bet · G701AU18 · 1983-12-31 00:00:00 — att med bifalltill motion 1983/84:2045 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 3.Fortsatta förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen (mom. 3) Lars-OveHagberg (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 7sombörjar "De förändringar" och slutar "gjorda uttalandena"bort ha följande lydelse: Förslagenom arbetslöshetsersättningarna i den föreliggande propositionen 126 och i densenare propositionen 150 är initierade av en rad framställningar som underloppet av har inkommit till från myndigheteroch organisationer, däribland Arbetslöshetskassornas samorganisation. Detframgår av vad som anförs i proposition 126 (s. 30) att framställningarna skallanses behandlade genom de förslag som har lagts fram i den propositionen. Mankan härav dra slutsatsen att framställningarna - i den mån de intetillgodosetts genom förslagen i propositionerna 126 och 150 - inte kommer attleda till någon ytterligare åtgärd från regeringens sida. Dettainnebär att regeringen har lagt åt sidan bl. a. förslag från Samorganisationensom, om de genomförs, har stor betydelse för både de arbetande och de arbetslösa.Det gäller frågor som sammankoppling av ersättningsnivåerna medlöneförändringarna, slopande av karensdagarna, förlängd ersättningsrätt förarbetstagare och vissa uppmjukningar av arbetsvillkoret, bl. Enfortsatt reformering av arbetslöshetsförsäkringen bör ske i enlighet med vadSamorganisationen har hemstäHt, och regeringen bör sålunda utan dröjsmål läggafram förslag till realiserande av de begärda förbättringarna av försäkringen. debatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande fortsatta förbättringar avarbetslöshetsförsäkringen att med bifall till motion 1983/84:2679 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1983/84:18 22 Utvärdering av arbetsmarknadspolitiken (mom. 4) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "I anslutning" och slutar "behandladedelen" bort ha följande lydelse: ParaUellt med en fortgående nivåhöjning av den öppnaarbetslösheten har AMS andel av den totala sysselsättningen vuxit snabbt underhela . Särskilt har antalet personer sysselsattai permanenta arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat. AMS har på detta sätt fåttstörre och större uppgifter inom ramen för sysselsättningspolitiken.Inlåsningseffekterna på arbetsmarknaden ökar med antalet konstlade arbetstillfällen.AMS möjligheter att effektivt bidra till strukturomvandlingen och medkortsiktiga konjunkturutjämnande sysselsättningsinsatser blir mindre när verketåläggs allt större reguljära sysselsättningsuppgifter. AMS åtgärdsarsenal för att skapa konstlad sysselsättninghar byggts ut. Förutom de traditionella insatsmedlen arbetsmarknadsutbildningoch beredskapsarbeten har nya metoder som håller människor iAMS-sysselsättning fillkommit. Generella lönesubvenfioner, särskildasubventioner för de fasta jobben i den offenfiiga sektorn, flaskhalsutbildning,beredskapsarbeten i kombination med utbildning, ungdomslag och särskildaungdomsprojekt är exempel på detta. Den väldiga satsningen på AMS-politiken har negativaeffekter eftersom den skapar trögrörlighet och därmed gör ett växande antalmänniskor mindre tillgängliga på den reguljära arbetsmarknaden. AMS-insatsernasfinansiering har blivit en tung börda för företag och enskilda vars skatteroch avgiftsbelastning ökat starkt som AMS-sysselsättningen vuxit ut.Detta har självklart bidragit negativt till utvecklingen av arbete ochproduktion. Förutsättningarna för investeringar, tillväxt och fler arbetstillfällenhar försämrats. De enskilda människorna bibringas en falsk trygghetskänsla.Riskerna för att det på arbetsmarknaden uppstår ett permanent B-lag äröverhängande. Effekterna av arbetsmarknadspolitiken skall belysas genomden forsknings- och utredningsverksamhet som initieras av EFA, dvs.delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning. Genom EFA:s försorg harhittills publicerats två betänkanden (SOU 1974:29 och 1978:60); eft tredje äraktuellt för publicering. Vidare tog revisorer under förra delen av1970-talet upp effekten av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder somgranskningsärende (se revisorernas verksamhetsberättelse för , s.116f.). Härigenom har framkommit en värdefull belysning av skilda åtgärderseffekter för individ och samhälle. Det har dock endast gällt begränsade fält avarbetsmarknadspolitiken, såsom yrkesmässig och geografisk rörlighet.Materialet hgger nu också ganska långt tillbaka i fiden. Som ovan framhållitshar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna numera fått en helt annan omfattning AU1983/84:18 23 Därför är det angeläget att fåklarlagt vilka effekter dessa åtgärder får på den reguljära arbetsmarknaden.Det kan konstateras att en utvärdering av de fulla effekterna påarbetsmarknaden av den förda arbetsmarknadspoHfiken inte har gjorts, och ensådan utvärdering bör således sättas i gång. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande utvärdering avarbetsmarknadspolitiken attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:2681 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidragen till arbetslöshetskassorna (mom. 5) (), (), (), (), (), IngvarKarlsson i (c) och () anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar "De statsbidragsfrågor" och slutar"av utskottet" bort ha följande lydelse: Det nya bidragssystem som infördes vid årsskiftet1982-1983 avsåg att ge arbetslöshetskassorna täckning av deras utgifter till . Det har emellertid i praktiken visat sig att kompensationen uppgår till . Därmed kan arbetslöshetsförsäkringen knappast sägas vara en försäkring ivedertagen mening. Vid reformering av arbetslöshetsersättningarnafastställdes en bidragsnivå som motsvarade i genomsnitt av kassornasutgifter. Därmed bevarades i rimlig grad arbetslöshetsförsäkringensursprungliga karaktär av en försäkring för inkomstbortfall på grund av arbetslöshet.Den ordning som infördes och kom att gälla under andra halvåret1982 innebar en genomsnittiig statsbidragsnivå av vilket motiverades medatt de som har ett arbete bör visa sin solidaritet med kamrater som saknararbete genom att ta på sig en något höjd avgift till sina arbetslöshetskassor.Denna fördelningspolitiska motivering sammanfaller med det önskvärda i attbehålla inslaget av försäkring där medlemmarna får vara med att genomavgifterna ta ett ansvar för kostnadsutvecklingen inom kassorna. Ett tredjemotiv för att sänka statsbidragen till kassorna är att en sådan åtgärd ger enpåtaglig besparingseffekt i statsbudgeten utan att den leder till särskiltkännbara avgiftshöjningar för kassamedlemmar. Det synes vara tekniskt okomplicerat att införa denstatsbidragsnivå som här förespråkas redan från den 1 juH i år.Författningsmässigt bör det vara möjligt att repliera på den bidragsförordningsom gällde (SFS 1982:434 i den ursprungliga lydelsen).Regeringen bör med andra ord bemyndigas att tillämpa de grunder förstatsbidragsgivningen till arbetslöshetskassorna som antogs av påvåren 1982. AU 1983/84:18 24 dels att utskottets hemstäHan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande statsbidragen till arbetslöshetskassorna attriksdagen med bifall till motionerna 1983/84:2092,1983/84:2528 yrkande 1,1983/84:2680 yrkande 1 och 1983/84:2681 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 6.Vård av eget barn (mom. 10) (), i (c)och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11som börjar "Frågan om" och slutar "föreliggande delar" bortha följande lydelse: Vårdav egna barn i hemmet bör värderas på likartat sätt som vårdarbete i t. ex.barndaghemmen. I annat faH kommer de föräldrar som exempelvis på grund avotillräckligt utbyggd barntiHsyn själva tagit hand om barnen i enbesvärlig situation när de söker sig ut på arbetsmarknaden. I regel är detfråga om kvinnor, som går ut i förvärvslivet efter förändringar ifamiljesituationen eller för att återuppta ett tidigare yrkesarbete. Kan deinte genast erbjudas arbete registreras de visserligen som arbetslösa, men desaknar vanligen rätt till arbetslöshetsersättning. mening är det en rättvisefråga att vård av egna barn i hemmetjämställs med förvärvsarbete och således kvalificerar till kontantarbetsmarknadsstöd. En tidsgräns bör sättas med hänsyn till barnets ålder.Denna gräns bör inte vara för snäv utan kvalifikafionsrätten bör gälla tillsbarnet har fyllt , dvs. samma ålder som gäller för rätten för föräldraratt få förkortad arbetstid. Medhänsyn till vad som förordats görs i hemställan ett tillägg fill 6 8 iregeringens förslag fill ändring av lagen om kontant arbetsmarknadsstöd. dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse: 10. beträffande vård av eget barn m. m. att med bifallfill mofion 1983/84:2680 yrkande 2 samt med anledning av regeringens förslagoch motion 1983/84:2507 yrkande 9 dels antar 6 8 i det tillpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, dels antar 6 8 i propositionens förslag till lag omändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd i följande som Reservanternasförslag betecknade lydelse: 68 Rätt till kontant arbetsmarknads- Rätt till kontant arbetsmarknads- stöd föreligger, om denarbetslöse stöd föreligger, om den arbetslöse AU1983/84:18 25 Regeringens förslag Reservanternas förslag under en ramtid av under en ramtid av tolvmånader före arbetslöshetens in- före arbetslöshetens inträdeutfört förvärvsarbete i minst trade utfört förvärvsarbete (arbetsviHkor). Härvid (arbetsvillkor). Härvid tas hänsyn endasttill månad då för- tas hänsyn endast till månad då förvärvsarbete utförtsminst . värvsarbete utförts minst . Medförvärvsarbete skall i detta avseende jämställas vård av eget barn som intehar fyllt . Tid då förvärvsarbete har utförtsfår icke räknas mer än en gång för uppfyllande av arbetsvillkoret. Svårigheter med barntillsyn (mom. 11) (vpk) anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar "Dessutom behandlas" och slutar"ovan anförda" bort ha följande lydelse: Enligt huvudregeln skall en förälder som sökerarbetslöshetsersättning ha barntillsynen ordnad för normalt dagtidsarbete.Därmed anses sökanden uppfylla villkoret att stå till arbetsmarknadensförfogande, dvs. vara oförhindrad att ta ett erbjudet arbete. Från huvudregeln görs i tillämpningen redan nu vissaeftergifter, och i propositionen förordas att man fortsätter på den vägen. Detbör sålunda -utan ingrepp i lagstiftningen - i tillämpningen vara möjligt attmedge ersättning särskilt i det fall att en förälder vid ofrivilligarbetslöshet oförskyllt går miste om sin barnomsorgsplats. Det är ett steg irätt riktning, men det framgår också av propositionen att ersättningsrättenfortfarande kommer att gå förlorad i situationer av det slag det här gäHer ochatt omfattningen av ersättningsrätten dessutom får bero på kommunernas sätt atthantera sina regler om förtur tiH barnomsorgsplats och om rätt att behållasådan plats vid arbetslöshet. Enligt utskottets mening kan det inte godtas att rättentill arbetslöshetsersättning för föräldrar - i regel mödrarna - i vissomfattning tillåts skifta från kommun till kommun beroende av inte bara denomfattning i vilken barnomsorgen är utbyggd i resp. kommun utan också de reglersom lokalt tillämpas vid tilldelningen av platser. Över huvud taget går detinte att acceptera att en arbetstagare skall behöva gå miste om sin rätt tillarbetslöshetsersättning enbart av det skälet att samhället inte kan erbjudabarntillsynsplats. Det låter sig sägas att dessa problem skall lösas inombarnomsorgens ram. Men till dess den kommunala barnomsorgen är fullt utbyggdkommer orättvisorna med föräldrars olika rätt till ersättning vid arbetslöshetatt kvarstå. Därför bör regeringen återkomma till med förslag tillentydiga regler om att arbetssökande som i övrigt är AU1983/84:18 26 berättigad till dagpenning från arbetslöshetskassa ellerkontant arbetsmarknadsstöd skall kunna erhålla sådan ersättning även omkommunal barnomsorg inte kan erbjudas. Vad utskottet anfört med anledning av propositionen ochmotion 428 bör delges regeringen. dels att utskottets hemställanunder 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande svårigheter med barntillsyn attriksdagen med anledning av propositionen i motsvarande del och motion1983/84:428 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Åtgärder mot utförsäkring (mom. 14) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 15 som börjar "Med regeringens" och slutar"åtgärd" bort ha följande lydelse: Om man vill komma till rätta med det ökande problemet medutförsäkringarna krävs att det kommer till nya jobb. Det förutsätter i sin turplanerade åtgärder för utbyggnad av både industri och den offentliga sektorneller med andra ord en politik för att sätta folk i arbete som harförespråkats av kommunisterna. I avvaktan på att en sådan polifik genomförs kan det sägasvara ett steg framåt att de som hotas av utförsäkring nu kan fåberedskapsarbete och därmed undgå situationen att bli utanarbetslöshetsersättning. Det är att märka att den arbetstagare som riskerarutförsäkring själv måste begära att bli anvisad beredskapsarbete. Det förefallervara en rimligare ordning att det är arbetsförmedlingen som tar initiativet ocherbjuder sådant arbete i syfte att förebygga utförsäkring. Detta förutsätteratt förmedlingen har beredskapsarbete att erbjuda i varje aktuellt fall. Föratt underlätta för arbetsförmedlingen och därmed för samhället att infriagaranfin mot utförsäkring bör deltagande i arbetsmarknadsutbildning jämställasmed förvärvsarbete fullt ut, dvs. utan den begränsning som nugäller. Om den situationen inträffar i det enskilda fallet att varkenberedskapsarbete eller arbetsmarknadsutbildning kan anvisas bör arbetstagarentillerkännas arbetslöshetsersättning . För de ersättningarsom utges i sådana fall bör arbetslöshetskassorna få full kostnadskompensationfrån staten. Det föreslås dels att ansluter sig till de ovanangivna riktlinjerna för att garantera beredskapsarbete åt var och en som hotasav utförsäkring, dels att regeringen begär förslag till erforderligaförfattningsändringar beträffande ersättningsrätten ocharbetsmarknadsutbildningen i nu berörda hänseenden. Med det anförda får syftet med motion 373 i denförevarande delen anses vara tillgodosett. AU1983/84:18 27 dels att utskottets hemställanunder 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffande åtgärder mot utförsäkring attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:870 samt med anledning av motion1983/84:373 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Företagares arbetslöshet m. m. (mom. 6, 7, 10 och 12) , ,och (alla m) anser I reservation 1 har vi förordat en översyn aversättningssystemet vid arbetslöshet med sikte på den framtida utformningen avarbetslöshetsförsäkringen. Som aktuella frågor för denna översyn har viangivit bl. a. situafionen för arbetslösa vid start av eget företag,ersättningsreglerna beträffande föräldrar som vårdat eget barn i hemmet samtavstängningsreglema för arbetstagare som frivilligt lämnar sina anställningar.Vår primära ståndpunkt är således att detta är frågor som snabbt bör tas upp iett utredningsarbete, och därför har vi inte ansett det påkallat att reserveraoss mot utskottets ställningstaganden till de motioner som särskilt behandlarde angivna frågorna. Lagförslagen i prop. Lag om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring' debatt 12, 13, 21, 24, 30, 32,97och 9988 samt mbriken närmast efter 96 8 skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas tvånya paragrafer, % a och % b 88, av nedan angivna lydelse. Dagpenning får, om inte medger undantag, ej utges för lördag eller söndag. Dagpenning får ej utges för söndag.För helgdag som ej infaller samt för påskafton, pingstafton,, och nyårsafton får dagpenning utges endast omdagpenning utgår för minst två ytterligare dagar under samma kalendervecka ochen arbetslös dag infaller före eller . Dagpenning får ej utges för tidunder vilken försäkrad uppbär föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om aHmänförsäkring. Dagpenning får icke utgå förrän denförsäkrade av varit (karensvillkor). I karenstid inräknas endast dag för vilkendagpenning skulle utgått, om karenstiden gått till ända. Ifråga om medlem som före arbetslöshetens inträde haftsin huvudsakligaförsörjning genom verksamhet som självständig företagare fårerkänd arbetslöshetskassa föreskriva en karenstid . Därvidskall den tid inom vilken karenstiden beräknas förlängas i motsvarande omfattning. Sedan försäkrad erhållit ålderspension skall han ellerhon, när ansökan om ersättning därefter första gången görs under verksamhetsåret,inplaceras i avdragsklass en- Sedan försäkrad erhållit ålderspension skall han ellerhon, när ansökan om ersättning därefter första gången görs under verksamhetsåret,inplaceras i avdragsklass en- Lagen omtryckt 1982:432. AU 1983/84:18 ligt en av faststäHdpensionsavdragstabell. Dagpenning skall, sedan den fastställts enligtbestämmelserna i 208 första stycket, nedsättas med det mot avdragsklassensvarande avdragsbeloppet. Ersättning som understiger för dag utbetalasej. ligt en av arbetsmarknadsstyrelsenfaststäHd pensionsavdragstabell. Dagpenning skall, sedan den fastställtsenligt bestämmelserna i 208 första stycket, nedsättas med det motavdragsktassen svarande avdragsbeloppet. Ersättning som understiger tiokronor för dag utbetalas ej. Rätten till ersättning upphör, närden försäkrade börjar uppbära ålderspension med en tjänstetidsfaktor somuppgår tiH 0,8 eller mer och pensionen utgår på grund av förvärvsarbete. Vadsom nu har sagts gäller dock inte tiHäggspension i form av ålderspension enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. Ersättning till försäkrad som regelbundet utfördeltidsarbete under veckor då han i övrigt är arbetslös, utgår med högst 50dagpenningbelopp. Arbetslöshetskassan får dock för enskild medlem medge attantalet belopp ökas till 150. Om medger det, ochsärskilda skäl föreligger, kan det antal dagpenningbelopp som skall utgå tillmedlemmen ökas ytterligare. För en försäkrad som regelbundet utför deltidsarbeteunder veckor då han i övrigt är arbetslös/dr, om det finns särskilda skäl, regeringeneller, efter regeringens bestämmande, föreskrivabegränsningar i ersättningsrätten. Är det sannolikt att arbete somavses i 29 8 skulle ha varat eller mer än fem men högst tiodagar eller , utgör avstängningstiden fem, tio respektive 20ersättningsdagar. I avstängningstiden inräknas endast dagar för vilkakarenstid skulle ha tillgodoräknats eller dagpenning skulle ha utgått, omavstängningen inte hade skett, eller dagar under vilka den försäkrade harutfört förvärvsarbete. Den totala avstängningstiden får dock inte överstiga 14,28 respektive . Inträffar under avstängningstidenförhållande som avses i 29 8, beräknas ny avstängningstid i enlighet medbestämmelserna i första stycket, om inte den nya avstängningstiden ryms inomden löpande avstängningstiden. Är det uppenbart att en försäkrad ej vill antaga lämpligtarbete, såsom då den försäkrade vid upprepade tillfällen har avvisat erbjudetsådant arbete, skall den försäkrade vara avstängd till dess han eller hon ut- Är det uppenbart att en försäkrad ej vill antaga lämpligtarbete, såsom då den försäkrade vid upprepade tillfäHen antingen har avvisaterbjudet sådant arbete eller lämnat sitt arbete frivilligt utan giltig anled- Senaste lydelse 1982; 1220. AU1983/84:18 30 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse fört förvärvsarbete under 20 dagar.ning, skall den försäkrade \aia avstängd till dess han eller hon utförtförvärvsarbete . Avstängningstiden räknas från dendag då det förhållande som anges i 29 8 inträffat. 32 8 Ansökan om ersättning göres Ansökan om ersättning göres skriftligen hos arbetslöshetskassan. Vid ansökningen skall fogas intyg Vid ansökningen skall fogas intyg av arbetsgivare om den försäkrades av arbetsgivare om den försäkrades arbetsförhållanden samt de upp- arbetsförhållanden samt de upp gifter i övrigt som behövs för bedö- gifter i övrigt som behövs för bedö mande av den försäkrades ersätt- mande av den försäkrades ersätt ningsrätt, ningsrätt. Kan sådant intyg endast medstora svårigheter införskaffas, får arbetsförhållandena och övriga uppgifterstyrkas på annat sätt. Intyg och övriga uppgifter skall förvaras bland kassanshandlingar. Arbetsgivare skall på begäran utfärda intyg som avses i förstastycket enligt formulär som fastställts av . Talan mot arbetslöshetskassas Överklagande av arbetslöshets- ocharbetsmarknadsstyrelsens be- kassas och arbetsmarknadsstyrel- slut sens beslut w.w. Beslut av en erkänd arbetslöshetskassai ärenden om försäkring enligt denna lag skall omprövas av kassan, om detbegärs av en försäkrad som beslutet angår och beslutet inte har meddelats medstöd av96b§. Vid omprövningen får beslutet inte ändras till denförsäkrades nackdel. Även om begäran om omprövning intehar framställts, skall arbetslöshetskassan ändra beslutet i ett ärende omförsäkring enligt denna lag som har fattats av kassan och inte har prövats avarbetsmarknadsstyrelsen, I. om hes lutet på grund av skrivfel, räknefel ellerannat sådant förbiseende innehåller uppenbar oriktighet, 2. ombeslutet har blivit oriktigt på grund av att det har fattats på uppenbartfelaktigt eller ofullständigt underlag, 3. ombeslutet har blivit oriktigt på grund av uppenbart felaktig rättstillämpningeller annan liknande orsak. Ändring behöver inte göras om oriktigheten är av ringabetydelse. Ett beslut får inte ändras till den försäkrades nackdel,om den beslutade förmånen har förfallit till betalning och inte heller iannat fall om det finns synnerliga skäl mot det. Ändring enligt denna paragraf får inte ske sedan mer förflutit från den dag då beslutet meddelades. Ändring får dock ske ävenefter utgången av . om det först därefter har kommit fram att beslutethar fattats på uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag eller om detfinns andra synnerliga skäl. Talan mot beslut av erkänd arbetslöshetskassa föres genombesvär hos . Beslut av en erkänd arbetslöshetskassa får överklagas hosarbetsmarknadsstyrelsen genom besvär. Kassans beslut får dock inte överklagasinnan kassan har omprövat sitt beslut enligt 96a§. Överklagas ett beslut innandet har omprövats skall överklagandet anses som en begäran om omprövningenligt den paragrafen. 99 8 Besvär skall inges till denmyndighet eller det organ som har meddelat beslutet. Den omständigheten attbesvären ingivits eller insänts direkt till den myndighet som har att prövabesvären utgör dock ej hinder för besvärens upptagande till prövning, omde.inkommit före besvärstidens utgång. Beträffande tid för anförande av besvärgäller även i fråga om erkänd arbetslöshetskassas beslut bestämmelserna i 12 8andra stycket förvaltningslagen (1971:290). Besvär överarbetsmarknadsstyrelsens beslut om vägrad registrering föres sist inom tvåmånader från beslutets dag. Vad som sägs i denna paragraf om besvär skall itillämpliga delar gälla en begäran om omprövning enligt 96a§. AU1983/84:18 32 Kassas beslut och arbetsmarknadsstyrelsensbeslut enligt denna lag länder till omedelbar efterrättelse, om ej annatangivits i beslutet eller bestämmes av myndighet som har att pröva beslutet. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 96 a och 97 88 tillämpas inte påbeslut som har meddelats före ikraftträdandet. Bestämmelserna i 96 b 8 om ändring av beslut tillämpasäven på beslut som har meddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' dels att10 och 17 88 skall upphöra att gälla, dels att 1, 6, 8, 9, 12-15, 24, 27, 30, 31 och 33 88 samtmbriken närmast efter 308 skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 30 aoch 30 b 88, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse