bet · G701LU16 · 1983-12-31 00:00:00 — Först genom att ge de boendemöjlighet att äga sin lägenhet uppnår man den nödvändiga valfriheten i boendet. Utskottet vill tillägga att ett direkt ansvar för bostadengenom ett ägande är av stort värde både för den enskilde lägenhetsinnehavarenoch för samhället. Genom egna arbetsinsatser kan nämligen den enskildenedbringa kostnaderna för sitt boende och samhällsekonomiskt sett är sparandeti egen bostad eftersträvansvärt. Införandet av ett system med ägarlägenheter skulle enligtutskottets mening således vara betydelsefullt från bostadspolitiskautgångspunkter, Ägarlägenhetsulredningen har i sitt betänkande visat att ettsådant system mycket väl kan infogas i den nuvarande fastighetsrättsligalagstiftningen. Enligt utredningens förslag jämställs i huvudsak ägande avsmåhus med ägande av lägenhet, vilket är av vikt för möjligheten att fäinteckning i lägenheten. Regeringen bör därför på grundval av utredningensbetänkande LU1983/84:16 H förelägga förslag till lagstiftning omägarlägenheter. Vad utskottet anfört bör med bifall till yrkandena 1 imofionerna 926 och 2115 ges regeringen till känna, dels att utskottet under moment 1bort hemställa 1, beträffande ägarlägenheter att med bifall till motionerna1983/84:926 yrkande 1 och 1983/84:2115 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om att förslag till lagstiftning om ägarlägenheterbör föreläggas . 2, Ågarlägenheter (mom, 1) MartinOlsson, och (alla c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s, 7 som börjar med "har" och slutar med"och 2115," bort ha följande lydelse: I enlighet med uttalanden regeringsförklaringtillsattes ägarlägenhetsulredningen för att pröva frågan om defastighetsrättsliga förutsättningarna för att skapa möjligheter att ägalägenheter i flerbosladshus. Utredningen har i sitt betänkande visat att det ärmöjligt att införa etl system med ägarlägenheter i vårt land motsvarande desystem som finns i flera andra europeiska länder. Vid remissbehandlingen avbelänkandet har olika synpunkter både för och emot ett system medägarlägenheter framkommit. När (LU 1983/84:4) behandlade eltmotionskrav om införande av ägarlägenheter framhölls av lagutskottetscenterpartister i en till utskottets betänkande fogad reservation att medledning av betänkandet och de inkomna remissyttrandena borde beredningsarbetetinom regeringens kansli fullföljas för att klarhet skall erhållas om behovet avoch för- och nackdelar med ett system med ägarlägenheter. Enligt reservanternafanns det därför inte då anledning för att i enlighet medmotionsyrkandet begära att ett system med ägarlägenheter skulleinföras. Situationen har förändrats sedan fattade sittbeslut , I ett frågesvar i har nämligenbostadsministern förklarat att regeringen inte anser att det finns anledningatt ytterligare överväga frågan om införande av en sådan upplåtelseform. Eftersom regeringen alltså inte har för avsikt attfullfölja beredningsarbetet gällande ägarlägenhetsutredningens belänkande börriksdagen , enligt utskottets mening, göra ett uttalande om attberedningsarbetet bör fullföljas så att en fullständig bedömning kan göras ombl. a, de fasfighetsrättsliga och prakfiska förutsättningarna för införande avett sådant syslem, liksom mofiv för att öka möjligheterna att äga sin bostad.Även behovet och lämpligheten av ett system med ägarlägenheter frånbostadspolitiska synpunkter måste belysas liksom den skattemässiga behandlingenav och de ekonomiska förutsättningarna för systemet. Det bör bli en uppgift förden tillsatta LU 1983/84:16 12 bostadskommitténatt pröva ett system med ägarlägenheter från bl, a, bosladspolifisk synpunkt. med anledning av mofionerna 1983/84:926 yrkande 1 och 1983/84:2115yrkande 1 anfört om vikten av att beredningsarbetet gällandeägarlägenhetsutredningens betänkande fullföljs bör ges regeringen till känna. delsatt utskottet under moment 1 bort hemställa att medanledning av motionerna 1983/84:926 yrkande 1 och 1983/84:2115 yrkande 1 somsin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört om fullföljande avberedningsarbetet gällande ägarlägenhetsutredningens betänkande, 3.Möjlighet att inteckna bostadsrätt (mom. 2) (), (), AllanEkström (m), (), (), () ochSten i (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "avslåmotionsyrkandet." bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det i regel är svårt att få lån för förvärvav bostadsrätt på lika gynnsamma villkor som gäller vid förvärv av småhus medäganderätt. En orsak lill skillnaden i lånevillkor är att bostadsrätten ansesha ett sämre värde som pant, eftersom den inte kan intecknas. Enligt utskottelsmening har upplåtelseformen bostadsrätt i likhet med småhusägandet betydandefördelar från både samhällsekonomisk och familjeekonomisk synpunkt. Det finnsdärför skäl för att ytterUgare stärka bostadsrättens värde som kredilsäkerhet.Utskottet anser sålunda att det är angeläget att frågan om möjligheterna attinteckna bostadsrätt utreds, 1det av utskottet förordade utredningsarbetet bör tas upp frågan om behovet avetl inleckningsförfarande beträffande bostadsrätter. Vidare bör redovisas deformella möjligheterna att införa ett sådant förfarande samt kostnadernahärför. Detsamma gäller följderna i övrigt på bostadsmarknaden av införandetav ett inteckningssystem. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämmaformerna för utredningsarbetets bedrivande. anfört bör med bifall till yrkande 3 i motion 926 ges regeringen tillkänna, delsatt utskottet under moment 2 bort hemställa 2, beträffandemöjlighet att inteckna bostadsrätt att med bifallfill motion 1983/84:926 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning av möjligheten att inteckna bostadsrätt. LU1983/84:16 13 Vissa frågor rörande övergång från hyresrätt tittbostadsrätt (mom, 3) , ,och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s,9 som börjar med "Som framgår" och slutar med"detta hänseende," bort ha följande lydelse: Utskottet anser liksom motionärerna alt det är angelägetall ytleriigare öka möjligheterna att ombilda hyresfastigheter lill fastighetermed bostadsrätt. Som framhålls i motionen är det inte ovanligt attflerbosladshus innehåller tre eller fyra lägenheter. För alt underlättaombildning till bostadsrätt i denna typ av hus bör, som ett första steg påvägen, ändring ske i bostadsrättslagen i vad avser kravet på minsta antalmedlemmar i en bostadsrättsförening. Utskottet delar mofionärernas uppfattningatt antalet medlemmar i fortsättningen bör uppgå till minst tre, i stället somf, n, minst fem, I konsekvens härmed bör även bestämmelsen i 65 §bostadsrältslagen om skyldighet i vissa fall för bostadsrättsförening alt trädai likvidation ändras. Även när det gäller hus som ägs av de allmännyttigabostadsföretagen bör ombildningar underlättas genom att man undantar dessaföretag från förbudet mot dubbelupplålelse. Företaget kan därmed övergångsvisinneha de lägenheter med bostadsrätt där de boende inte vill bytaupplåtelseform. Några särbestämmelser för att tillförsäkra de kvarboendehyresgästerna rättsskydd i dessa fall är enligt utskottets mening inteerforderliga. Inte heller i övrigt anser utskottet att det skulle medföra någranackdelar om förbudet mot dubbelupplåtelse hävdes, såvitt avser deallmännyttiga bostadsföretagen. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till yrkande2 i motion 926, De förordade lagändringarna bör träda i kraft , dels att utskottet under moment 3 bort hemställa 3, beträffande vissa frågor rörandeövergång från hyresrätt titt bostadsrätt attriksdagen med anledning av motion 1983/84:926 yrkande 2 antar följande Lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) Härigenom föreskrivs att 2§, 43§och 65 § bostadsrältslagen (1971:479)' skall ha nedan angivna lydelse. ' Lagen omtryckt 1982:353. Nyttjanderätt enhgt 1 § får upplåtas endast avbostadsrättsförening. Upplåtelse får icke ske till annan än medlem iföreningen. Medlems rätt i föreningen pä grund av upplåtelse kallasbostadsrätt. En kommun lill vilken bostadsrätt skall anses upplåtenenligt bostadsanvis-ningslagen (1980:94) förvärvar medlemskap i föreningengenom upplåtelsen. En lägenhet som är upplåten med En lägenhet som är upplåten med hyresrättfår inle upplåtas med bo- hyresrätt får inte upplåtas med bo- stadsrätt så länge hyresförhållandet består. Upplåtelse av bostadsrätt får dock ske, om mindre än återstår av hyrestiden och hyresvärden och hyresgästen är ense om att hyrestorhällandet skall upphöra utan att hyresrätten överlåts till någon annan. stadsrätt så länge hyresförhållandet beslår. Upplåtelse avbostadsrätt får dock ske, om mindre än återstår av hyrestiden ochhyresvärden och hyresgasten är ense om att hyresförhållandet skall upphöra utanall hyresrätten överläts till någon annan. Upplåtelse av bostadsrätt får ävenske av en lägenhet som ingår i en av ett allmännyttigt bostadsföretag ägdfastighet. Med bostadslägenhet avses lägenhet som är avsedd att helt eller tillicke oväsentlig del användas som bostad. För registrering av bostadsrättsförening fordras attföreningen har minst fem medlemmar samt all den antagit stadgar och utsettstyrelse och revisorer. För registrering av bostadsrättsförening fordras att föreningenhar minst tre medlemmar samt att den antagit stadgar och utsett styrelse ochrevisorer. Bestämmelserna i 70-95 §§ lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar äger motsvarande tillämpning i fråga om bostadsrättsförening. 71 och 75 föreskrives för det fall antalet föreningsmedlemmar nedgåttunder det i 5§ föreskrivna lägsta antalet skall i bostadsrättsföreningtillämpas, om antalet medlemmar eller antalet bostadsrättshavare nedgått under/em.Vidare skall vad i 83 § sägs om insatskapital i stället gälla inträdesavgift,grundavgift och upplåtelseavgift i bostadsrättsförening. Bestämmelserna i 70-95 §§ lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar äger motsvarande tillämpning i fråga om bostadsrättsförening. 71 och 75 §§ föreskrivs för det fall antalet föreningsmedlemmar nedgått underdet i 5§ föreskrivna lägsta antalet skall i bostadsrättsförening tillämpas, omantalet medlemmar eller antalet bostadsrättshavare nedgått under tre. Vidareskall vad i 83 § sägs om insatskapital i stället gälla inträdesavgift,grundavgift och upplåtelseavgift i bostadsrättsförening. Denna lag träder i kraft ,