bet · G701AU18 · 1983-12-31 00:00:00 — Dessutom gäller att om sökanden vårdat barn som inte fyllt tvåår och tiden inte jämställs med arbetad fid så räknas tiden i stället som s. k.överhoppningsbar tid, dvs. den räknas inte in i den nyssnämnda ramtiden. anser i motion 2507 det vara en angelägenrättvisefråga ur bl. a. jämställdhetssynpunkt att vård av egna barnkvalificerar för KAS och föreslår att skall uppdra åt regeringen attutarbeta förslag till erforderlig lagändring. Med hänvisning till att vård av egna barn i hemmet intevärderas på samma sätt som vårdarbete på institutioner och till att nuvarandetidsgränser är för snäva föreslår () och tredje vice talmannenKarl () i motion 2680 att det i 6 § i lagen om KAS görs etttillägg av innebörd att vård av eget barn i hemmet till dess barnet fyller åttaår skall jämställas med förvärvsarbete. Frågan om utvidgad rätt för föräldrar att tillgodoräknavård av eget bam som förvärvsarbete prövades i betänkandet AU 1983/84:7.Utskottet påpekade att bakom det för arbetslöshetsersättningarna gällandearbetsvillkoret ligger tanken att ersättningarna bör förbehållas dem som har ennågorlunda aktuell anknytning till arbetsmarknaden. från den synvinkelninnebär tvåmånadersregeln och regeln om överhoppningsbar tid att särskildhänsyn redan har tagits till småbarnsföräldrarna. En förändring till förmån fördessa föräldrar tillstyrktes av /SR vid utskottets tidigareremissbehandling men avstyrktes av AMS, SO, LO och TCO som påpekade att ettrealiserande av förslaget också är en kostnadsfråga. avslog i höstasden då föreliggande motionen i ämnet. Utskottet anser att det intehar tillkommit några nya omständigheter som ger anledning till en ändrad bedömningoch avstyrker därför motionerna 2507 och 2680 i föreliggande delar. Vid bestämmandet av arbetsvillkoret enligt 6 8 i lagen omKAS - dvs. kravet att sökanden skall ha arbetat av tolv -räknas som arbetad månad endast månad då förvärvsarbete utförts under minst tiodagar eller minst . Som en av flera föreslagna förenklingar i lagenförordas i propositionen att kravet på arbete i fortsättningen anges till minst75 timmar (dagantalet slopas ). Ändringsförslaget tillstyrks avutskottet. AU 1983/84:18 12 Ett huvudvillkor för arbetslöshetsersättningarna äratt sökanden står till arbetsmarknadens förfogande, dvs. sökanden skall varaoförhindrad att ta ett lämpHgt arbete om och när det erbjuds. För en sökandesom har vård om barn är huvudregeln att barntillsynen skall vara ordnad för ettnormalt dagtidsarbete om sökanden skall anses stå till arbetsmarknadensförfogande. Detnu sagda får till följd att en arbetslös som inte kan ta ett erbjudet arbete pågrund av svårigheter för hemkommunen att ordna plats i den kommunalabarnomsorgen ofta går miste om arbetslöshetsersättning. Denna ordning harkritiserats i motioner som väckts under en följd av år sedan mitten av1970-talet. Senast behandlades en motion av det slaget i betänkandet AU1983/84:7. Vid remissbehandlingen av motionen invändes samfällt att problemetborde lösas inom ramen för barnomsorgen och inte göras till enarbetsmarknadspolitisk fråga. Motionen avslogs av (reservation avvpk). Fråganhar därefter på nytt tagits upp i motion 428 av m. fl. (vpk) somvill att regeringen skall lägga fram förslag som syftar till attarbetslöshetsersättning skall kunna utgå även om barnomsorg inte kanerbjudas. Yrkande och mofivering sammanfaller i det väsentiiga med den ibetänkandet AU 1983/84:7 behandlade mofionen. Dessutombehandlas frågan i proposition 126. I denna redovisas de modifieringar avhuvudregeln som redan görs i tillämpningen. Det sägs att man utan några direktaingrepp i lagstiftningen i den praktiska tillämpningen bör kunna göra en rimligavvägning mellan de olika intressen som gör sig gällande. Ersättningsrätten börpå det sättet kunna utvidgas i vissa situationer. I propositionen angessärskilt det fallet att en förälder i samband med ofrivillig arbetslöshetoförskyllt går miste om sin barnomsorgsplats. I ett sådant fall bör föräldernfå behålla rätten till arbetslöshetsersättning det tar att pånytt ordna barntillsynen. Ipropositionen framhålls vidare kommunernas roll, och det påpekas att mycketberor på vilka regler kommunema tillämpar när det gäller rätten att behålla enbarnomsorgsplats och förtur till en sådan plats för en förälder som erbjudsarbete. Utskottet instämmer häri. Genom ett förbättrat samspel mellan dekommunala reglerna för bamomsorgsplatseraas fördelning och den smidigaretillämpning av reglerna för arbetslöshetsersättningarna som förordats ipropositionen bör det finnas bättre fömtsättningar än nu att lösa problem avdet slag som påtalats i motion 428, som följaktUgen inte bör leda till någonriksdagens åtgärd. Vadsom anförts i propositionen i det aktuella avsnittet lämnas utan erinran i denmån annat inte framgått av det ovan anförda. AU1983/84:18 13 En medlem i en arbetslöshetskassakan avstängas från rätten till ersättning i bl. a. det faHet atthan eller hon friviHigt lämnar sin anstäHning utan giltig anledning.Avstängningstiden är (= ); förkorttidsanställningar gäller kortare avstängningstider. Avstängning kan skeockså på andra grunder, och avstängningsregler finns även för KAS. I två motioner, 512 av i (m) och 1961av (), förespråkas regeländringar som hindrar attarbetslöshetsersättning utgår till arbetstagare som frivilligt lämnar sinaanställningar. Motionärerna hänvisar till de snabbt ökande statsutgifterna förersättningarna vid arbetslöshet och till uppgifter som sägs tyda på att detockså finns en snabbt ökande frivillig arbetslöshet. Frågan tas vidare upp i motion 916 av m.fl. (m) som ett led i en tänkt översyn av systemet för ersättningar vidarbetslöshet. Motionärerna anser - utan att i den motionen på denna punktställa något yrkande - att det bör övervägas om det inte bör gälla en längrekarensfid för dem som lämnar sin anställning på egen begäran. En sådan mindrelångtgående sanktion infördes på förslag av den dåvarandetvåpartiregeringen. gällde sålunda en avstängningstidsom i normalfallen var (). Efter lagändring påhösten är avstängningstiden nu gällande 20ersättningsdagar i normalfallen. Detta har bedömts vara en sanktion som ärkännbar nog för den enskilde arbetstagaren. Mot den bakgrunden kan det enligtutskottets uppfattning inte anses aktuellt att ta initiativ till en skärpningav avstängningsreglema. I synnerhet gäller detta om en skärpning av detdrastiska slag som förordas i motionerna 512 och 1961 som avstyrks. Det börobserveras att de ovan beskrivna avstängningsreglema som nämnts gällernormalfallen. Om en arbetstagare avvisar erbjudande omett nytt lämpligt arbete kan hon eller han avstängas på nytt med fördubbling avavstängningstiden som följd. I den föregående framställningenhar redovisats några av ändringsförslagen i proposition 126 beträffandevillkoren för ersättningarna vid arbetslöshet. Dämtöver föreslås följande ipropositionen: Slopande av den s. k. 50-dagarsregeln, dvs. den regelenligt vilken ersättning endast utgår till den som arbetar pådeltid. Ändraderegler för s. k. ersättningsförbjudna dagar. Införande - efter mönster från försäkringskassorna - avett system för omprövning och rättelse av beslut i de ersättningsärenden somhandläggs av arbetslöshetskassorna resp. länsarbetsnämnderna. 1" 1983/84. AU1983/84:18 14 Modifiering av kravet påarbetsgivarintyg när det uppstår svårigheter för sökanden att förete sådantintyg. Vidare föreslås ett antal regeländringar som uteslutandegäller KAS och har till syfte att förenkla handläggningen av denna stödform. Demest betydelsefulla förändringarna gäller ersättningstidens längd och kvalifikationsgrunderna. Ersättningstiden är för KAS , men för dem somfyllt är den . För dem som fyllt är ersättningstidenobegränsad, dvs. den löper till dess stödtagaren får rätt tillpension. Obegränsad ersättningstid kan i vissa fall också gälla för dem somfyllt 55 men inte , vid fall av s. k. strukturarbetslöshet. Denobegränsade ersättningstiden föreslås slopad liksom särregeln förstrukturarbetslösa. Ersättningsfiden för KAS avses i fortsättningen vara 150dagar utom för dem som fyllt 55 eller , för vilka tiden skall vara 300resp. Kvalifikafionsgrunderna för KAS skiljer sig så fill vidafrån de grunder som gäller för arbetslöshetsförsäkringen att även olika formerav utbildning kan kvalificera för KAS. Emellertid gäller skilda regler om detär fråga om ungdomsutbildning, vuxenutbildning (som måste vara yrkesinriktad)eller arbetsmarknadsutbildning. De olika reglerna sägs vålla problem i handläggningenHksom de nuvarande reglerna om att sökanden efterutbildningens slut skall ha ställt sig till arbetsmarknadens förfogande (dvs.ha anmält sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen) och varit arbetssökandei . Beträffande den närmare utformningen av förslagen tilldessa och övriga regelförenklingar hänvisas fill framställningen ipropositionen (s. 22-28). De i detta avsnitt aktuella regeländringarna har lämnatsutan invändning i de med anledning av propositionen väckta motionerna.Utskottet anser för sin del att ändringsförslagen bör antas av liksomlagförslagen i övrigt i den mån de inte redan behandlats i det föregående. () och BengtSilfverstrand (s) föreslår i motion 373 att skall uppdra åtregeringen att tillsammans med kommunerna och parterna på arbetsmarknadenutveckla system som innebär att utförsäkring från arbetslöshetskassa förhindrasoch arbetslöshetstiden därmed begränsas. Vidare föreslår m.fl. (vpk) i motion 870- med hänvisning till att det är nödvändigt att vidta snabba åtgärder mot detökande antalet utförsäkringar - att allasom hotas av utförsäkring garanteras beredskapsarbete, att i de fall samhället inte kan uppfylla garantinersättning från arbetslöshetskassa fortsätter att utgå tills beredskapsarbetekan erbjudas, att arbetsmarknadsutbildning jämställs med arbete ochdärmed kvalificerar för ersättning från arbetslöshetskassa utan denbegränsning som gäller. AU1983/84:18 15 beslöt AMS attlångfidsarbetslösa skulle prioriteras i förmedlingsarbetet. Syftet var attmotverka utförsäkringarna. Därefter har regeringen, , beslutat attarbetslösa kassamedlemmar som är och som riskerar att bliutförsäkrade skall anvisas beredskapsarbete om de begär det. Beredskapsarbete fåri sådana fall vägras endast om det föreligger synnerliga skäl, dvs. I proposition 1983/ 84:150 bilaga 4 (s. 20-21) redovisas en avAMS gjord uppföljning av hur denna rätt till beredskapsarbete harutnyttjats med ledning av erfarenheterna från tre län under fjärde kvartalet1983. Det anmäls att utförsäkringshotade i åldern intelängre skall undantas. Med regeringens åtgärder har i praktiken införts en rätttill beredskapsarbete för utförsäkringshotade, och enligt proposition 150 harockså en betydande nedgång i antalet utförsäkrade kassamedlemmar kunnat noterasmellan tredje och fjärde kvartalen 1983. Genom dessa åtgärder får syftet medmotion 373 anses vara fillgodosett. Utskottet är i vart fall inte berett attföreslå ytterligare åtgärder med anledning av motionen. Vad nu sagts gällerockså om motion 870. Beträffande önskemålet i motionen om att deltagande iarbetsmarknadsutbildning skall kvalificera för rätt till arbetslöshetsersättningskall filläggas att man f. n. får tillgodoräkna sig två utbildningsmånader. Ettlikartat motionsyrkande kommunisterna om att deltagande iarbetsmarknadsutbildning fullt ut skall jämstäHas riied förvärvsarbeteavstyrktes av utskottet i betänkandet AU 1983/84:8 (s. 24) och avslogs avriksdagen. Utskottet anser inte att det nu finns skäl för ett ändratställningstagande. Med hänsyn härtill och till vad i övrigt anförts bör inteheller motion 870 leda till någon åtgärd. Ersättningarna vid arbetslöshetsamt utbildningsbidragen till deltagarna i arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering finansieras fill av en arbetsgivaravgift,arbetsmarknadsavgiften. Återstående del finansieras över statsbudgeten viaförslagsanslaget Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. I proposition 126 föreslås att det angivna anslaget förnästa budgetår uppförs med 2 . Medelsbehovet är i propositionenbaserat på att arbetslösheten för medlemmarna i arbetslöshetskassorna kommeratt motsvara per medlem och år. För KAS beräknas antaletstöddagar uppgå till 5 miljoner. När det gäller utbildningsbidragen utgårberäkningen från en omfattning av 100 000 deltagare i arbetsmarknadsutbildningen. m. fl. (m) föreslår i mofion 916 frånallmänna mofionstiden ett anslag av 1 . Beloppet angesuttryckligen vara preHminärt, och i motion 2681 av m. fl. (m)med anledning av den föreliggande propositionen anförs att regeringensanslagsberäkning AU 1983/84:18 16 kanbefaras vara otillräcklig med hänsyn till att den bild som tecknas avarbetslösheten synes vara alltför optimistisk. Om den i motion 2681 föreslagnaminskningen av bidragen till arbetslöshetskassorna genomförs torde det finnasbättre förutsättningar att det föreslagna anslaget skall räcka till. Utskottetkonstaterar att regeringen senare i proposition 150 föreslagit en uppräkning avanslaget med 115 milj. kr. och därtill en höjning av arbetsmarknadsavgiften.Anslagsfrågorna kommer alltså att få övervägas på nytt av utskottet.Det synes dock under alla omständigheter vara behövligt att anvisa ett anslagmed det i proposition 126 begärda beloppet, att ligga till gmnd för defortsatta övervägandena med anledning av proposition 150 jämte motioner.Samtidigt bör det i motion 916 framställda anslagsyrkandet av formella skälavslås. 1. beträffande en sammanhållen översyn aversättningssystemet vid arbetslöshet att avslårmotion 1983/84:2681 yrkande 2, 2. beträffande uppdatering av utredningen omen allmän arbetslös hetsförsäkring att avslårmotion 1983/84:2045 yrkande 1, 3.beträffande fortsattaförbättringar av arbetslöshetsförsäkringen att avslår motion1983/84:2679 yrkande 5, 4.beträffande utvärdering avarbetsmarknadspolitiken att avslår motion 1983/84:2681 yrkande 1, att avslårmotionema 1983/84:2092,1983/84:2528 yrkande 1, 1983/84:2680 yrkande 1 och1983/84:2681 yrkande 3, 6. beträffande bibehållen rätt tillarbetslöshetsersättningar vid start av eget företag m.m. att avslårmotion 1983/84:2387, 7. beträffande den otillfredsställandesituationen för arbetslösa vid start av eget företag att avslårmotion 1983/84:2681 yrkande 4, 8. beträffandearbetslöshetsbegreppet för företagare i övrigt att godkännervad som anförts i proposition 1983/84:126 i motsvarande del, 9. beträffandekarenstiden för företagare att antar 13 § ide till propositionen fogade förslagen till lag om ändring i lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring resp. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd, AU 1983/84:18 17 10. beträffandevård av eget barn m. m. att med avslagpå motionerna 1983/84:2507 yrkande 9 och 1983/84:2680 yrkande 2 antar 6 8 i detill propositionen fogade förslagen till lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring resp. lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd, 11. beträffandesvårigheter med barntillsyn att med bifalltill propositionen i motsvarande del avslår motion 1983/84:428, att avslårmotionerna 1983/84:512 och 1983/84:1961, 13. beträffandeövriga regeländringar att antarpropositionens lagförslag i den mån dessa inte behandlats i föregående moment, 14. beträffandeåtgärder mot utförsäkring att avslårmotionema 1983/84:373 yrkande 2 och 1983/ 84:870, att med bifalltill regeringens förslag samt med avslag på motion 1983/84:916 yrkande 18 tillBidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för budgetåret1984/85 under tionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 2 447 889 000kr. Närvarande:Frida (), (), (), (),(), (), (), (),(vpk), (), (), ChristerSkoog (s), (), i (c) och (). AU 1983/84:18 18 1.En sammanhållen översyn av ersättningssystemet vid arbetslöshet (mom. 1) , , ochIngrid (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar "Utskottet har" och slutar "det ämnet" bort haföljande lydelse: Utskottethar i betänkandet AU 1983/84:21 redovisat sin syn på UtveckHngen påarbetsmarknaden. När utskottet nu återkommer till den frågan så är det för attteckna en nödvändig bakgrund till de överväganden som görs i det följande omarbetslöshetsförsäkringens roll i arbetsmarknadspoHtiken. Detkan då först konstateras att arbetsmarknadsministern i sitt anslagsäskandetecknar en rosig bild av den förväntade situationen på arbetsmarknaden underdet kommande budgetåret. Uppskattningen av det genomsnittliga antaletarbetslöshetsdagar per medlem, , överensstämmer visserligen medregeringens intentioner om arbetslösheten men inte med den situation manrimHgen kan förvänta sig. Trots att vi är inne i en högkonjunktur liggerarbetslösheten kvar på en hög nivå. uppgick antalet ersättningsdagartill 7,2. Endasten mindre del av arbetslösheten är betingad av den friktionsarbetslöshet somuppstår i samband med normala rörelser på arbetsmarknaden. Huvuddelen kanrelateras till de strukturella problem som gjort sig gällande under det senastedecenniet. Den ekonomiska politik som varit vägledande för arbetarrörelsenunder hela efterkrigsperioden, i vilken den solidariska lönepoHtiken och enselektiv arbetsmarknads- och industripoHtik varit hörnstenar, har successivtlett till ökande obalanser i hela ekonomin med negativa effekter påarbetsmarknaden. Justnu har avtal slutits på flera avtalsområden. Den samstämmiga bilden av dessa äratt löneökningarna har blivit så stora att regeringens inflationsmål riskerar attinte kunna uppfyllas. Regeringens handläggning av den del av avtalsrörelsen somden direkt kan påverka, avtalen för de stadigt anställda, har i hög gradbidragit till den uppkomna situationen. Detta, tillsammans med regeringensoförmåga att vidta andra åtgärder för att förbättra den ekonomiska situationen,pekar på att den svenska ekonomin håller på att utvecklas i enlighet med deHnjer som i den publicerade långtidsutredningen, , benämnsreferensalternativet. Detta alternativ, vilket närmast har till uppgift attvisa hur illa det kan gå för svensk ekonomi, pekar bl. a. på en totalarbetslöshet på . Tilldet nu sagda bör tillfogas att det finns skäl att anta att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna passerat sin optimala volym. Regeringens arbetsmarknadspolitik harkommit in i en ond cirkel. Ytterligare stora satsningar på traditionellaarbetsmarknadspolitiska åtgärder bidrar till att förhindra den nödvändigasaneringen av ekonomin. AU1983/84:18 19 tillväxt och situationen på arbetsmarknaden försvårasytterligare. Regeringens ekonomiska politik angriper inte de underliggandeproblemen i svensk ekonomi. Den marginella förbättring av arbetsmarknaden somförväntas under det närmaste året till följd av den internationellakonjunkturuppgången riskerar därför att bH temporär, och problemen påarbetsmarknaden förvärras under en kommande konjunkturnedgång. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "1 höstas" och på s. 6 slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utvecklingen efter 1973års reformer av kontantstödet kännetecknas av den snabba utgiftsstegringensärskilt som medlemsavgifternas andel avutgifterna minskat kraftigt. var kassornas inkomster från avgifter 226milj. och från statsbidrag 543 milj. kr. var motsvarande siffror319 milj. kr. resp. 3 486 milj. kr. Medlemsavgiften uppgick det sistnämnda årettill i genomsnitt . , en nästan försumbar utgift för denenskilde medlemmen. Därmed kan arbetslöshetsförsäkringen sägas ha förlorat sinkaraktär av försäkring. Till detta bidrar att systemet kompletteras av avtalsenligastödformer som avgångsbidrag och avgångsersättningar. Uppsägningslönerna fördet fall arbetsgivaren kommer på obestånd tryggas av den statliga lönegarantin. En annan påtaglig förändring är de senaste årens starkaökning av antalet utförsäkrade. utförsäkrades 17 000 personer ochvid det senaste årsskiftet var ytterligare 43 000 personer i riskzonen. De ökande utgifterna för arbetslöshetsersättningarna harmedfört en ökad belastning för produktionen genom att arbetsmarknadsavgiftenhar höjts från 0,8 till . Avgiften täcker av statens utgifter förarbetslöshetsersättningarna liksom för utbildningsbidragen. Det förefallerinte realistiskt att räkna med att andelen kan ökas. Inom utskottet har tidigare övervägts behovet av en översynav nuvarande system för ersättningar vid arbetslöshet (AU 1983/84:7 res. nrl).Mot den ovan tecknade bakgrunden framstår det som ofrånkomligt att vidtaåtgärder som låter arbetslöshetsförsäkringen återfå sin karaktär av försäkringmed uppgift att ge en grundläggande ekonomisk trygghet för dem som blivit utanarbete. Härvid bör möjligheterna att välja dagpenning genom tilläggsförsäkringarsärskilt beaktas. För att påskynda en sådan utveckHng bör en översyn nu kommatill stånd. Andra aktuella frågor för denna översyn är följande: Kostnadsfördelningenmellan staten å ena samt arbetslöshetskassorna och deras medlemmar å andrasidan. Systemet föräldreavgångarna vid personalinskränkningar, dvs. de s. k. pensioneringarna avarbetstagare som är . Avstängningsreglemanär det gäller arbetstagare som frivilligt slutat sin anställning. Stödet tillarbetslösa företagare. AU 1983/84:18 20 Problemet med det växandeantalet utförsäkrade. Frågan i vilken omfattning vårdav egna barn bör vara ersättningsgrundande. Enbärande tanke bakom förslagen är att de som har arbete skall vara med och taansvar för dem som saknar arbete. Som redan sagts bör arbetslöshetsförsäkringenge en grundläggande trygghet för personer som blivit utan arbete. Det är därförangeläget att arbetsmarknadsmyndigheterna aktivt verkar för att så många sommöjligt ansluter sig till denna försäkring. Regeringenbör underrättas om vad som anförts om en översyn av arbetslöshetsförsäkringenmed inriktning på dess framtida utformning och om arbetsmarknadsmyndigheternasmedverkan till en ökad anslutning till försäkringen. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande en sammanhållen översyn aversättningssystemet vid arbetslöshet att med bifalltill motion 1983/84:2681 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Uppdatering av utredningen om en allmän arbetslöshetsförsäkring (mom. 2) (), i (c)och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar "presenterade" och slutar "begärdauttalandet" bort ha följande lydelse: ALF-utredningenpresenterade sitt betänkande om en allmän arbetslöshetsförsäkring år 1978.Under de år som gått därefter har det av kostnadsskäl inte ansetts möjligt attgenomföra en allmän arbetslöshetsförsäkring i enlighet med utredningensförslag. Det finns dock skäl att påminna om att när utredningsarbetet inleddesrådde en bred politisk enighet om behovet av att ersätta det nuvarande systemetför ersättningar vid arbetslöshet med en aUmän arbetslöshetsförsäkring. Deekonomiska svårigheter som har rått kan inte undanskymma det faktum attreformbehovet kvarstår. är det många som helt saknar ekonomisktstöd vid arbetslöshet, och andra är hänvisade till det begränsade skydd som detkontanta arbetsmarknadsstödet utgör. Framför allt gäHer detta kvinnorna. Därförbör det inledda reformarbetet vidmakthållas genom att ALF-utredningensresultat hålls ä jour med den fortsatta utvecklingen. Detär inte bara ersättningsnivåer, kostnadskalkyler och finansieringsfrågor sombehöver ses över. som förflutit sedan utredningen lade framsitt betänkande har det arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet förändrats. Detfinns anledning att studera hur dessa förändringar påverkar utredningensförslag. Man kan här peka på att utvecklingen av skolans AU 1983/84:18 21 uppföljningsansvaroch tillkomsten av iingdomslagen har medfört att behovet av kontantstöd vidarbetslöshet praktiskt taget bortfallit för stora ungdomsgrupper. Nämnda ochandra ungdomsåtgärder är exempel på betydelsefulla förändringar av de tidigareförutsättningarna för den aktuella reformen. Vadnu anförts om en uppdatering av förslag bör bringas tillregeringens kännedom. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande uppdatering av utredningen omen allmän arbetslös hetsförsäkring