bet · G701UbU8 · 1983-12-31 00:00:00 — om åtgärder för elever med handikapp i det allmännaskolväsendet m. m. 1983/84:27) Regeringen har i proposition1983/84:27 () föreslagit att I, anta ett inom upprättatförslag till lag om ändring i skollagen (1962: 319) med följande lydelse: Lag om ändring i skollagen (1962:319) Härigenom föreskrivs att iskollagen (1962:319)' skall införas en ny paragraf, 52 b §, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Regeringens förslag Den kommun i vilken en elev ispecialskolan är kyrkobokförd skall betala ersättning till staten för kostnaderför undervisningen. Detta gäller dock inte om eleven undervisas i en sådansärskild klass av specialskolan som är förlagd till i den kommundär eleven är kyrkobokförd. Ersättningen skall uppgå till samma belopp jör elev ochläsår som av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfastställs för elever i årskurs med samma nummer med stöd av 46 §2 mom. andra stycket. För elever i årskurs 10 i specialskolan skall därvidgälla samma belopp som för elever i årskurs 9 i . Denna lag träder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1970: 1026. 1 1983/84. UbU1983/84: 8 UbU1983/84:8 2 2. godkänna vadsom i propositionen förordats om indelning av riket-i planeringsregioner,inrättande av planeringsberedningar för handikappades undervisning samttjänster för handikappkonsulenter, 3. godkänna attanslaget Särskilda åtgärder på skolområdet och motsvarande medel underanslaget Bidrag till vuxeniltbildning m.m. får användas för regionalaåtgärder för elever med handikapp enligt de principer som förordats, 4. godkänna vadsom har förordats i propositionen om beaktande i vissa fall av kommunalersättning till staten förelever i specialskolan vid fördelningen av medelfrån anslaget Särskilda åtgärder pä skolområdet, 5. godkännaförslaget att i sin gymnasieskola skall få anordna utbildningför hörselskadade med riksrekrytering, 6. godkänna vadsom i propositionen förordats om upphörande av försöksverksamheten medsärskilda anordningar för utbildning för svårt rörelsehindrade m. fl. 7. godkänna atttjänsterna som förskolekonsulent och reselärare för synskadade elever knytstill länsskolnämnderna, 8. godkänna attett specialpedagogiskt resurscentrum för barn med tal-och språkstörningarinrättas vid . Motion väckt under allmänna motionstiden vid riksmötet1982/83 1982/83: 1868 av m.fl. (c) vari, såvitt nuär i fråga, yrkas I. att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtasför att stimulera teckenspräksundervisning i . Motioner väckta med anledning av prop. 1983/84:54 av () ochPer () vari yrkas att beslutar att skall vararegionhuvudort i norra planeringsregionen för planering och samordning avinsatser för barn och ungdomar med olika former av handikapp. 1983/84:55 av ()vari yrkas att beslutar att skall vara regionhuvudort i norraplaneringsregionen för planering och samordning av insatser för barn ochungdomar med olika former av handikapp. 1983/84:58 av m.fl.(m) vari yrkas att beslutar avslå mom. 5 i hemställan i prop.1983/84:27. 1983/84:66 av m.fl..(s) vari yrkas att beslutar uttala sig för att riksgymnasiet förhörselskadade lokaliseras till och att de extra medel, för gymnasietsutbyggnad, som föreslagits i propositionen används för ändamålet. UbU1983/84:8 3 1983/84:67 av . (c. fp) vari yrkas att beslutar uttala sig för att den iproposition 1983/84:27 föreslagna gymnasiala utbildningen för hörselskadadeförläggs till . 1983/84:68 av () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att planeringsregionerna bör sammanfalla med sjukvårdsregionerna, 2. att riksdagenuttalar sig för att försöksverksamheten med riksinlag-ning till gymnasiet iSkärholmen får fortsätta under /85. 3. att riksdagenuttalar vikten av att antalet konsulenter för rörelsehindrade ökas till 25. 1983/84:69 av ()vari yrkas att avslår förslagen i propositionen vad avser överförandeav förskolekonsulenter och reselärare frän Tomtebodaskolan till länsskolnämnd. 1983/84: 70 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenmed ändring i regeringens förslag beslutar att ett nytt gymnasium förhörselskadade elever bör förläggas till kommun, 2. att riksdagenuttalar att den pedagogiska uppdelning med teckenspråkundervisning för dövaoch oral undervisning för hörselskadade som föresläs i propositionen ej börgenomföras, utan att pedagogiken i största möjliga utsträckning anpassas efterelevernas önskemål och nuvarande framtida behov, 3. att riksdagenuttalar att det vid inrättandet av det nya gymnasiet för hörselskadade eleverbör ankomma på staten att se till att kringresurser ställs till förfogande föratt sörja för att en trygg och socialt och kulturellt rik miljö erbjudseleverna, 4. att riksdagenavslår regeringens förslag om nedläggning av verksamheten för svårtrörelsehindrade elever vid gymnasium från den ochhemställer hos regeringen om nytt förslag när resultat föreligger från statensförhandlingsnämnds förhandlingar i frågan. 1983/84: 76 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen anhåller att vid ändring i förordningen om statsbidrag tillsärskilda åtgärder på skolområdet tas i beaktande vad som i motionen anförts omlänsskolnämndernas fördelning av anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. ?.tt riksdagenförordar att även i fortsättningen bör höra till norra regionenvad beträffar specialskolans upptagningsområde, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dengymnasiala utbildningen för hörselskadade, 4. att riksdagenhos regeringen anhåller att försöksverksamhet med en samplanerad specialskolaoch grundskola kommer till stånd. UbU1983/84:8 4 1983/84: 77 av m. fl. (cl vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs rörande planeringsberedningarnas sammansättning. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs rörande behov av mer preciserat förslag i fråga om resursfördelning en. 1983/84; 78 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förtydliganden av bestämmelser om fördelning av kostnader för elever i specialskolan, 2. att beslutar uttala sig för att riksintagningay rörelsehindra de skolungdomar till gymnasium övergångsvis får fortsätta med styrelsen för vårdartjänst som huvudman. 1983/84: 79 av m.fl.(s) vari yrkas att beslutar att skall vara regionhuvudort inorra planeringsregionen för planering och samordning av insatser för barn ochungdomar med olika former av handikapp. 1983/84:80 av () variyrkas att till regeringen uttalar som sin mening att länäven i fortsättningen skall tillhöra norra planeringsregionen. 1983/84:81 av ()vari yrkas . 1. att uttalar sig för att garantier lämnas för att deelever som är antagna vid gymnasium - samt de som ämnar sökautbildning där under nästa läsår - får fortsätta sin utbildning vid skolan, 2. att riksdagenuttalar sig för att en utvärdering av rörelsehindrade ungdomars möjlighetertill gymnasial utbildning görs innan beslut fattas om upphörande av försöksverksamhetenvid gymnasium, 3. att riksdagenuttalar sig för att statsbidrag - 1,4 milj. kr. -utgår tillförsöksverksamheten och att dessa medel tas från de i propositionen föreslagna"ytterligare medel under SÅS-anslaget", 4. att riksdagenuttalar sig för att de medel styrelsen för vårdartjänst disponerar förverksamheten i anslutning till riksgymnasiet under en övergångstid får stannahos styrelsen. 1983/84:82 av Per m. fl. (m) vari yrkas' 1. att beslutar att gymnasium skallvara tillgäng ligt för gravt rörelsehindrade elever från hela landet i avvaktan på att liknande resurscentra kan byggas upp i andra regioner, 2. att beslutar att avslå regeringens förslag ominrättande av ett riksgymnasium för hörselskadade elever i och att detta i stället förläggs till . UbU1983/84:8 5 I detta betänkande behandlarutskottet dels förslag av regeringen i proposition 1983/84:27 grundade påintegrationsutredningens slutbetänkande (SOU 1982: 19) Handikappade elever idet allmänna skolväsendet, dels sexton motioner, varav en väckts vid /83 och femton väckts med anledning avpropositionen. Föredragande statsrådet konstateraratt under har gravt funktionshindrade elever integreratsi det allmänna skolväsendet i allt störr? Målet för skolpolitikenär att skolan skall vara till för alla. De handikappade skall fäförutsättningar för och möjlighet till delaktighet och gemenskap med övriga isamhället. Föredragande statsrådet betonar dock särskilt de dövas och gravthörselskadades behov av gemenskap med den egna gruppen och av en teckenspräkigmiljö. Teckenspråket är de barndomsdövas första språk och är därför av storbetydelse för deras gruppgemenskap. Nödvändiga satsningar på teckenspråket ochpå samhörigheten mellan de döva bör emellertid också innefatta strävanden fungerande kommunikation och gemenskap även mellan döva och hörande.Specialskolans betydelse förde döva och gravt hörselskadade och för derasintegration i samhållet i stort betonas. I motion 1982/83: 1868 (yrkande I) hemställs om åtgärder för att stimulerateckenspräksundervisningen i . Teckenspråket bör göras mera känt ochtillgängligt så att de hörselskadades möjligheter att få uppleva gemenskap,värme och känslokontakt ökar. Därför är det viktigt att kretsen ayteckenspråkskunniga vidgas. Utskottet ansluter sig till vad föredragande statsrådetanför om betydelsen av de handikappade elevernas möjligheter till delaktigheti samhället i . stort. I vad gäller de döva och hörselhandikappades språk erinrarutskottet om att en ny läroplan gäller för specialskolan fr. o. m. läsåret1983/84. I denna betonas att specialskolans undervisningsspräk är teckenspråkoch svenska. Utskottet vill, med anledning av motionsyrkandet, erinra om attriksdagen vid ett flertal tillfällen haft att ta ställning till yrkanden omteckenspråk i (senast i UbU 1982/83:4). Utskottet har därvid framhållitatt ett införande av teckenspråket som läroämne i skulle innebäraett alltför stort ingrepp i läroplanen och få konsekvenser för andra ämnen.Utskottet har även påpekat att det är en fråga om resurser, t, ex, tillgångenpä för teckenspråksundervisning kvalificerade lärare (1975/76:9 s. 5). Sommotionären påpekar kan teckenspråksundervisning ske under fria aktiviteter. Påhögstadiet finns också möjligheten att välja teckenspråk som tillvalskurs omelevunderlaget är tillräckligt. Utskottet föreslår att med hänvisningtill det anförda avslår yrkande 1 i motion 1982/83: 1868. ti /84. UbU1983/84: 8 6 Föredragande statsrådet konstateraratt utbildningsutbudet för hörselskadade barn och ungdomar inte är samordnatpå samma sätt som för de döva och gravt hörselskadade. 1integrationsutredningens slutbetänkande (SOU 1982: 19) anfördes att bl. a.Hörselfrämjandet uttryckt önskemål om en sådan samordning för de hörselskadadei synnerhet på det gymnasiala stadiet. ansåg att det avutredningen förordade regionsamarbetet skulle kunna fä stor betydelse för dehörselskadades utbildning. Föredragande statsrådet har, liksomintegrationsutredningen, funnit skål för en samordning på riksnivå av detgymnasiala utbildningsutbudet för hörselskadade. Därigenom bör både dehörselskadades krav på ett brett utbildningsutbud och deras behov avgruppsamhörighet och identifikation kunna tillgodoses. iVästernorrlands län har aktualiserat frågan om lokalisering till avgymnasial utbildning för hörselskadade med riksrekrytering. förordar att bör medges rätt att fr.o.m. läsåret1984/85 inom ramen för sin gymnasieskola anordna riksrekryterande gymnasialutbildning för hörselskadade. Kommunens gymnasieskola har enligt föredragandestatsrådet ett väl differentierat utbildningsutbud. Utbildningen för hörselskadadekan utan större nyinvesteringar integreras lokalmässigt med övrig gymnasialutbildning i kommunen. För /85 beräknas antalet intagningsplatsertill ca 25. Efter en femårig uppbyggnadsperiod skall antalet intagningsplatservara 100 per är. Enligt föredragande statsrådet erfordras en målmedvetenkommunal satsning på fortbildning av gymnasielärare i hörselpedagogik.Skolstyrelsen är också i ett initialskede beredd att genomföra en vissomprioritering av de medel som finns för personalutbildning till förmän förfortbildning inom hörselhandikappområdet och att med kommunala medel svara förerforderlig fortbildning av icke undervisande personal, inackorderingsfaddrar ochhandledare i samband med yrkesorientering. Det behövs enligt statsrådets meningextra statliga resurser i form av engångsbidrag för specialutbildning, bidragför personal utöver det vanliga bidraget till lårarlöner samt bidrag till vissakostnader i initialskedet, t. ex. anpassning av befintliga lokaler. 1propositionen beräknas dessa kostnader till sammanlagt . Till frågan om medelsanvisning avser föredragandestatsrådet återkomma i samband med statsbudgeten för detta budgetär. I ett antal motioner föreslås en annan lösning av fråganom utbildning på det gymnasiala stadiet för de hörselskadade. Enligt motion 1983/84:58 bör avslå förslaget omriksrekryterande gymnasial utbildning förlagd till . Motionärernaanför att organisationen av utbildning för de hörselskadade bör bygga på redangjorda erfarenheter i och . Utbildning bör finnas där samt iHärnösand och . Denna tanke förs också fram i motion 1983/ 84:76 (yrkande3). Regeringens förslag bör omprövas till förmån för en regional organisationmed utbildning pä de fyra nämnda orterna. UbU1983/84:8 7 I fyra andra motioner, nämligen1983/84:66, 1983/84:67, 1983/84:70 (yrkande I) och 1983/84:82 (yrkande 2), yrkas att riksdagenskall avslå regeringens förslag och i stället besluta att den riksrekryterandegymnasiala utbildningen för hörselskadade skall få anordnas i Örebro.Motionärerna hänvisar till att gymnasial utbildning av döva och gravthörselskadade redan finns i och att unika erfarenheter gjorts där avundervisning av hörselskadade. Det finns redan kvalificerade och erfarnalärare, utbyggd elevvård, erfarenheter av olika former av boende, kvalificeradhörselvård, specialutrustade lokaler m. m. i . Lokalisering av utbildningför båda grupperna, dvs. av döva och gravt hörselskadade resp. avhörselskadade, till samma ort underlättar för eleverna att själva väljagrupptillhörighet och att vid behov byta grupp. I motionerna anförs också attdet är en fördel att förlägga utbildningen till med tanke på avståndentill skolan för flertalet av eleverna. I motion 1983/84:66 yrkas också att deextra medel om . som beräknats i propositionen för riksrekryterandegymnasial utbildning för hörselskadade i i stället skall användas försådan verksamhet i . Motionärerna redovisar också att Hörselfrämjandettillsammans med och ochhörselskadade barn står bakom önskemålet om förläggning till . Enligtmotion 1983/84:70 (yrkande 3) bör vidare uttala att det vid dengymnasiala utbildningen för hörselskadade måste finnas en trygg samt socialtoch kulturellt rik miljö för eleverna och att staten bör ta det ekonomiskaansvaret för detta. Utskottet har i likhet med föredragande statsrådet funnitskäl tala för en samordnad gymnasial utbildning på riksplanet för hörselskadadeelever. Därigenom kan eleverna få tillgång till ett mera differentieratutbildningsutbud och resurserna utnyttjas mera rationellt. Eleverna får dåockså lättare sina behov av gruppsamhörighet tillgodosedda. Det är möjligt bådei och att erbjuda eleverna goda valmöjligheter beträffandeutbildningsvägar. är enligt propositionen beredd att vidtasädana åtgärder som behövs för att kunna starta utbildningen /85.Utskottet har också erfarit att skolstyrelsen i uttalat att utbildningenmed hänsyn till erfarenheter, kunnande, medicinska och tekniska resurser ikommunen samt de hörselskadade elevernas behov bör få anordnas i . Utskottet delar motionärernas bedömning att deerfarenheter, kunskaper och resurser som finns i för utbildning av dövaoch gravt hörselskadade bör kunna utnyttjas även för utbildning avhörselskadade. Genom denna lokalisering underlättas elevernas val avgrupptillhörighet, dvs. om de skall tillhöra gruppen döva och gravthörselskadade eller gruppen hörselskadade. Likaså underlättas övergång från denena gruppen till den andra om båda formerna av utbildning anordnas på sammaort. Genom en lokalisering till av utbildningen för de hörselskadadeunderlättas utbildningen även för dem som har behov av både oral undervisningoch teckenspråksstöd. UbU1983/84:8 8 På angivna grunder anser utskottetatt gymnasial utbildning med riksrekrytering för hörselskadade elever bör fåanordnas inom kommuns gymnasieskola fr.o.m. /85 underförutsättning att godtagbart avtal kan träffas med kommunen beträffande statligersättning, vilken i tillämpliga delar bör vara jämförbar med vad som harförutsatts i propositionen för en utbildning i . Utbildningen börefter en uppbyggnadsperiod fä den dimensionering som angetts i propositionen,dvs. en intagning av 100 elever . Vad utskottet här anfört bör med avslag påproposition 1983/ 84:27 och med anledning av motionerna 1983/84:66, 1983/84:67,1983/ 84:70 yrkandena I och 2 och 1983/84:82 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1983/84:58, 1983/84:70 yrkande 3 och 1983/84:76 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna. Föredragande statsrådet anser ättdet är viktigt att skapa möjligheter för elever med handikapp att välja mellanolika utbildningsalternativ. I likhet med integrationsutredningen anserföredragande statsrådet det vara nödvändigt att ett regionalt samarbete överlänsgränserna kommer till stånd. Syftet med detta skall vara att ökamöjligheterna för elever med handikapp att dels få undervisas tillsammans medelever med likartat handikapp om de sä önskar, dels få till stånd flerspecialanpassade studievägar inom gymnasieskolan. Därför förordas att en nyplaneringsnivå införs med fem planeringsregioner, nämligen den norra, denmellersta, den östra, den västra och den södra regionen. Planeringsregionernaskall vara gemensamma för alla handikappgrupper. Förslaget till indelning iplaneringsregioner överensstämmer med integrationsutredningens förslag sä härsom på att förs till den östra regionen i stället för till dennorra. bör enligt motion 1983/84:68 (yrkande 1) beslutaalt de nya planeringsregionerna för samarbete om de handikappade elevernas skolgångskall sammanfalla med sjukvårdsregionerna. Motionären åberopar vissaremissyttranden över integrationsutredningen i vilka samma åsikt framförts. Fören indelning i enlighet med sjukvårdsregionerna talar att dessa är väletablerade och väl fungerande baser för samarbete i olika avseenden, bl. a. beträffandeomsorgerna om de rörelsehindrade barnen och ungdomarna. I motion 1983/84: 80 accepteras regeringens förslag omindelning i planeringsregioner med undantag av att motionären önskar attGävleborgs län skall tillhöra den norra regionen enligt utredningens förslagoch inte den östra som regeringen föreslagit. 1 motion 1983/84; 76 (yrkande 2)hemställs att även i fortsättningen bör höra till norra regioneni vad galler specialskolans upptagningsområde. Motionärerna uttrycker oro för attregeringens förslag skall få till följd att även upptagningsområdet förspecialskolan i för döva och gravt hörselskadade barn. Kristinaskolan,skall ändras så att inte längre ingår. UbU1983/84:8 9 ta bort en alltför stor del av elevunderlaget och negativtpåverka Kristinaskolans roll som regional resurs. Utskottet vill erinra om att integrationsutredningenprövat i vad mån planeringsregionerna kan samordnas med någon existeranderegionindelning och stannat för den indelning som gällt för derådgivande planeringskonferenserna för döva och hörselskadade. Inom vissa avdessa regioner finns redan ett intensivt samarbete. Ett stort antal remissorganhar också stött utredningens förslag om fem planeringsregioner. Som föredragandestatsrådet anför bör det samarbete som redan startat för de döva ochhörselskadade fä fortsätta och utökas till att omfatta samtliga handikappgrupper.Enligt utskottets uppfattning bör därför avslå motion 1983/84:68yrkande 1 och godkänna att landet delas in i fem planeringsregioner. Utskottet har inhämtat att den i propositionen föreslagnaindelningen i planeringsregioner inte kommer att påverka upptagningsområdet förspecialskolan i för döva och gravt hörselskadade barn. Därigenomfinns inte anledning till oro för Kristinaskolans elevunderiag. Utskottetansluter sig till föredragande statsrådets bedömning att börtillhöra den östra regionen och föreslär att med avslag pä motionerna1983/84:76 yrkande 2 och 1983/84: 80 godkänner vad som förordats ipropositionen om vilka län som skall tillhöra var och en av de fem planeringsregionerna. I propositionen förordas att detskall finnas en huvudort i varje planeringsregion. Dessa huvudorter bör varade som integrationsutredningen föreslagit med undantag av utredningens förslagom såsom huvudort i den norra regionen. Med hänvisning till bl. a. detstora kunnandet och de stora resurser inom handikappområdet som finns samlade iHärnösands kommun, till att f. n. är huvudort för den norraplaneringskonferensen för döva och hörselskadade och till att enligtpropositionen skall få anordna gymnasial utbildning för hörselskadade inom singymnasieskola förordar föredragande statsrådet att skall varahuvudort i den norra regionen. I tre motioner, nämligen 1983/84:54, 1983/84:55 och1983/84:79, yrkas att skall vara huvudort i den norra planeringsregionen.I motionerna anförs som skäl för lokalisering till geografiskaförhållanden, kommunikationer, spridningen av berörda elever inom regionen,existerande regionala institutioner i , forskning och utbildning inomhandikappområdet vid i m. m. I det föregående har utskottet tillstyrkt att Gävleborgslän förs till den östra regionen. Därigenom kommer att vara mera centraltbeläget i den norra regionen jämfört med . Utskottet har vidareföreslagit att den gymnasiala utbildningen för hörselskadade skall föriäggastill . Med hänvisning till det anförda och till de skäl som förts fram i UbU1983/84:8 10 motionerna föreslär utskottet att med avslag påpropositionen och med bifall till motionerna 1983/84:54, 1983/84:55 och1983/84:79 som sin mening ger regeringen till känna att bör vara huvudorti den norra planeringsregionen. I övrigt bör godkänna de föreslagnahuvudorterna. I varje planeringsregion bör detenligt propositionen finnas en planeringsberedning. Planeringsberedningensuppgift skall vara att samordna insatserna inom varje region för elever medhandikapp och även i övrigt planera så att befintliga resurser utnyttjas päbästa sätt. Planeringsberedningarna bör inte vara egna myndigheterutan organ inom huvudorternas länsskolnämnder. Verksamheten bör iadministrativt hänseende ledas av resp. länsskolnämnd. Varje beredning börbestå av minst tio ledamöter som utses av länsskolnämnden på huvudorten. En delav ledamöterna skall utses efter förslag frän övriga länsskolnämnder iregionen. På detta sätt avses varje länsskolnämnd i regionen bli representeradgenom dels en allmän representant, dels pedagogisk expertis. Planeringsberedningarnasarbete bör starta . Planeringsberedningarnas sammansättning tas upp i motion1983/84:77 (yrkande 1). bör begära att regeringen återkommer med ettklarläggande av hur stora planeringsberedningarna avses bli och vilka intressensom skall vara företrådda i dem. Motionärerna önskar också få klarlagt vad sommenas med "allmän representant". Utskottet anser att bör godkänna förslaget omatt det skall finnas en planeringsberedning inom varje planeringsregion.Eftersom de länsskolnämnder som ingår i en region skall få möjlighet attutifrån sina behov påverka sammansättningen av planeringsberedningen iregionen, bör det enligt utskottets uppfattning inte utfärdas alltfördetaljerade föreskrifter om beredningarnas sammansättning och storlek.Utskottet utgår dock från att länsskolnämnderna ser till attplaneringsberedningarna inte får en sådan omfattning att deras arbete negativtpåverkas. De intressen som skall vara företrädda i planeringsberedningarnamåste få skifta från region till region allt efter de behov av samordning förolika grupper som finns där.