bet · G701NU42 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärerna anser att programmen intebör genomföras och föreslår att medel inte anvisas av . Utskottethar ingen erinran mot vad som anförs i propositionen om de angivnadelprogrammen. Därav följer att utskottet avvisar yrkandet i motion1983/84:2640 (fp). Idetta sammanhang behandlar utskottet också motion 1983/84:559 (m) från allmännamotionstiden såvitt avser det yrkande som där framfördes om grundutbildning förföretagare. Enligt motionärerna skulle det vara till stor nytta för blivandeföretagare som fortfarande har kvar sin anställning om kurser på kvällstid medsådan utbildning anordnades. Utskottetfinner syftet med motionen behjärtansvärt. Som framgått förfogar SIND över medel för företagsinriktad fortbildning. NU 1983/84:42 68 Medlenanvänds för stöd till kursarrangörer m. fl. för olika slags utbildning försmåföretag. En stor del av verksamheten handhas av de regionalautvecklingsfonderna. Den typ av utbildningsinsatser som motionärerna efterlysersynes alltså kunna komma till stånd inom ramen för nuvarande verksamhet utannågot initiativ av . Med det sagda avstyrker utskottet motion1983/84:559 (m) i denna del. I propositionen begärs särskilda medel fördelprogrammet industridesign. Som motivering för förslaget anförindustriministern (s. 159) att förbättrad design bör kunna öka svensk industriskonkurrenskraft. Det behövs speciella insatser för att åstadkomma en förnyelseoch utveckling inom designområdet. Behovet av medel härför under entreårsperiod anges i propositionen till 15 milj. kr. Avpropositionen framgår att SIND och Föreningen form har träffat avtal omatt som huvudmän inrätta och driva ett centrum för designfrämjande verksamhet(Design Center) i . Huvuddelen av de begärda medlen avser statenstillskott till verksamheten. Även vissa designfrämjande insatser i enskildaföretag genom SIND förbereds. Imotion 1983/84:2644 (m) föreslås att avslår förslaget om ett DesignCenter och inte anvisar särskijda medel för åtgärder för att främjaindustridesign. Även i motion 1983/84:2640 (fp) avvisas förslaget om medel. Imotion 1983/84:2641 (c) föreslås att de av regeringen begärda särskilda medlenför industridesign i stället anvisas under anslaget till småföretagsutveckling. Utskottetanser i likhet med regeringen att det är motiverat med ytterligare insatserfrån statens sida för att främja utveckUngen inom designområdet. Det planeradeDesign Center kan beräknas bli ett viktigt instmment härför. Utskottethar alltså ingen erinran mot vad som anförs i propositionen om industridesign.Därmed avstyrker utskottet motionerna 1983/84:2640 (fp), 1983/84:2641 (c) och1983/84:2644 (m) i berörda delar. Utskottet tar till slut upp frågan om anslag för deverksamheter som ingår 1 huvudprogrammet Småföretagsutveckling. Regeringenföreslår att de nuvarande anslagen Bidrag till regionala utveckUngsfonder ochBidrag tiU företagsinriktad fortbildning ersätts med ett nytt anslag, benämntSmåföretagsutveckling. Somnämnts föreslår också regeringen ett särskilt anslag för delprogrammetIndustridesign. Av anslagstekniska stöd föreslås att ett belopp motsvarandehela medelsbehovet 15 milj. kr. anvisas för budgetåret1984/85. Utskottethar redovisat ett antal yrkanden rörande frågor om småföretagsutveckling imotioner från moderata samlingspartiet, och sominnebär avvikelser i olika hänseenden från regeringens förslag. Yrkandena ledertill vissa följdyrkanden om medelsanvisning för nästa budgetår. Fråncenterpartiels sida begärs i samband härmed också ett NU1983/84:42 69 uttalande av innebörd att tillgängliga resurser inomprogrammet så långt möjligt bör fördelas till de regionala utvecklingsfondernaoch att SIND:s roll i motsvarande mån bör begränsas. Utskottet, som inte har haft något att erinra mot vad somhar anförts i propositionen om inriktningen av verksamheten inomhuvudprogrammet Småföretagsutveckling, biträder regeringens förslag om anslagför /85. Därmed avstyrker utskottet yrkandena härom imotionerna 1983/84:2640 (fp), 1983/84:2641 (c) och 1983/84:2644 (m). Treårsram för statens industriverk I propositionen föreslås (s. 119)att i samband med att anslag anvisas för /85 ocksåfastställer en ram för vissa anslag för verksamheten under budgetåren 1985/86och 1986/87. Syftet härmed är att SIND skall få möjlighet att planera för entreårsperiod. De anslag som enligt förslaget omfattas av ramen är anslagen tillförvaltnings- och utredningskostnader (B lochB ), branschfrämjande åtgärder(B 13) och småföretagsutveckUng (B 16). Under dessa fyra anslag har regeringenför /85 begärt sammanlagt 214 milj. kr. begärs ett medgivande att använda ytterligare 448 milj. kr. förmotsvarande verksamhet vid SIND, vilket alltså innebär att sammanlagt 662 milj.kr. skall disponeras för den treåriga programperioden. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag om enanslagsram för . I propositionen lämnas enredovisning av hittillsvarande verksamhet inom Investeringsbank AB.Banken bildades med uppgift främst att finansiera stora riskfylldaindustriprojekt genom förmedling av bl. a. medel från allmänna pensionsfonden.Emellertid har fömtsättningarna för verksamheten ändrats tillföljd av företagens förbättrade finansiella situation och av den allmännainvesteringsutveckUngen inom industrin, som har präglats av minskadeinvesteringar i anläggningar och maskiner som de immateriellainvesteringarna har fått ökad betydelse. Mot bakgmnd härav förordas ipropositionen en omorientering av bankens verksamhet. Detta är i första hand enfråga för bankens ledning och styrelse, anförs det. Regeringen tar dock uppvissa frågor om riktlinjerna för verksamheten och föreslår ändringar av dessapå några punkter. Avsikten är att Investeringsbanken skall ges störreflexibilitet vid val av engagemang och utformning av kreditvillkor m. m., såatt verksamheten kan anpassas till de nu aktuella och fömtsebarafinansieringsbehoven. I propositionen (s. 168 f.) lämnas exempel på ett antaluppgifter för banken, såsom deltagande i omstrukturering av svensk industri,garantigiv- NU 1983/84:42 70 ningi större exportprojekt och samarbete med de regionala utvecklingsfondernarörande särskilda projekt där bankens medverkan ger ökade möjligheter tillkreditgivning. Vidare anförs att investeringar i forskning och UtveckUng ochmarknadsföring bör ges lika goda finansieringsmöjligheter som investeringar ianläggningar och maskiner. Banken bör få vidgade möjligheter att arbeta medokonventionella finansieringslösningar och att komplettera verksamheten med t,ex. fakturabelåning (factoring) och uthyrning av maskiner m. m. (leasing) m.fl. finansieringstjänster. Banken bör också, anförs det, liksom kunnaengagera sig som ägare i företag som komplettering till sin övrigafinansieringsverksamhet. Vidare förordas slopandet av nuvarande begränsning avbankens rätt att lämna lån eller ställa garanti m. m. utan särskild säkerhettill ett belopp motsvarande högst bankens aktiekapital. Detbetonas i propositionen att bankens inriktning alltjämt skall vara långa engagemang i större företag där det krävs speciella lösningar med avseende på säkerheter, lånevillkor m. m. Med hänsyn till denna inriktning på långsiktig investeringsfinansiering bör banken, anförs det, kunna medverka i långivning till statliga affärsverk i den mån möjUghet öppnas för dessa att svara för sin egen finansiering. Beträffandekapital som staten i egenskap av Investeringsbankens ägare har tillskjutit -sammanlagt 1 300 milj. kr. - har något preciserat avkastningskravtidigare inte ställts. Det uttalas i propositionen att en viss utdelning på avstaten insatt kapital-bör eftersträvas. Slutligenanförs i propositionen att det ankommer på regeringen att verka för atterforderliga ändringar av bolagsordningen för Investeringsbanken kommer tillstånd. Imotioner från moderata samlingspartiets och sida tas frågan omInvesteringsbankens fortsatta verksamhet upp. Banken behövs inte längre, sägsdet i motion 1983/84:2644 (m). Motionärerna anför att det finns enmångfald och flexibilitet på kredilmarknaden som tidigare saknades. De anseratt banken bör kunna avvecklas och att regeringen bör anmodas att läggafram' förslag till hur detta skall ske. Enbetydligt positivare inställning till Investeringsbanken kommer till uttryck imotion 1983/84:2641 (c). Motionärerna anför att bankens insatser i väsentligutsträckning har bidragit till omstruktureringen av svensk industri. De anserdock att omstruktureringsarbetet nu går in i en ny fas där det statligaengagemanget inte kan vara lika omfattande som . Motbakgrund härav finns det enligt motionärernas mening många skäl att frångrunden pröva fömtsättningarna för och inriktningen av Investeringsbankensfortsatta arbete. Utskottetanser i likhet med regeringen att en anpassning av Investeringsbankensverksamhet till de :;enaste årens utveckUng på kreditmarknaden är nödvändig. Deexempel på olika uppgifter för banken som anges i propositionen visar enligtutskottets mening att det alltjämt finns motiv för ett statligt NU 1983/84:42 71 finansinstitutav Investeringsbankens typ. Utskottet vill också framhålla att sådanastrukturinsatser som banken med framgång har genomfört kankomma att visa sig nödvändiga även . Påen punkt föranleder det som har anförts i propositionen om ökad flexibilitetför banken ett påpekande från utskottets sida. Det gäller frågan om att gebanken möjUgheter att komplettera verksamheten med t. ex. factoring och leasingm. fl; finansieringstjänster. I propositionen har ställning inte tagits till omsådan verksamhet skall bedrivas eller i vilka former det skall ske. Utskottetnoterar i detta sammanhang att Investeringsbanken är ett aktiebolag enligtlagen (1963:76) om kreditaktiebolag och att banken som sådant bolag inte hartill ändamål att bedriva factoring och leasing. Sådan verksamhet bedrivs i formav bolag enligt lagen (1980:2) om finansbolag. Det kan också noteras attInvesteringsbanken inte har varit föremål för reglering enligt lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, även om lagen som sådan är fullt tiUämpligpå banken. Det bör få ankomma på banken själv att bedöma om verksamheten börkompletteras med finansieringstjänster av angivet slag och att finna lämpliga formerhärför. Utskottethar ingen erinran mot vad som i övrigt har föreslagits av regeringen om ändraderiktlinjer för verksamheten vid Investeringsbanken. Mot bakgmnd av vad somanförs härom i propositionen räknar utskottet med att verksamheten kommer attbedrivas med sikte bl. a. på att staten skall få rimlig avkastning på det ibanken investerade kapitalet. Meddet sagda avvisar utskottet de tankar på en avveckling av banken som förs frami motion 1983/84:2644 (m). Utskottet finner heller inte skäl för en sådanförutsättningslös prövning av bankens verksamhet som föreslås i motion1983/84:2641 (c). Dessa motioner avstyrks därför i angiven del. I motion 1983/84:1879 (m) från allmännamotionstiden föreslås att Investeringsbanken ställs under bankinspektionenstillsyn. Enligt motionärerna finns det starka skäl för att samma krav påtillsyn bör ställas på Investeringsbanken som på andra kreditinstitut. a.hänvisas till att avsevärda belopp av skattemedel har ställts till förfogandeför större risktagande än vad som gäller i affärsbankernas kreditverksamhet. Utskotteterinrar om att Investeringsbanken drivs som ett av staten helägt aktiebolag.Förutom av aktiebolagslagen regleras bankens verksamhet som nämnts av lagen omkreditaktiebolag. Sådana bolag är enligt lagen aktiebolag som har till ändamålatt driva lånerörelse och låna upp erforderliga medel genom att ge utobligationer m. m. men i vilkas verksamhet det inte ingår bankrörelse.Bolagsordningen skall godkännas av regeringen. Kreditaktiebolagensutlåningsverksamhet tjänar syften som från det allmännas synpunkt är angelägna,såsom byggande av bostäder, investeringar i små och medelstora företag samtexportfinansiering. Enligtlagen skall kreditaktiebolag stå under tillsyn av bankinspektionen om interegeringen medger befrielse därifrån. Befrielse kan medges om detta NU 1983/84:42 72 anseskunna ske utan olägenhet från allmän och enskild synpunkt. Dåfrågan om bildandet av Investeringsbanken underställdes år 1967angavs att vissa skäl talade för en sådan befrielse. a. anfördes atttillsyn av bankinspektionen inte borde utgöra en förutsättning för placering avmedel från allmänna pensionsfonden och livförsäkringsfonder i InvesteringsbankensobUgationer. Det hänvisades bl. a. till att banken avsågs bli ett statligtföretag med en statiig garanti som upp till ett belopp motsvarandeaktiekapitalet - som då föreslogs till 450 milj. kr. - skulle täcka bankensförpliktelser (prop. 1967:192 s. 13). Befrielse från bankinspektionens tillsynmeddelades också av regeringen i samband med godkännandet av bolagsordningenför banken. Sedermera har den statliga garantin för bankens förpliktelser höjtstill 5 000 milj; kr. Bankens upplåningsrätt uppgår nu till ca 11 000 milj. kr.Nuvarande engagemang genom beviljade krediter och ställda garantier m. m. är ca7 000 milj. kr. Somframgår av utskottets redogörelse har Investeringsbankens ställning somhelstathgt företag med särskild statlig garanti för sina förpliktelser tidigareansetts utgöra gmnd för befrielse från bankinspektionens tillsyn. mening har det inte tillkommit några omständigheter som motiverarett initiativ från i frågan. Därmed avstyrker utskottet motion1983/84:1879 (m). I propositionen föreslås inrättandet av en särskildsmåföretagsfond. Bakgmnden härtill är att regeringen i samband med attförslaget om löntagarfonder förelades uttalade att en delav fondmedlen skulle komma att ställas till förfogande för småföretagssektom isärskilda former som riskkapital (prop. 1983/84:50 s. 52). Detta skulle kunnaske genom att ett belopp av 100 milj. kr. avsattes i en särskild fond knutentiU . Regeringen ställde i utsikt att den angivnamedelsramen skulle komma att höjas i viss omfattning om det senare visade sigbehövligt. Motivenoch formerna för en sådan fond utvecklas närmare i den nu aktuellapropositionen. Industriministern anför sålunda (s. 171) att den lågasoliditeten inom småföretagssektom utgör ett hinder för småföretagens utveckhnggenom att den verkar hämmande på förmågan att ta risker. EnUgt förslaget skallfonden organiseras som en stiftelse med egen styrelse vilken utses avregeringen. Fonden avses komma att utnyttja Investeringsbankens expertis ochkansliresurser. Vidare föreslås att fonden tillförs 100 milj. kr. av medel someljest skulle förvaltas av löntagarfondstyrelsema, något som föranleder enändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. Enligtförslaget skall i princip samma avkastningskrav gälla för småföretagsfondensom för löntagarfonderna, dock först efter en upptrappningspe-riod till år1991. Beträffande förvaltningen föreslås att fonden skall placera NU 1983/84:42 73 sinamedel i första hand som riskkapital i småföretagsinriktade utveckUngs-ochinvestmentbolag. Fonden bör vara oförhindrad att engagera sig också i andraaktiebolag - dock ej sådana vilkas aktier är inregistrerade vid, Stockholmsfondbörs - och i ekonomiska föreningar. Det förutsätts att fonden i regel skallbegränsa sin ägarandel till en minoritetspost. Regeringensförslag om en småföretagsfond avvisas i motioner från moderata samlingspartiet,och . Imotionerna 1983/84:2644 (m) och 1983/84:2640 (fp) sker detta enbart medhänvisning till att fonden är en del av systemet med kollektiva löntagarfonder,ett system som resp. parti har för avsikt att möjligt få avvecklat. Imotion 1983/84:2641 (c) anförs därjämte att det i propositionen saknas enanalys av huruvida riskkapital via investment- och utvecklingsbolag bästfrämjar en niångsidig småföretagsstmktur. Utskottetbetraktar den av regeringen föreslagna småföretagsfonden som ett ändamålsenligtkomplement till de övriga åtgärder för att främja småföretagens utveckling somanges i propositionen. Med anledning av vad som anförs i motion 1983/84:2641(c) vill utskottet framhålla att de i propositionen angivna riktlinjerna gersmåföretagsfonden betydande frihet att finna lämpliga former för verksamheten.Motionen avstyrks sålunda, liksom motionerna 1983/84:2640 (fp) och 1983/84:2644(m), alla i berörda delar. För innevarande budgetår uppbär () ett statsbidrag av 3,7 milj. kr., vartill kommer ungefär Uka mycket iform av medel från statliga myndigheter och fonder. De statliga bidragen svararför ca en fjärdedel av IVA:s intäkter. I propositionen föreslås en ökning avbidragsanslaget till 4,4 milj. kr. med hänvisning till värdet av IVA:sutrednings- och kontaktverksamhet som ett komplement till de statligamyndighetemas arbete inom det industripolitiska och teknisk-vetenskapligaområdet. Utskottet,som delar regeringens uppfattning om värdet av IVA:s verksamhet, har ingenerinran mot förslaget om anslagshöjning. IndustrieUutveckling i olika delar av landet Utskottet behandlar ett antal motionermed yrkanden om statliga insatser för teknisk och industriell utveckling inomolika delar av landet. Flertalet av motionerna har väckts . Motionerna tas i det följande upp länsvis. I motion 1983/84:2605 (m, c) föreslås att 300 000kr. ur anslaget till småföretagsutveckling anvisas till Teknikcentrum i Växjöför ett projekt för NU 1983/84:42 74 simuleringi samband med tekniskt konstruktionsarbete med hjälp av datateknik. Projektet,som drivs vid högskolan i , är inriktat på de små och medelstoraföretagens behov. Utskottethar i oUka sammanhang intagit en positiv hållning till ökade StatUga insatser,bl. a. genom STU, för att sprida användningen av datatekniken inom industrin.Inte minst angeläget är att de små och medelstora företagen kan följa med iutveckUngen på området, något som det aktuella projektet i också siktartill. När det gäller individuella projekt anser emellertid utskottet ätt detbör ankomma på resp. myndighet att bedöma projekten och att fördela tillgängligaresurser. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1983/84:2605 (m,c): I motion 1983/84:2357 (c) föreslås inrättandet avett centrum för produktutveckling och uppfinnarverksamhet m.m. på Gotland.Motionärerna anför att ett sådant centrum skulle ge enskilda innovatörermöjUghet att pröva bärkraften hos en viss idé eller produkt. Det fömtsätts attde ekonomiska riskerna för innovatören minimeras. Utskotteterinrar om att frågor om centra för produktutveckling m.m. har behandlats avriksdagen ett antal gånger . Frågan om lämpligheten av dennaform av stöd till enskilda företag eller uppfinnare utreddes av STU år 1980.Därvid avvisades tanken på regionala centra med fasta resurser("uppfinnarverkstäder"). I stället föreslogs att stödet skulle lämnasi form av projektiedningshjälp, dvs. bidrag för anlitande av en konsult meduppgift att håUa samman projektarbetet (jfr prop. 1980/81:130 s. 106 f.).Försöksverksamhet med sådant stöd har bedrivits av STU i samverkan med statensindustriverk och de regionala utvecklingsfonderna i fyra län. Stödetfinansieras till Uka delar av STU och de berörda landstingen. I proposition1983/84:107 föreslås (bil. 9 s. 23) att huvudmannaskapet förprojektkonsultstödet förs över till industriverket. Utskotteterinrar också om att motioner om regionala utvecklingcentra i andra delar avlandet har behandlats av . Senast avslog påförslag av utskottet i betänkandet NU 1980/81:64 (s. 45) ett förslag om ettsådant centrum i . Enligt utskottets mening är det en viktigfömtsättning för inrättande av utvecklingscentra att de lokala och regionalaintressenterna tar huvudansvaret för projektens genomförande. Det eventuellastatliga engagemanget bör vara av mindre omfattning. Det ankommer på olikacentrala och regionala organ att inom ramen för sina medel för sådana insatseröverväga stöd till regionala utvecklingscentra. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1983/84:2357 (c). nu har anfört om regionala utvecklingscentra gäller i tillämpligadelar även i fråga om övriga motionsyrkanden om liknande projekt som utskottetbehandlar i detta avsnitt av sitt betänkande. I motion 1983/84:1074 (s) föreslås åtgärder för attstimulera den industriella utvecklingen i mot bakgmnd av den högaarbetslösheten i regionen, NU 1983/84:42 75 framförallt i de gamla industriorterna i väst och nordost. Motionärerna anför att detbehövs ökade insatser för den högteknologiska förädlingsindustrin såväl inomverkstadsindustrin som på livsmedelsområdet för att ersätta de arbetstillfällensom gick förlorade . Det betecknas också som angeläget att ettverkstadstekniskt litveckUngscentmm inrättas. Utskottethar vid sin behandling av frågor om näringspolitiken inte primärt till uppgiftatt bedöma utvecklingen inom olika delar av landet från regionalpolitiskasynpunkter. Utskottet är emellertid väl medvetet om de svåra problem av delvisstmkturell art som har drabbat , bl. a. som en följd av kriserna itextilindustrin och varvsindustrin. Dessa problem kan och bör i första handangripas genom åtgärder på den allmänna industripolitikens och ekonomiskapolitikens områden. Utskottel hänvisar tiU att vissa av de förslag iproposition 1983/84:135 som utskottet har behandlat i det föregående tar siktepå att nybildning och vidareutveckling av sådana högteknologiska företag somavses i motionen skall stimuleras. Vidare erinrar utskottet om den verksamhetinom ramen för den regionalpolitiska planeringen som syftar till att främjautvecklingen av näringslivet inom resp. län. Regeringen uppdrog sålunda hösten1982 åt länsstyrelserna att utarbeta regionala industriprogram vilkas främstasyfte är att tjäna som gemensamt handlingsprogram för det arbete på området sombedrivs av skilda myndigheter i länen. Dämtövervill utskottet peka på vissa insatser som mera direkt syftar tiU att främjautvecklingen av högteknologisk industri i . En betydelsefull sådan insatsär utbyggnaden av forskarbyn i , som redan har lett till etableringav ett antal företag. När det gäller livsmedelsområdet har utredningen (Jo1982:08) om översyn av livsmedelsforskning m. m. föreslagit ökadesatsningar inom området från både statens och näringslivets sida. Frågan om ettverkstadstekniskt centrum behandlas av utskottet i det följande i samband medmotion 1983/84:2120. Vidareerinrar utskottet om att , som är i ett intensivtuppbyggnadsskede, kommer att ge västra tillgång till naturgas under år1985. Vid sidan av den positiva sysselsättningseffekten väntas projeket kommaatt långsiktigt främja den industriella utvecklingen inom regionen genom attanvändning av gas erbjuder stora tekniska fördelar inom olika processer. Utskottetvill Inte utesluta att de särskilda strukturproblemen i skånskt näringsliv kankomma att kräva ytterligare åtgärder. Med hänsyn till vad som anförts är dockutskottet inte nu berett att förorda ett initiativ från sida ifrågan. Motion 1983/84:1974 (s) avstyrks sålunda. I motion 1983/84:2120 (m) begärs ett uttalande avriksdagen om inrättande av ett verkstadstekniskt centrum i . Ett sådantcentrum skulle, anförs det, förbättra möjligheterna att påskynda införandet avny teknik i småföretagen. NU 1983/84:42 76 Utskottet erinrar om att beslötom inrättande av Verkstadstekniska utveckUngscentra i , ochGöteborg i anslutning till de tekniska högskolorna där. Vid sin behandUng avfrågan anförde utskottet i betänkandet NU 1981/82:41 (s. 12) att ett sådantcentrum så snart förutsättningar förelåg borde inrättas även i . Riksdagengjorde också ett uttalande av denna innebörd.. Somframgår av proposition 1983/84:135 (s. 141) har data- och elektronikkommitténår 1983 lagt fram förslag om ett utvecklingscentmm i för en beräknadengångskostnad för staten av 10 milj. kr. Regeringen hardock inte fört förslaget vidare till . Enligt vad utskottet harerfarit är skälet härtill bl. a. den knappa tillgången på kvalificerad personaloch vissa svårigheter att nå tillräcklig anslutning från industrin, somförutsätts komma att finansiera minst hälften av kostnaderna. Utskottetgodtar dessa skäl men förutsätter att regeringen vid lämplig tidpunktåterkommer till med förslag i frågan. Med det sagda avstyrkerutskottet motion 1983/84:2120 (m) i berörd del.