliga år , med undantag av år1981. har varit nettoimportör av elkraft. Ett viktigt syfte med detnordiska samarbetet på elenergiområdet är att den totala elproduktionen skallfördelas länderna emellan så att kostnaderna blir så låga som möjligt. Motionärernas förslag har sin utgångspunkt i farhågor föratt den goda tillgång pä elkraft som f. n. råder i skall leda till etticke önskvärt elberoende. Utskottet vill även i denna fråga hänvisa till den nyssliimnade redogörelsen för sambandet mellan el- och värmeförsörjningen. Det ärsammanfattningsvis en uppgift energikommitté att lämna förslag pååtgärder som leder fram till en utveckling i enlighet med riksdagensenergipolitiska heslut , bl. a. rörande elförsörjningen. Regeringen harett ansvar för att beslut kan genomföras. Utskottet ser det inte somett självändamål att exporten av elkraft ökar. Bestämmande för utvecklingen idetta avseende bör vara de ekonomiska förutsättningarna härför på kort ochlängre sikt. Utskottet utgår ifrån att regeringen följer denna fråga. Någotuttalande från till regeringen om förslag till åtgärder för enkraftig ökning av exporten av elkraft anser inte utskottet vara motiverat.Därför avstyrker utskottet ifrågavarande del av motion 1983/84: 1367 (vpk). Energihushållning m. m. energipolitiska beslutvåren omfattade bl. a. riktlinjer för ett samlat energihushållningsprogramför . 1 detta avsnitt tar utskottet upp fyra motionsyrkanden somgiiller energihushållning. kommunisterna föreslår i motion 1983/84:1367 att skall hemställa hos regeringen om förslag till enenergihushållningslag som ger de styrmedel som krävs för genomförande av eneffektiv energihushållning. Utredningen om styrmedel för näringslivets energihushållning,den s.k. Grafströmska utredningen, lade i betänkandet (SOU1981:94) Energisamverkan stat-kommun-näringsliv fram ett förslag tillenergihushållningslag. Förslaget avsåg energiplanering, energitillförsel och NU1983/84:30 38 energianvändning inom näringslivet. Remissbehandlingen avbetänkandet avslutades för omkring . I proposition 1983/84:158 omvissa kolfrågor lägger regeringen fram ett lagförslag som grundar sig på delarav utredningsbetänkandet och remissbehandlingen. I övrigt bereds ärendet f. n.i . Det framgår vidare av budgetpropositionen (s. 81) attenergihushållningsprogrammet kommer att ses över . En sådan översynkommer att göras med ledning av erfarenheterna av vidtagnaenergihushållningsåtgärder och utifrån bedömningar av behovet av att åtgärdernafår ändrad inriktning. Underlag för denna översyn utarbetas f. n. av statensenergiverk och - vad gäller energisparprogrammet för befintlig bebyggelse - avstatens råd för byggnadsforskning. Fr. o. m. har statensenergiverk det övergripande myndighetsansvaret för det samladeenergihushållningsprogrammet. har utskottet avstyrkt och riksdagenavslagit motionsyrkanden kommunisterna med önskemål om enenergihushållningslag (NU 1981/82: 30 s. 19, NU 1982/83: 33 s. 33). Härviduttalade utskottet att borde avvakta regeringens fortsatta beredningav den Grafströmska utredningens förslag. Vid det första tillfället hadevänsterpartiet kommunisterna inte någon plats i utskottet. Vid det senaretillfället reserverade sig dess representant. Utskottet anser fortfarande att bör avvaktaregeringens fortsatta beredning av utredningsförslaget. Som nämnts fårriksdagen tillfälle att ta ställning till vissa delar av detta förslag isamband med behandlingen av proposition 1983/84: 158 om vissa kolfrågor. Ocksåandra av de förslag inom energiområdet som regeringen förelägger (se s. 32 f.) har viss anknytning till detta ämne. Hämtöver vill utskotteterinra om att har behandlat frågor rörande ett styrmedel inomenergiområdet, nämligen skatter på energi (prop. 1983/84:28, SkU 1983/84:9,rskr 1983/84:96). Motion 1983/84:1367 (vpk) avstyrks sålunda i här aktuell del. kommunisterna begär också att hosregeringen hemställer om en inventering av hur mycket spillvärme som finnstillgänglig i landet. Stora mängder energi slösas bort genom att varmvatten ochvarmluft släpps ut från industrier, offentliga byggnader och institutioner samti bostadsbeståndet, anför motionärerna. Utskottet vill liksom tidigare (NU1982/83:33 s. 76, NU 1981/82:30 s. 66) fästa uppmärksamheten på en föreskrift ilagen (1977:439) om energiplanering. Enligt denna föreskrift skallkommunerna i sin planering bl. a. undersöka förutsättningarna för att genomsamverkan med annan kommun eller betydande intressent på energiområdet, t. ex.processindustri, gemensamt söka lösa frågor som har betydelse för hushållningenmed energi eller för energitillförseln. Finns förutsättningar för en sådangemensam lösning skall den, heter det i lagen. NU 1983/84:30 .39 tas till vara i planeringen. Utskottet utgår från attkommunerna beaktar denna föreskrift. Utskottet räknar med att frågan om utnyttjande avspillvärme kan komma att uppmärksammas inom i samband medutarbetandet av den aviserade propositionen om energiplanering.Enligt utskottets uppfattning kan spillvärmeutnytOande utgöra ett värdefullt inslagi värmeförsörjningen. Utskottet har noterat att bl. a. statens industriverk,statens planverk och state is råd för byggnadsforskning har utarbetat en radrapporter om spillvärme, bl. a. med inventeringar rörande en betydande del avlandet. Vidare har flera kommuner inom ramen för den kommunalaenergiplaneringen utfört inventeringar om spillvärme. Något uttalande i dettaämne av med krav på en sådan inventering som begärs i motion 1983/84:1367 (vpk) anser utskottet mot här angiven bakgrund inte vara erforderligt. Också motion 1983/84: 1320 (s) gäller utnyttjande avspillvärme. Det är, anför motionärerna, angeläget att all energi tas till varasom kan bidra till en effektiv energiförsörjning och en minskning av vårtoljeberoende. De påpekar att det inom industrin finns åtskilligt med spillvärmesom borde kunna utnyttjas. Priset på överskottsenergi sägs böra vara noll föranvändaren. Kostnader i samband med att denna typ av energi utnyttjas börtäckas av nyttjaren. 1 vissa fall, fortsätter motionärerna, har industrin självmöjlighet att ta vara på spillvärmen som det är samhällsekonomisktsett bättre, att denna matas in i ett fjärrvärmenät. I ett sådant fall är detrimligt att kommunen/samhället får utnyttja denna värmekälla men att industrinersätts för sin alternativkostnad. Motionärerna önskar att som sinmening skall ge regeringen till känna vad de sålunda har anfört om överskottsenergi. Enligt beslut orri investeringar påenergiområdet (prop. 1983/ 84:62, NU 1983/84:9 s. 18. rskr 1983/84: 124) kanbidrag om högst av investeringskostnaden lämnas för investeringar idistributionsanläggningar som överför industriell spillvärme till anläggningarför fjärrvärme. Bidrag kan utgå till anläggningar som beställs . Utskottet utgår ifrån att berörda företag och kommuneröverväger vilka möjligheter som står till buds för att tillgängligspillvärmekapacitet skall kunna utnyttjas på ett lönsamt sätt. Det nämndastödet är avsett att utgöra ett ytteriigare incitament till överförande avindustriell spillvärme till fjärrvärmeanläggningar. Något uttalande avriksdagen i detta ämne finner utskottet inte vara motiverat f. n. Alltsåavstyrks motion 1983/84:1320 (s). Sist i detta avsnitt tar utskottetupp en fråga som även behandlade . Det gällerstatligt stöd till installation av värmepumpsanläggningar. I motion1983/84: 1313 (fp) föreslås att hos regeringen skall NU 1983/84:30 40 begäraförslag till sådana bestämmelser för statsstöd till installation av värmepumparsom inte missgynnar värmepumpar vilka arbetar enligt frånluftsprincipen. Enligtriksdagens fattade beslut om investeringar inom energiområdet kanbidrag lämnas till investeringar i värmepumpsanläggningar som beställs under år1984 (NU 1983/84:9). Bidragets storlek är högst av investeringskostnaden.Undantagna från bidragsmöjligheten är dock bl. a. värmepumpar som utnyttjarfrånluft i bostadshus. Vid riksdagsbehandlingen förelåg motionsyrkanden avinnebörden att även den nämnda typen av värmepumpar skulle omfattas av stödet.Bostadsutskottet avgav yttrande till näringsutskottet (BoU 1983/84: 1 y) överdenna del av propositionen jämte de nämnda motionsyrkandena. Näringsutskottetanförde (s. 16) att det liksom bostadsutskottet i det gällande statsfinansiellaläget inte ansåg sig kunna förorda en ökad medelstilldelning för att därmedmöjliggöra stöd till samtliga typer av värmepumpar. Utskottet underströk attavsaknaden av direkt stöd inte innebar att frånluftsvärmepumpar inte skullekomma att kunna installeras. Motionerna avstyrktes i ifrågavarande del. reservation från och kommunisternas företrädarei utskottet tillstyrktes motionsyrkandena. Reservationer förelåg även frånmoderata samlingspartiets resp. företrädare. I dessa avstyrktesmotionerna med andra motiveringar än utskottets. beslöt i enlighetmed utskottets förslag. Utskottethar fortfarande samma uppfattning. Någon ändring i de nu gällande stödvillkorenvad gäller värmepumpar vill utskottet således inte förorda. Detstatsfinansiella läget medger inte en utvidgning av stödet.