bet · G701SfU10 · 1983-12-31 00:00:00 — 12. beträffandepatientavgiften vid läkemedelsinköp och sjukvård att med bifall tillmotion 1983/84: 96 yrkandena 5-7 och med anledning av propositionen imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1983/84:86 yrkandena 6 och 7,1983/84:100 yrkande 7 och 1983/84:144 yrkandena 4 och 5, dels antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m. m. med den ändringen att 3 § erhållerföljande såsom Reservanternas förslag betecknade lydelse: 4 1983/84. SfU1983/84:10 30 Propositionens förslag Reservanternas förslag 3 § I andra fall än som avses i 2 § I andrafall än som avses i 2 § skall det fastställda priset för samti- skalldet fastställda priset för samti digt på grund av sjukdom förskriv- digtpå grund av sjukdom förskriv na och inköpta läkemedel sättas na ochinköpta läkemedel sättas ned med hälften av det belopp som nedmed hälften av det belopp som överstiger och hela det överstiger30 kronor och hela det belopp söm överstiger . Om en förskrivning är avsedd att Om enförskrivning är avsedd att expedieras mer än en gång, gäller expedierasmer än en gång, gäller nedsättningen köpesumman vid nedsättningenköpesumman vid varje avsett expeditionstillfälle. Vid varjeavsett expeditionstillfälle. Vid beräkning av prisnedsättningen be- beräkningav prisnedsättningen be aktas inte den avgift som kan ha aktas inteden avgift som kan ha uttagits för expedition av telefon- uttagitsför expedition av telefon förskrivna läkemedel. Bestämmelserna i--------------------- till barn. Från prisnedsättning-------- förstastycket. dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ompatientavgifter vid sjukvård. , och (alla c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 16 med "Utskottet anser" och slutar på s.17 med "behandlade delar" bort ha följande lydelse: Utskottet har ingen erinran mot de föreslagna höjningarnaav patientavgifterna vid läkemedelsinköp och sjukvård fr.o.m. den 1 januari1984. Enligt utskottets mening finns det emellertid möjligheter att redan fr.o. m. nästa budgetår höja avgifterna ytterligare för dem som sällan är sjukaeller behöver medicin. Utskottet förordar därvid höjningar som motsvarar besparingarpå budgeten i storleksordningen 200 milj. kr. En förutsättning härför är attett förbättrat högkostnadsskyd införs. I detta sammanhang finnerutskottet anledning påpeka behovet av en ökad information till allmänheten omhögkostnadsskyddet så att enskilda i samband med t. ex. telefonrecept intemister sitt berättigade skydd. dels att utskottet under moment 12 bort hemställa 12. beträffande patientavgifter vidläkemedelsinköp och sjukvård att med bifall till motion 1983/84:100yrkande 7 och med anledning av propositionen i motsvarande del och motionerna1983/84:86 yrkandena 6 och 7 och 1983/84:96 yrkandena 5-7 samt med avslag påmotion 1983/84:144 yrkandena 4 och 5, dels antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader,m. dels somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ytterligarehöjningar av patientavgifterna. SfU 1983/84:10 31 9.Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 16 med "Utskottet anser" och slutar på s. 17 med"behandlade delar" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den i motion 144 framförda uppfattningen att propositionens förslag omhöjningar av patientavgiften vid läkemedelsinköp bör avvisas eftersom enöverföring av kostnaderna från försäkringen till patienterna endast medför enbegränsning av de totala läkemedelskostnaderna i de fall då patienten avkostnadsskäl avstår från att köpa ut förskrivna läkemedel. Läkemedelsanvändningenkan begränsas på andra sätt än genom en höjning av patientavgiften. Denangelägnaste uppgiften i detta hänseende är att sjukvårdshuvudmännen åläggssvara för sjukvårdspersonalens utbildning om läkemedel i stället för att somnu läkarna får sin information av läkemedelsföretagens konsulter. På så sättkan de kommersiella krafterna få minskat inflytande på utbildningen inom dettaområde. Ävenen höjning av patientavgiften i den offentliga vården kan få negativa följderför vårdbehövandes hälsa. Tillsammantagna innebär de föreslagnapatientavgifterna för medicin och läkarbesök en kostnad för patienten med 100kr. En så hög kostnad medför risk för att den vårdbehövande avstår från attsöka läkare . Försvåras då sjukdomen innebär det ökadevårdkostnader för samhället. bör på grund av det anförda uttala attpatientavgifterna inom den offentliga vården inte bör höjas. Med hänsyn tillatt utskottet avstyrker höjningar av patientavgifterna vid läkemedelsinköp ochoffentlig sjukvård är någon översyn av högkostnadsskyddet i detta hänseendeinte påkallat. Däremot vill utskottet erinra om att utskottet tidigare ireservation 3 till utskottets betänkande SfU 1982/83:26 begärt en översyn avhögkostnadsskyddet bl. a. för att kostnaderna för sjukresor skall omfattas avskyddet. delsatt utskottet under moment 12 bort hemställa 12. beträffande patientavgiften vid läkemedelsinköpoch sjukvård att med bifall till motion 1983/84: 144 yrkandena 4 och5 och med avslag på motionerna 1983/84:86 yrkandena 6 och 7, 1983/84:96yrkandena 5-7 och 1983/84:100 yrkande 7 dels avslår propositionens förslag tilllag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m.,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ompatientavgifterna i offentlig vård. Sjukpenningvid utlandsvistelse (mom. 14) 10.Margö (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 18som börjar med "Utskottet kan" och slutar med "utskottetförordat" bort ha följande lydelse: SfU1983/84:10 32 Sjukpenning utgår till försäkradesom drabbas av sjukdom under semester i . Då det är en premie somutbetalas i förhållande till den avgift den försäkrade erlagt vore det ettanmärkningsvärt avsteg från den princip som gäller vid andra försäkringar, t.ex. ATP, om inte försäkringen skulle gälla oavsett var den försäkrade befinnersig vid sjukdomstillfället. Som skäl för att slopa rätten till sjukpenning dåsjukdom inträffar under semester utomlands, anförs bl. a. högaadministrations- och kontrollkostnader för handläggningen av dessa ärenden. Attinte utbetala sjukpenning till dem som insjuknar under semester utom Sverigeberäknas innebära en besparing på 10 milj. kr. Enligt utskottets mening bör istället en översyn av kontroll- och administrationsrutinerna genomföras för attvisa om nuvarande rutiner är befogade. Förslaget om inskränkningar i rätten till sjukpenning vidutlandsvistelse kommer främst att drabba dem som semestrar i de urinvandi;ingssynpunkt mest betydande länderna, dvs. Då konsekvenserna för invandrare inte är utredda anser utskottet attriksdagen bör avslå förslaget om inskränkningar i rätten till sjukpenning vidutlandsvistelse. Je/i att utskottet under moment 14bort hemställa 14. beträffande sjukpenning vid utlandsvistelse attriksdagen med bifall till motion 1983/84:144 yrkande 3 avslår propositionensförslag till ändrad lydelse av 3 kap. 15 och 17 §§ lagen (1982: 361) om allmänförsäkring och motion 1983/84: 84. Försäkringsersättning till landstingen för barn- och ungdomstandvård (mom. 15) Margö (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "Utskottets delar" och slutar med"behandlad del" bort ha följande lydelse: Propositionens förslag om en neddragning av ersättningentill landstingen för barn- och ungdomstandvård med 200 milj. kr. motiverasfrämst av att landstingen nu byggt ut denna tandvård tillräckligt. Det ärvisserligen riktigt att landstingens tandvård för barn- och ungdomar kraftigtförbättrats sedan 1973 års tandvårdsreform men om landstingens resurser nuytterligare försämras är det stor risk för att detta direkt kommer att urholkaden utbyggda barn- och ungdomstandvården. Utskottet anser därför i likhet medmotionärerna i motion 144 att någon neddragning av försäkringsersättningeninte bör ske. dels att utskottet under moment 15 bort hemställa 15. beträffande försäkringsersättningtill landslingen för barn- och ungdomstandvård SfU1983/84:10 33 att med bifall till mption 1983/84: 144 yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omförsäkringsersättningen för barn- och ungdomstandvård. Karensdagar inom sjukförsäkringen (mom. 16) , och (alla c) anser dels att den del av utskottetsyftrande på s. 19 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"högst överdriven" bort ha följande lydelse: beslut om ändringar isjukpenningförsäkringen innebar bl. a. att spännvidden mellan det högsta ochdet lägsta sjukpenningbeloppet minskade. Genom begränsningen avkompensationsgraden i de högsta inkomstskikten fick beslutet en klarfördelningspolitisk profil. Vidare kunde också fridagsregeln, som särskilt hårtdrabbade deltids- och delårsanställda och skiftarbetande, tas bort. Härigenomvärnades en svag grupp. Beslutet präglades också i övrigt av att det slog vaktom de hälso-svaga och utsatta grupperna. Ur besparingssynpunkt innebar beslutetbl. a. att folkpensionssystemet kan tryggas i ett längre perspektiv genom enomfördelning av avgiftsuttaget såvitt gäller sjuksförsäkringsavgiften och folkpensionsavgiften. Utskottet anser att ånyo bör besluta om sådanaändringar i sjukförsäkringen som begärts i motion 100. bör därförbegära att regeringen skyndsamt framlägger förslag till lagändringar i enlighethärmed. Det anförda bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under moment 16bort hemställa 16. beträffande karensdagar inom sjukförsäkringen attriksdagen med bifall till motion 1983/84 100 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Sänkning av sjukförsäkringsavgiften (mom. 17) , och (alla c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"behandlad del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är den höga sjukfrånvaron påmånga större arbetsplatser ett stort problem och medför, såsom framhållits imotion 100, att ägare till många småföretag med väsentligt lägre sjukfrånvarotvingas subventionerade större företagen. Utskottet delar motionärernas uppfattningom att åtgärder nu måste vidtas för att komma till i-ätta med detta problemgenom att anpassa sjukförsäkringsavgiften till sjukfrånvaron på olikaarbetsplatser. Mot bakgrund av att sjukfrånvaron är betydligt lägre i småföretagenbör sjukförsäkringsavgiften, såsom föreslagits i motionen. SfU1983/84:10 34 kunna sänkas för högst femtonanställda i varje företag. Enligt utskottets mening behöver en sådan åtgärd motbakgrund av den kraftigt minskade sjukfrekvensen inte föranleda någon ändringav avgiftsuttaget i övrigt. Utskottet anser således att börföreläggas förslag om sänkning av sjukförsäkringsavgiften i enlighet med detanförda. dels att utskottet under moment 17 bort hemställa 17.beträffande sänkning av sjukförsäkringsavgiften attriksdagen med bifall till motion 1983/84:100 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Vårdnadsersättning (mom. 19) , och (alla c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 21 som börjar med "Utskottet är" och slutar med"yrkande 6." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening innebär motionärernas förslag omvårdnadsersättning en ökad valfrihet för småbarnsföräldrar som önskar att helteller delvis vårda egna barn i hemmet. Utskottet, som således tillstyrker motionen,anser att regeringen skyndsamt bör framlägga förslag till lagändring i enlighetmed förslaget. Det anförda bör ges regeringen till känna. dels alt utskottet under moment 19bort hemställa 19, beträffande vårdnadsersättning attriksdagen med bifall till motion 1983/84: 100 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Det framtida pensionssystemet (mom. 8) , , ochBarbro i (alla m) anför: Vi har ingen erinran mot den ipropositionen aviserade översynen inom en parlamentariskt sammansatt kommittéav vissa frågor inom den allmänna pensioneringen. Men vi vill starkt betonavikten av att kommittén tillsätts utan dröjsmål. Den bör också få tillräckligtlångt gående direktiv för att kunna ta upp även andra problem än den framtidavärdesäkringen av pensionerna. Inte minst måste utredningen överväga denframtida finansieringen av ett pensionssystem som kommit att ställa långtstörre SfU1983/84:10 35 anspråk på samhällsekonomin än som någonsin var tänkt vidsystemets tillkomst. Därvid bör även beaktas de uppslag som framföres i motion1982/83:562 av rörande bl. a. ett klart synligt samband mellanavgift och förmåner och om vilka möjligheter som kan skapas till personligvalfrihet inom försäkringssystemets ram. Karensdagar inom sjukförsäkringen (mom. 16) , , ochBarbro i (alla m) anför: Vi delar uppfattningen ireservation 12 att regeringen bör förelägga förslag om ökad självriski sjukpenningförsäkringen. Den i motion 1983/84:100 yrkande 4 föreslagnautformningen är emellertid behäftad med så stora brister, att den enligt vårmening knappast låter sig realiseras utan svåra komplikationer. Moderatasamlingspartiet avser att återkomma med annat förslag till besparingar inomsjukförsäkringen. Vårdnadsersättning (mom. 19) , , ochBarbro i (alla m) anför: Enligt moderata samlingspartiet ären ytterligare utbyggnad av föräldraförsäkringen med en vårdnadsersättning,sådan den föreslagits i reservation 14, inte en framkomlig väg för attåstadkomma ökad rättvisa och valfrihet. Partiet har i stället föreslagit attföräldraförsäkringen skall kompletteras med en vårdnadsersättning sominledningsvis skall omfatta alla barn mellan ett och ålder. Dennavårdnadsersättning, som av bl. a. fördelningspolitiska skäl skall varaobeskattad, föreslås utgå med ett enhetligt belopp av . per barn ochår. Den föreslagna yårdnadsersätt-ningen skall kunna användas som ett tillskotttill familjeekonomin om föräldrarna väljer att helt eller delvis själva vårdabarnet, eller som bidrag till täckande av kostnaderna för privat barnomsorgeller för att möjliggöra en högre, mer marknadsmässig ersättning för denkommunala barnomsorgen. Moderata samlingspartiet avser att återkomma medförslag av denna innebörd. SfU 1983/84:10 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6 §, 3 kap. 15 och 17 §§,6 kap. 2 §, 7 kap. 4 §. 8 kap. 4 § samt 9 kap. 3 och 4 §S lagen (1962:381) omallmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. 1 kap. 6 § Inom den allmänna försäkringen skall de beräkningar, som anges i dennalag, göras med anknytning till ett basbelo pp. Basbeloppet fastställs av regeringen ochutgör multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som angerförhållandet mellan det allmänna prisläget i november året före det som basbeloppetavser och prisläget / . Därvid skall / enlighet med föreskrifter sommeddelas av regeringen för tid efter förändringarna i detallmänna prisläget beräknas med bortseende från indirekta skatter, tullar,avgifter och ändringar i energipriser samt med tillägg för subventioner. Basbeloppetavrundas till närmaste hundratal kronor. Basbeloppet fastställs av regeringen ochutgör multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som angerförhållandet mellan del allmänna prisläget i november året före det som basbeloppetavser och prisläget . Därvid skall bortses från deprisförändringar som intill utgången av följer av devalveringen avden svenska kronan . Basbeloppet avrundas kronor. 1 Sjukpenning utgår ej för tid dåden försäkrade a) fullgörvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst eller genomgår militärgrundutbildning för kvinnor; b) är intagen isådant hem som avses i 12 § lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vårdav unga med stöd av 1 § andra stycket 2 eller tredje stycket sagda lag; c) är häktad ellerintagen i kriminalvårdsanstalt; Sjukpenning utgår ej för tid då denförsäkrade a) fullgörvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst eller genomgår militärgrundutbildning för kvinnor; b) är intagen isådant hem som avses i 12 § lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vårdav unga med stöd av I § andra stycket 2 eller tredje stycket sagda lag; c) är häktad ellerintagen i kriminalvårdsanstalt; Lagen omtryckt 1982:120. d) i annat fall än under b) eller c) sagts av annan orsak än sjukdom tagits om hand på det allmännas bekostnad. d) iannat fall än under b) eller c) sagts av annan orsak än sjukdom tagits om hand på det allmännas be kostnad; e) vistasutomlands i annat fall än då den försäkrade insjuknar me dan han utför arbete som utsänd av en arbetsgivare med verksamhet här i riket eller som anställd på svenskt handelsfartyg eller un der sjukdom eller i fall som avses i 8 § andra stycket reser till utlandet med medgivan de. För vatje dag då en försäkrad beredsvård i ett sådant hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen (1980:620) som ger vård och behandling ål missbmkare av alkohol eller narkotika,skall sjukpenningen minskas på det sätt som framgår av 4 § andra stycket. Utan hinder av första stycket utgår sjukpenning tillförsäkrad som avses under c) vid sjukdom som inträffar under tid då han fårvistas utom anstalt och därvid bereds tillfälle att förvärvsarbeta. 17 § Sjukpenning må indragas ellerskäligen nedsättas, om försäkrad a) vägrar att mottaga besök av person, som avden allmänna erhållit uppdrag att verkställa sjukkontroll; . b) under sjukdom ändrar vistelseort utan att underrätta den allmänna . b) undersjukdom ändrar vistelseort utan att underrätta den allmänna försäkringskassandärom eller avreser till utlandet, där ej kassan medgivit att sjukpenning måutgå under vistelse därstädes; c) utan giltigtskäl underlåter att på sätt stadgas i 6 § första stycket, anmäla sådan ändringi sina inkomstförhållanden, som är av betydelse för rätten till sjukpenningeller för sjukpenningens storlek. Angående nedsättning eller indragning i andra fall aversättning som här avses stadgas i 20 kap. 3 §. Ålderspension utgör, där ej annat följer av vad i andrastycket samt 3 och 4 §§ sägs, för år räknat eller, för giftförsäkrad vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspensioneller äger rätt till pension enligt 1 § första stycket, sjuttiosju och en halvprocent av basbeloppet. Åtnjuter maken enligt 7 kap. Ålderspension utgör, där ej annat följer av vad i andrastycket saml 3 och 4 §§ sägs, för år räknat eller, för gift försäkradvars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspensioneller äger sätt till pension enligt 1 § första stycket, .sjuttioåtta och enhalv procent av basbeloppet. Åtnjuter maken enligt 7 kap. SfU 1983/84:10 2 S andra eller tredje stycket två tredjedelar av hel förtidspension eller halv förtidspension, utgår dock ålderspension i förra fallet med åttiotre och en tredjedels och i senare fallet med åttiosex och en fjärdedels procent av basbeloppet. 2 S andra eller tredje stycket två tredjedelar av helförtidspension eller halv förtidspension, utgår dock ålderspension i förrafallet med åttiofyra och en tredjedels och i senare fallet med åttiosju ochen fjärdedels procent av basbeloppet. Börjar ålderspension utgå tidigareän från och med månad, varunder den försäkrade fyller , skallpensionen minskas med fem tiondels procent för , som då pensionenbörjar utgå återstår till ingången av den månad varunder den försäkrade . Om pensionen börjar utgå senare än från och med sistnämndamånad, ökas pensionen med sex tiondels procent för , som dåpensionen börjar utgå förilutii från ingången av den månad varunder denförsäkrade uppnådde nämnda ålder; härvid må hänsyn dock ej tagas till tidefter ingången av den månad, under vilken den försäkrade fyllt , ochej heller till tid, dä den försäkrade åtnjutit tilläggspension i form avålderspension eller icke varit berättigad till folkpension. Hel förtidspension utgör, där ej annat följer av vad i andra stycket sägs, för år räknat nittiosex eller, för gift försäkrad vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspension eller äger rätt till pension enligt 6 kap. I S första stycket, .sjuttioåtta och en halv procent av basbeloppet. Åtnjuta båda makarna förtidspension och är pensionen för endera eller båda sådan som i 2 S andra eller tredje stycket sägs, skall dock vid beräkning av pension hel förtidspension utgöra, om två tredjedelar av hel förtidspension utgår till andra maken, åttiofyra och en tredjedels och, om halv förtidspension utgår till denne, åttiosju och en fjärdedels procent av basbeloppet. 7 kap 4 S nel lörtidspension utgör, där ej annat följer avvad i andra stycket sägs, för år räknat nittiofem eller, för gift försäkradvars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller förtidspensioneller äger rätt till pension enligt 6 kap. 1 § första stycket, .sjuttiosju ochen halv procent av basbeloppet. Åtnjuta båda makarna förtidspension och ärpensionen för endera eller båda sådan som i 2 § andra eller tredje stycket sägs,skall dock vid beräkning av pension hel tortidspension utgöra, om tvåtredjedelar av hel förtidspension utgår till andra maken, åttiotre och entredjedels och, om halv förtidspension utgår till denne, åttiosex och en fjärdedelsprocent av basbeloppet. Om förtidspension utgår för tidefter det att ålderspension med stöd av 6 kap. 3 § upphört att utgå, skallförtidspensionen minskas med motsvarande tillämpning av bestämmelserna i 6kap. 3 och 4 Si). 8 kap. 4 § Änkepension utgör, där ej annat Änkepensionutgör, där ej annat följer avvad nedan sägs, för år räk- följer av vad nedan sägs, för år råk- SfU1983/84:10 39 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse nat av basbelop- nat nittiosexprocent av basbek)p- pet. Utgår änkepension med tillämpningav I § första stycket b) och hade den pensionsberättigade ej fyllt femtio årvid mannens död eller , som avses i 1 § andra stycket,minskaspensionen med en femtondel , varmed antalet år som denpensionsberättigade fyllt vid mannens död eller understigerfemtio. Om änkepension utgår för tid efter det att ålderspensionmed stöd av 6 kap. 3 § upphört att utgå, skall änkepensionen minskas medmotsvarande tillämpning av bestämmelserna i 6 kap. 3 och 4 §S. Alltefter hjälpbehovets omfatt- , Alltefter hjälpbehovets omfatt ning eller merutgifternas storlek ut- ningeller merutgifternas storlek ut gör handikappersättning för år räk- görhandikappersättning för år räk nat sextiotre, fyrtioåtta eller trettio- nat.sextiofein,femtio eller trettio av basbeloppet. fyraprocent av basbeloppet. Handikappersättning kan begränsastill . Behovet av handikappersättning skall omprövas i samband medbeslut om förtidspension och då den försäkrade tillerkännes ålderspensionenligt denna lag. Handikappersättning till försäk- Handikappersättning till försäk rad som är blind utgör för tid före radsom är blind utgör för tid före den månad, då hel ålderspension el- denmånad, då hel ålderspension el ler hel förtidspension enligt denna lerhel förtidspension enligt denna lag börjar utgå, för år räknat sex- lagbörjar utgå, för år räknat vm/io- av basbeloppet. För /(?wprocent av basbeloppet. För tid tid därefter utgör ersättningen tret- därefterutgör ersättningen trettio- av basbeloppet om ej fyraprocent av basbeloppet om ej stödbehovet ger anledning till högre stödbehovetger anledning till högre ersättning. Handikappersättning till försäk- Handikappersättning till försäk rad som är döv eller gravt hörsel- radsom är döv eller gravt hörsel skadad utgör av skadadutgör av basbeloppet om ej stödbehovet ger basbeloppetom ej stödbehovet ger anledning till högre ersättning. anledningtill högre ersättning. Försäkrad förälder äger för vård avbarn som ej fyllt rätt till vårdbidrag om barnet på gmnd av sjukdom,psykiskt utvecklingsstörning eller annat handikapp äri behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömningen av rätt till vårdbidragskall även beaktas sådana merkostnader som uppkommer på gmnd av barnets sjukdomeller handikapp. Vårdar föräldern flera handikappade barn som ej fyllt sextonår grundas bedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet avtillsyn och vård samt merkostnadernas omfattning. - Senaste lydelse 1982:231. '