bet · G701FiU15 · 1983-12-31 00:00:00 — dels den del av utskottets yttrandesom på s. 24 börjar med "Enligt utskottets" och på s. 25 slutarmed"141 (vpk) yrkande 1" bort ha följande lydelse: Den borgerliga klasspolitikenavviker i dess folkpartistiska tappning inte mycket från den moderata linjen.Liksom tror folkpartimotionärerna att nedskärningar är huvudmedletatt klara de ekonomiska problemen. vill de inte vara med om någraskatteskärpningar för kapital- och stora förmögenhelsägare. De riktlinjerfolkpartimotionen förordar är således ägnade att fördjupa krisen och alt vidgade ekonomiska klyftorna. Utskottetavstyrker motion 86 (fp) yrkande 1. I motion 100 (c) understryks attmed hänsyn till att förbättringen i handelsbalansen väntas fortsätta och att enviss uppgång i industriproduktionen kan komma till stånd, finns del allanledning att ta tillfället i akt att under nu pågående konjunkturuppgångstrama ål de offentliga utgifterna. framhålls all de underliggandeinflationstendenserna är oroväckande. Budgetunderskottet ökarinflationsrisken, driver upp räntenivån och minskar utrymmet påkapitalmarknaden för industrins investeringar. Därför måste de offentligautgifterna minska. Enligt motionen bör därvid de fördelningspolitiskaaspekterna beaktas. Även om centermolionen mera uttalar sig för attfördelningspoliliska aspekter bör beaktas, avviker inte heller dess grundlinjefrån den som förordas av de övriga borgerliga partierna. Inte heller i dennatappning kan den borgerliga klasspolitikens riktlinjer för ekonomisk politikaccepteras. Utskottetavstyrker därför motton 100 (c) yrkande 1. I motion 141 (vpk) anförs attSverige inte kan komma ur krisen utan omfattande strukturella förändringar avhela det ekonomiska systemet. Kampen mot arbeslösheten måste föras efter tvåsamverkande huvudvägar. Den samhälleliga industrikapacitelen måste byggas ut,vilket enligt motionärerna endast kan ske genom ett nationellt industriprogram.Ett statligt industriprogram måste vidare gå hand i hand med en planmässigutbyggnad av den offentliga sektorn. Enligt utskottels mening visar vpk-motionen orsakernabakom den nuvarande ekonomiska krisen. Den politik för arbete, demokrati,rättvisa och social trygghet som motionen anvisar överensstämmer med utskottetsmening om vilka riktlinjer den ekonomiska politiken bör följa. Motionen avvikerfrån propositionen och de övriga partiernas motioner i anledning därav, däriatt den ser de ekonomiska problemen inte bara ur ett kortsiktigt ytperspektiv.Den kan därför förorda de avgörande samhällsförändringar som är nödvändiga föratt landet skall kunna befrias från kapitalismens ekonomiska kriser. Utskottettillstyrker därför motion 141 (vpk) yrkande 1. FiU 1983/84:15 59 dels den del av utskottets yttrande som på s. 26böljar med "Allvaret bakom" och på s. 30 slutar med "olikapartimotioner" bort ha följande lydelse: som man inser del allvarliga i dennautveckling är det nödvändigt att inte skapa en fetisch av minskningen av detstatliga budgetunderskottet. Många av de negativa konsekvenserna som idagtillskrivs budgetunderskottet är obevisade. Vi har förvisso ett stortunderskott i statens budget, men vi har en stor underutnyltjadkapacitet i ekonomin. Det finns i företagen, på spekulationsmarknaden och iekonomins grå och svarta sektorer väldiga ekonomiska tillgångar, varför t. ex.talet om att statsbudgetens underskott skulle "tränga undan" andrasektorer icke kan anses relevant. Detbör i sammanhanget påpekas att det underskotlsbegrepp som har vikt för densamhällsekonomiska balansen är den samlade offentliga sektorns underskott.Detta är betydligt mindre än själva statsbudgetens underskott. Men också densamlade offentliga sektorns underskott har vuxit sig större än 50 miljarderkronor. Destora statsskuldräntorna är icke desto mindre ett problem. De belastarstatsbudgeten och medför en betydande inkomstomfördelning i samhället. Deinnebär en kraftig påspädning av nettoförmögenheten inom den finansiellasektorn. Detta innebär med andra ord att nationaliseringar inom kreditsektornav t. ex. privata affärsbanker och försäkringsbolag skulle innebära en "nationalisering"av statsskulden. Iett kortare tidsperspektiv bör den svällande spekulalionsseklorn i ekonominangripas genom rejäla skatteskärpningar. Regeringens symboliska förslagi den riktningen antyder en sådan linje, men dessa förslag är så begränsade attde mest syns vara försök att dämpa opinionen inom arbetarrörelsen mot en eljesti sina huvuddrag orättfärdig fördelningspolitik. De propåer som finns påborgerligt håll, men som även syns ha sina anhängare i , omatt huvudmedlet till ett minskat underskott går via en kraftig krympning avden offentliga sektorn finner utskottet vara uttryck för helt oriktigaföreställningar om de ekonomiska sammanhangen. Kraftiga neddragningar avoffentlig verksamhet skulle menligt inverka på sysselsättningen och denekonomiska tillväxten. Därigenom skulle statens inkomster faktiskt kraftigtminska men så inte dess utgifter såvida inte politiken skall ha en heltasocial inriktning. Statens utgifter för de arbetslösa och alla sociala utgifterskulle kraftigt öka genom en sådan neddragning, som statensskatteinkomster kraftigt skulle minska. Föratt bryta utvecklingen krävs det därför en politik för tillväxt och förkraftiga åtgärder mot spekulation och andra parasitära drag i den modernakapitalismen. Naturligtvis måste också vissa statsutgifter prövas kritiskt. Detkan också vara riktigt att på vissa områden se över och begränsa den s. "utgiftsautomatiken" i den offentliga verksamheten. FiU1983/84:15 60 propositionen t. ex. förordar att ett tak på sätts fördet militära försvarets priskompensalion är detta ett litet steg i rättriktning. Typiskt nog avvisas denna "besparing" av såväl (motion 91) som (motion 86). Dessa partier som så ofta och gärnaangriper offentliga utgifter är de största uppbackarna av det militäraslöseriet. Emellertid får begränsningar av"utgiftsautomatiken" inte genomföras på områden eller på ett sådantsätt att del får ekonomiskt och socialt negativa effekter för redan utsattagrupper. Riktmärket kan visserligen anges som ett stöd i kampen motinflationsförväntningar, men utgifterna måste prövas efter sin sociala vikt. Regeringsförslaget i propositionen avser att stärkastatsbudgeten. Dels förordar regeringen ett antal utgiftsbegränsande åtgärderoch dels några inkomstförstärkande åtgärder. Flera av de utgiftsbegränsandeåtgärderna finner utskottet oacceptabla. Det gäller t. ex. krympningen av delinternationella utvecklingsbiståndet, slopandet av livsmedelssubventioner påalla varor utom mjölk, minskade investeringar inom SJ och flera nedskärningarinom utbildningen. måste utskottet, som redan nämnts, påpeka att deinkomstförstärkande åtgärder regeringen förordar när det t. ex. gällertillfällig höjning av förmögenhetsbeskattningen och införandet av skatt påomsättningen på aktier eller skärpningar av realisationsvinstbeskattningenlagts på en alltför blygsam nivå. I motion 141 (vpk) redovisas en annorlunda budgetpolitik,som helt ansluter till de principer som utskottet uttalat sig för i detföregående. Dessa förslag - som som regel underbyggts med en utförligareargumentation i särskilda motioner till de skilda huvudtitlar som berörs ipropositionen - skulle ge samma totaleffekl på statsbudgeten som regeringensalternativ. Men skulle dessa förslag ge möjlighet till en meraexpansiv politik. Förslageni denna motion har sammanfattats i följande tabell. Förstärkta inkomster utöver regeringens förslag: Realisationsvinstbeskattning på aktier Höjdomsättningsskatt på börshandeln Skärpt engångsskatt på stora förmögenheterOförändrade inkomstskatteskalor summa Besparingar utöver regeringensförslag: Avbrytande av summa A-i-B Avslag på nedskärningsförslag: U-landsbiständ Uppfyllandeav vallöften till pensionärer patientavgifter och försämring avtandvård för barn och ungdom Järnvägarna Utbildningsdepartementetsområde Livsmedelssubventioner område område summa - 5 637 FiU1983/84:15 61 Återställande av kommunernasfulla beskattningsrätt av Juridiska personer - 5000 summa C-l-D -10637 E. Totaleffekt på statsbudgeten: (A-l-B) -(C-l-D) -I- 3 813 Utskottet tillstyrker därmed motion141 (vpk) vad avser den del av yrkandet som berör budgetpolitiken. dels den del av utskottets yttrandesom på s. 32. börjar med "I motion 141" och på s. 34 slutar med"34 yrkande 1" bort ha följande lydelse: Med det anförda avstyrker utskottetde förslag till budgetpoliliska riktlinjer som föreslås i motion 91 (yrkande2) och motion 86 (yrkande 2). dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken m.m. attriksdagen med avslag på regeringens förslag i proposition 1983/84:40 ochmotionerna 1983/84:34 yrkande 1, 1983/84:86 yrkandena 1 och 2, 1983/84:91yrkandena 1 och 2 samt 1983/ 84:100 yrkande 1 godkänner vad som förordas imotion 1983/ 84:141 yrkande 1 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, , ,och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 34 som börjar med "Utskottet har " och slutar med"91 (m) yrkande 3" bort ha följande lydelse: Budgetunderskottet fortsätter - sompåpekas i motion 91 (m) - att vara det dominerande problemet på den svenskakreditmarknaden. Utskottet finner del myckel oroväckande att räntenivånredan i inledningen av konjunkturuppgången tvingas upp på de nivåer som gällerför det senaste riksobligationslånet. När konjunkturuppgången ytterligarestärkts, kapacitetsutnyltjandet förbättras och förelagens investeringsviljadärmed ökar kommer statens finansieringsproblem ytterligare all förvärras. Storrisk föreligger då att statens kreditbehov ytterligare pressar upp räntan påstatspapper, vilket höjer avkastningskravet på reala investeringar. Därigenommotverkas den industriella expansionen. Eftersom utrymmet för att finansiera budgetunderskottethos hushållen, försäkringsbolagen och AP-fonden är begränsat återstår intenågon annan möjlighet än att dra ner underskottet om utträngningseffekter skallundvi- FiU 1983/84:15 62 kas.Moderat slatsskuldpolitik syftar fill att minska och avvecklabudgetunderskottet. En kraftig neddragning av underskottet medför lägre ränta,en bättre fungerande kreditmarknad och möjligheter till varaktig industriellexpansion. Vid slutet avinnevarande år kommer statsskulden att vara nästan . Enligtlångtidsbudgeten kommer skulden att ha vuxit till 900 miljarder /88, om ingenfing görs för att bryta utgiftsexpansionen. Så sentsom uppgick statsskulden till av landets samladeproduktion. uppgår statsskulden till av bruttonationalprodukten.1986 eller kommer statsskulden att vara större än hela vår samladeproduktion om inget trendbrott sker. Förhållandenapå kredilmarknaden har närmare analyserats av den kredilpolitiska utredningensom lade fram sitt betänkande. Utredningen framhållerregleringarnas snedvridande effekter på kreditmarknaden och rekommenderar enövergång till en mer "marknadskonform" kreditpolitik. Riksbankenhar tagit ett steg i rätt riktning när tillämpningen avlikviditetskraven upphävdes. mening bör kreditpolitiken helt befrias från vissa nu existeranderegleringar. Emissionskontroll och särskild placeringsplikl bör avskaffas.Endast i verkliga krisfall och då med begränsning av regleringarnasvaraktighet kan vissa ingrepp såsom placeringskrav och utlåningsregleringtillgripas. Den kreditpolitiska styrningen bör främst ske med hjälp avkassakrav. Utskottet tillstyrker därmed motion 91 yrkande 3. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande statsskidd- och kreditpolitiken alt med bifalltill motion 1983/84:91 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. (), () och (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar med"Utskottet har " och slutar med "91 (m) yrkande 3"bort ha följande lydelse: Förhållandena på kreditmarknaden har analyserats avden kreditpolitiska utredningen (SOU 1982:52). Utredningen framhållerregleringarnas snedvridande effekter på kreditmarknaden och rekommenderar enövergäng till en mer "marknadskonform" kreditpolitik. Ilikhet med vad som anfördes i reservationen till finansutskottets betänkandeFiU 1983/84: 14 om fortsatt giltighet av lagen om kredilpolitiska FiU1983/84:15 ' 63 medel anser utskottet alt utvecklingen mot en mermarknadsanpassad kreditpolitik måste påskyndas, så att styrning medlikviditetskrav, placeringsplikt och räntereglering kan slopas. Förslag börföreläggas med sikte på genomförande till . Iavvaktan härpå bör möjlighet finnas att utnyttja nuvarande kreditpolitiskamedel. Motionärernas förslag om att avskaffa emissionskontroll och särskildplaceringsplikt redan nu avvisas sålunda av utskottet. Utskottet avstyrkerdärmed motion 91 (m) yrkande 3. .arbelsmarknadspolitiska åtgärder inom den offentligasektorn (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 34 börjar med "Som utskottet" och på s. 35 slutar med"motion 21 (vpk)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernasuppfattning. Skall arbetslösheten bekämpas framgångsrikt måste densamhälleliga industrikapaciteten byggas ut på ett alltmer planmässigt sätt.Detta måste ske hand i hand med en planmässig utbyggnad av den offentligasektorn. En utbyggd offentlig sektor och ett samhälleligt industriprogrambetingar varandra ömsesidigt. Utskottet menar att regeringen måste ge högstaprioritet åt att utarbeta förslag i enlighet med motionens riktlinjer. Utskottettillstyrker härmed motion 21 yrkandena 1 och 6. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandearbetsmarknadspolitiska åtgärder inom den offentliga sektorn attriksdagen med bifall till motion 1983/84:21 yrkandena 1 och 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder Inom den offentligasektorn (), (),(), (), (c), ()och () anser alt den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Som utskottet" och på s. 35 slutar med "offenfiigasektorn" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening finns ingaförutsättningar för en ökad offentlig sysselsättning inom den närmasteframliden. Den sysselsättningsökning som krävs för en återgång till fullsysselsättning måste i stället bygga på en stabilisering av utvecklingen inomnäringslivet, både industrin och den privata tjänstesektorn. FiU1983/84:15 ' 64 Grunden för en stabilisering inomindustrin utgörs enligt utskottets uppfattning av en bevarad konkurrenskraft,vilket framför allt förutsätter en kraftfull finanspolilik som syftar till attnedbringa inflationstakten till vad som råder i våra viktigastekonkurrentländer. Övergång till fleråriga budgetperioder och vidgaderamar för kommunerna (vpk) anser att dels den del av utskottels yttrandepå s. 35 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"yrkandena 4 och 5" bort ha följande lydelse: I det svenska statsbudgetsystemelsaknas en reell långtidsbudget. Den nuvarande långtidsbudgeten är i alltväsentligt en konsekvensberäkning. Den ger alltså ingen vägledning av en meralångfristig utveckling av budgettänkandet. Utskottet menar att förslaget om en övergång tillflerårsbudgetar icke skall tolkas som att systemet med ett-årsbudgetar skallöverges utan att långtidsbudgetarnas ställning skall utvidgas och stärkas.Delta skulle ge den möjlighet till den förbättrade planmässighel ochframförhållning som motionen efterlyser. Därmedtillstyrks motion 21 (vpk) yrkandena 4 och 5. dels utskottels hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande övergång tittfleråriga budgetperioder och vidgade ramar för kommunerna attriksdagen med bifall till motion 1983/84:21 yrkandena 4 och 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Den kommunala beskattningsrätten av juridiska personer (vpk) anser alt dels den del av utskottets yttrandepå s. 35 som börjar med "Utskottet behandlade" och slutar med"yrkande 2 avstyrks" bort ha följande lydelse: När denna beskattningsrätt drogs inav en borgerlig regering var det i ett perspektiv av en allmän nedskärning avden offentliga sektorn och som ett led i attackerna på den kommunala sektornoch dess expansionsmöjligheter. De båda arbetarpartierna i ansågdenna åtgärd vara en konfiskation av kommunala medel. Det gamlasystemet hade sina brister i det det särskilt gynnade kom- FiU1983/84:15 65 muner i vilka många av bolagens huvudkontor var belägna.Mofionärernas ståndpunkt att beskattningsrätten därför skall återföraspartiellt enligt del gamla systemet och partiellt som ett stöd till särskiltsvaga kommuner måste därför ses som väl motiverat. I väntan på resultatet avden utredning som arbetar med frågan bör således den kommunalabeskattningsrätten av juridiska personer återföras till kommunerna i enlighetmed vad som yrkas i motionen. Varje års väntan på denna åtgärd innebär ju enfortsatt konfiskation av kommunala medel och ett hinder för den kommunalasektorns expansion. Mofion 141 (vpk) yrkande 2 tillstyrks sålunda. dels utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande den kommunalabeskattningsrätten av juridiska personer attriksdagen med bifall till motion 1983/84:141 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Den kommunala beskattningsrätten av Juridiska personer , ,och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 35 som börjar med "Utskottet behandlade" och slutarmed "denna fråga" bort ha följande lydelse: Kommunernas bokslut visarpå alt en konsolidering ägt rum i den kommunala sektorn. De finansiellaperspektiven har successivt förbättrats och utsikterna är ljusare änvad tidigare bedömningar utvisat. Enligt utskottets mening finns det emellertidinte något samhällsekonomiskt utrymme för en expansion. Att såsommotionärerna föreslår tillföra kommunerna medel genom att ökabeskattningsunderlaget och därigenom försämra statsfinanserna kan utskottetdärför inte tillstyrka. Behovet att minska del statliga underskottet talarnärmast för att den kommunala beskattningsrätten av juridiska personerbegränsas ytterligare och att motsvarande medel tillförs staten. FiU 1983/84:15 66 Tabell1 Sammanställning av kommunisternas förslag på budgetpolitikensområde ............................... 17 Tabell 2 Bruttonationalproduktens utveckling i OECD-området ... 18 Tabell 3 Konsumentprisutvecklingen i OECD-området 19 Tabell 4 Arbetslösheteninom OECD-området ......... 19 Tabell 5 Försörjningsbalans .............................. 21 Tabell 6 Budgetsaido ilångtidsbudgeten. Tabell 7 Effekter på statsbudgeten /85 av i pro position 40 redovisade förslag ................... 29 FiU1983/84:15 67 Propositionen .................................................................. .... 2 Denekonomiska politiken ............................................... 2 Motionerna....................................................................... .... 8 86 (fp) ............................................................................ .... 8 91 (m) ........................................................................... .. 10 100 (c)............................................................................... 12 141(vpk) ........................................................................... 15 Utskottet .......................................................................... .. 18 Denekonomiska politiken ............................................... .. 18 Internationellbakgrund ................................................. .. 18 Denekonomiska utvecklingen i ......................... 20 Allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken ............. 22 Budgetpolitiken ........................................ .................. .. 25 Statsskuld-och kreditpolitiken ....................................... .. 34 Övrigamotionsyrkanden ................................................ .. 34 Hemställan ..................................................................... .. 36 De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politikenm.m. (m) 37 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken m. m. (c, fp) .............................................................................. 45 De allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken m.m. (vpk) 56 Statsskuld- ochkreditpoliliken (m) ............................... 61 Statsskuld- ochkreditpolitiken (c, fp) ......................... 62 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inom den offentliga sektorn (vpk) 63 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inom den offentliga sektorn (m, c,fp) ......................................................................... 63 Övergång till flerårigabudgetperioder och vidgade ramar för kom munerna (vpk) ............................................................ 64 Denkommunala beskattningsrätten av juridiska personer (vpk) 64 10. Den kommunala beskattningsrätten av juridiska personer (m) .. 65