bet · G701SoU6 · 1983-12-31 00:00:00 — Yttringarna av sjukdomen i form av anfall av medvetslösheteller medvetanderubbning krävde ett särskilt omhändertagande, som i vårt landkom till stånd inom en särskild vårdorganisation. Antalet institutioner inomdenna vårdorganisation utgjorde tio - tre sjukhus ochsju sjukhem - med tillsammans ca 900 vårdplatser. Samtliga institutioner utomen var privatägda (ägda av stiftelser, föreningar eller enskilda personer). I motion 1982/83:738 av Karl-EricNorrby (c) anförs mot bakgrund av den vårdorganisation för epileptiker somsålunda fanns att inte alla landstingsområden förfogaröver specialistvård för epileptiker inom sina upptagningsområden utan måsteremittera patienterna till orter utanför landstingsområdena. För delmåste sålunda många av patienterna resa fill för att fåspecialistvård. För patienter som bor i finns dock, påpekarmotionären, möjlighet till specialistvård på nära häll, nämligen vid Sandvikasjukhus utanför . Vården vid Sandvika sjukhus ligger enligt motionären påen mycket hög nivå, varför vård vid detta närbelägna sjukhus skulle avsevärtförbättra möjligheterna till specialistvård för epileptiker boende i Värmlandoch för gränsbor i andra län. Motionären begär att en utredning skall göras ommöjligheterna för epilepsipatienter att erhålla specialistvård vid Sandvikasjukhus. konstaterade år1969 i ett cirkulär med råd och anvisningar för organisationen avepileptikervården (MF 1969:70) att förbättrad diagnostik och nyabehandlingsmetoder påverkat sjukdomspanoramat så att en särorganisation förvård av patienter med epilepsi inte längre varbehövlig. I cirkuläret, av vilketstörre delen redovisats i ett tidigare avsnitt i betänkandet (s. 9-11),föreslogs vissa övergångsarrangemang vid avveckling av den tidigarevårdorganisationen samt angavs hur patienter med epilepsi bordeomhändertas. borde enligt cirkuläret bl. a. behovet av vårdplatser förvuxna patienter, som lider av epilepsi men som inte är utvecklingsstörda elleri behov av sluten psykiatrisk vård, integreras med övrig somatisk vård. I det utredningsmaterial om neurologi (SOU 1978:70 s.281-307) som låg till grund för de av /riksmötegodkända riktlinjerna för den framtida regionsjukvården (prop. 1980/81:9, SoU1980/81:6, rskr 1980/81:123) anfördes bl. a. att den övervägande delen avantalet patienter med epilepsi borde - under förutsättning av tillgång tillvissa laboratorieresurser m. m. - kunna av inom länssjukvården, medan SoU1983/84:6 21 vissa svårare fall av epilepsi och vissa diagnostisktoklara fall av epilepsi krävde specialresurser på regionnivå. Med hänsyn till den integrering avpatienter med epilepsi i den vanliga vårdorganisationen som enligt ovanståenderedovisning numera förutsätts torde det inte finnas någon större anledning tillatt patienter i med epilepsi skall behöva söka vård vid Sandvikasjukhus. En patient med epilepsi kan emellertid på en enskild sjukvårdshuvudmansinitiativ beredas vård vid detta sjukhus. Riktlinjer för handläggningen hossjukvårdshuvudmännen av frågor om specialistvård utomlands fastlades ien cirkulärskrivelse av , vilken redovisats i ettföregående avsnitt i betänkandet (s. 13). Med hänsyn till det anförda bör motion 1982/83:738(c)'inte föranleda någon åtgärd av . Thoraxkirurgisk verksamhet i sjukvårdsregion Thoraxkirurgisk verksamhet bedrivsi vårt land vid sex kliniker, nämligen vid . Lundslasarett, i , ,i samt akademiska sjukhuset i . Klinikerna iLund, , och har fullständig verksamhet. Enligt ovannämnda av godkända riktlinjer för denframtida regionsjukvården skall vårt land för högspecialiserad vård och förvård som kräver samverkan mellan flera sjukvårdsområden vara indelat i sex sjukvårdsregioner,nämligen , , ,, samt Umeåregionen, En koncentrationav regionenheterna för vissa medicinska verksamhetsområden har förutsatts.Enligt riktlinjerna ansågs det nödvändigt att bl. a. koncentrera antaletenheter för thoraxkirurgi till fyra platser i landet. Imotion 1982/83:1306 av ToreNilsson m, fl. (m, fp) framhålls bl. a. att de beräkningar av behovet avthoraxkirurgisk verksamhet som låg till grund för riktlinjerna för den framtidathoraxkirurgiska verksamheten redan är inaktuella. Nya beräkningar pekar enligtmotionärerna mot en fördubbling av antalet operationer i förhållandetill de förstnämnda beräkningarna. Motionärerna framhåller vidare attfördelningen över landet av thoraxkirurgiska vårdresurser är mycket ojämn medden sämsta tillgången på sädana resurser i de norra delarna. Dessutom påpekarmotionärerna att förekomsten av kranskärlssjukdom är vanligare i norra än isödra m.m. Mot denna bakgrund begär motionärerna att skalländra beslutet om att landet skall ha fyra thoraxkirurgiska centra samt att denframtida resursförstärkningen inom det thoraxkirurgiska området i första handfår ske inom SoU1983/84:6 22 sjukvårdsregion i syfte att där etablera ettfemte centrum för thoraxkirurgisk verksamhet. har i början avinnevarande år i skriften Thoraxkirurgi. Principprogram för 1980-talet(redovisar 1983:5) presenterat ett principprogram för det häraktuella verksamhetsområdet. I principprogrammet utgår man från att det t. v.skall finnas fyra centra för öppen hjärtkirurgi, nämligen i , ,och . anför att det mot bakgrund av nu tillgängligtfakta- och prognosunderlag inte finns några skäl att etablera ytterligarecentra för öppen hjärtkirurgi i . framhåller emellertidatt det finns medicinska förutsättningar för en successiv ökning av den öppnahjärtkirurgin i vårt land och att styrelsen avser att initiera en ny samladöversyn av thoraxkirurgin . Det påpekas iprincipprogrammet att frågor om kapacitet och upptagningsområden inom detthoraxkirurgiska vårdområdet ligger inom sjukvårdshuvudmännens kompetensområde. En arbetsgrupp med anknytning till hari år tillsatts för att utarbeta planförslag för vissa riksspecialiteter ochflerregionala specialiteter inom sjukvårdsområdet. Arbetsgruppen har som sin förstauppgift tagit upp frågorna om kapacitet och upptagningsområden förthoraxkirurgisk verksamhet och beräknas komma att lägga fram förslag tillplaneringsunderlag för denna verksamhet under innevarande höst. Med hänsyn till vad anför i ovannämndaprincipprogram är utskottet inte berett att nu tillstyrka att ett centrum förthoraxkirurgisk verksamhet inrättas i sjukvårdsregion. Frågan ominrättande av ett sådant centrum får enligt utskottets mening bli beroende avdet planeringsunderlag som sjukvårdshuvudmännen tar fram och på vad som kommerfram vid den av förutskickade nya översynen av thoraxkirurgiskverksamhet. Utskottet avstyrker därför motion 1982/83:1306 (m, fp). J. beträffandepersonalförstärkningar inom långtids- och hemsjukvården att avslårmotion 1982/83:733, 2, beträffandeviss vård för epileptiker attriksdagen avslår motion 1982/83:738. 3. beträffandethoraxkirurgisk verksamhet i sjukvårdsre gion attriksdagen avslår motion 1982/83:1306. SoU1983/84:6 23 Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (vpk) och (). Personaiförstärkningar inom långtids- och hemsjukvården(mom. I i hemställan) av (vpk) som anser: dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som på s. 19 börjar med "Utskottet delar" och på s. 20slutar med "motion 1982/83:733 (vpk)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att kvalitativt förbättra sjukvården genom att på olika områden avsjukvården öka personaltätheten. Särskilt angeläget är det, som motionärernaframhåller, att långtidsjukvården och hemsjukvärden förstärks i fråga ompersonal nu när det inte längre föreligger några svårigheter att rekryterautbildad personal. När det gäller hemsjukvården bör, som motionärerna ocksåpåpekar, sjukvårdshuvudmännen avstå från att bygga ut den del av hemsjukvårdendär äldre anhöriga står för vårdinsatserna med hänsyn till att det kanifrågasättas om dessa äldre vårdare orkar klara uppgiften. Skall hemsjukvårdenkunna bli ett alternativ till sluten vård, krävs där personal som kan svara motkravet på kvalificerade vårdinsatser. Vad utskottet sålunda med anledning av motion 1982/83:733(vpk) anfört orn angelägenheten av personalförstärkningar inom hemsjukvårdenoch långtidssjukvården då tillgången på utbildad personal är god bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. deb att utskottet under mom, 1 bort hemställa: 1. beträffandepersonalförstärkningar inom långtids- och hemsjukvården attriksdagen med bifall till motion 1982/83:733 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. minab/gotab 1983 75847