bet · G701KU13 · 1983-12-31 00:00:00 — (fp) hemställs att antar följande lydelse av 4kap. 12 8 riksdagsordningen: 12 §Utskott skall----- är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningareller yttranden som sägs i 10 8 skall dock vara offentligt om minst entredjedel av utskottets ledamöter så begär. Frågan om offentligautskottsutfrågningar behandlades av grundlagberedningen i dess slutbetänkande(SOU 1972:15). Grundlagberedningens majoritet avstod från att lägga framförslag om sådana utfrågningar. positionen (1973:90) innehöll ilikhet med grundlagberedningens förslag ej heller några bestämmelser omoffentliga utskottsutfrågningar. Vid grundlagspropositionens behandling i förelågmotioner (fp, m) Om rätt för utskotten att anordna offentliga utfrågningar.Konstitutionsutskottet (KU 1973:26) avstyrkte motionerna och framhöll bl. a.att utskotten ofta arbetar under stor tidspress. Det är därför av vikt attutskottens verksamhet inte fördröjs, vilket skulle kunna bli följden omoffentliga utskottsutfrågningar skulle bli ett reguljärt inslag iberedningsarbetet. Däremot var det enligt KU:s uppfattning självklart att ävensådana upplysningar som riksdagsutskotten erhåller vid muntliga genomgångar ochsedan lägger till grund för sina ställningstaganden bringas till offentligkännedom. I en reservation (fp, m) framhölls bl. a. att offentligautfrågningar i utskott skulle kunna berika arbete och denoffentliga debatten. Enligt reservationens mening skulle allmänhetens intresseför riksdag och politik öka om viktiga utfrågningar i kunde skeoffentligt. Därmed stiger också intresset för kammardebalten i ärendet.Riksdagen följde utskottets förslag. Motioner av samma eller liknande innebörd har därefterframlagts i . Utskottet (senast KU 1982/83:14) har då avstyrktmed hänvisning till sitt ställningstagande i samband med grundlagsreformen ocholika pågående översyner av arbetsformer. Reservationer har i allmänhetförelegat från utskottets ledamöter från moderata samlingspartiet ochfolkpartiet. KU1983/84:13 12 Pågående beredningsarbete rörande vissa grundlagsfrågor m.m. Frågorna om den gemensammavaldagen, förlängning av mandatperioderna och extra val m. m. behandlades inomden s. k. grundlagskommittén (SOU 1981:15). 1 de centrala utredningsfrågornablev kommittén inte enig. På inbjudan av dåvarande statsministern hölls underhösten 1981 överläggningar mellan företrädare för de fem riksdagspartierna.Efter överläggningarna konstaterades att det saknades förutsättningar för ettdefinitivt ställningstagande i de grundläggande författningsfrågor därgrundlagskommittén varit splittrad. a. hade frågorna inte kunnat diskuterastillräckligt inom partiorganisationerna. Till detta kom att resultatet avutredningsarbete som pågick inom andra kommittéer påverkade frågornas lösning.Det av grundlagskommittén inledda arbetet skulle emellertid fortsättas inom ensärskild beredning med sikte på en reform som skulle kunna taställning till i anslutning till val. Den fortsatta beredningen avgrundlagsfrågorna pågår f. n. inom i en arbetsgrupp (Ju1981:6) för grundlagsfrågor. I arbetsgruppen ingår justitieministern, som ledergruppens arbete, och företrädare för de fem riksdagspartierna. I första handskall arbetsgruppen ta upp den gemensamma valperioden och mandatperiodenslängd, vilken verkan som extra val till bör ha för kommande val (dets. k. upplösningsinstitutet) samt därutöver regeringsbildningen och regeringensbeslutsformer. För att stimulera till en allmän debatt, särskilt inompartierna, publicerade arbetsgruppen ett diskussionsunderlag.Den gemensamma valdagen och andra grundlagsfrågor, med en redovisning av vissaalternativa lösningar beträffande valdagen, mandatperioden samtupplösningsinstitutet. En sammanfattande redogörelse för de alternativa förslagsom arbetsgruppen där presenterade återfinns i konstitutionsutskottetsbetänkande KU 1982/83:9, s. 18. Under arbetets gång har enligt vad utskottet erfaritaktualiserats vissa ytterligare frågor med anknytning till RF ochriksdagsordningen. Det gäller bl. a. frågor rörande spärregeln vidriksdagsvalet, folkomröstningsinstitutet och offentliga utskottsutfrågningar. 1 detta betänkande behandlarutskottet sju motioner rörande vissa författningsfrågor, m. m. Motionerna harväckts under den allmänna motionstiden . underinnevarande har utskottet behandlat andra motioner med anknytning tillregeringsformen och successionsordningen (KU 1983/84:8) samt motioner angåendereligionsfrihetsfrågor (KU 1983/84:12). I mofionerna 1982/83:186 av m. fl. (c) och1982/83:1139 av () tas upp frågor om utlandssvenskarnasrösträtt, m. m. KU1983/84:13 13 båda motionerna yrkas att rösträtten skall slås fast igrundlag. Den sistnämnda motionen innehåller också yrkanden rörande vallagensregler om s. k. särskild röstlängd och om en utvärdering av denförsöksverksamhet med brevröstning i som ägde rum isamband med val. En översyn av bestämmelserna om utlandssvenskarnasrösträtt pågår f. n. inom 1983 års rösträttskommitté. Utskottet förutsätter attutredningen är oförhindrad att pröva också den fråga om grundlagsreglering sommotionärerna tar upp. Motionerna 1982/83:186 och 1139, yrkande 1, får ansesbesvarade med vad utskottet anfört. Beträffande de frågor rörande vallagens regler om särskildröstlängd m. m. som tas upp i yrkande 2 i motion 1982/83:1139 vill utskotteterinra om att dessa regler på initiativ av vallagskommitté har revideratsmed giltighet fr. o. m. . Några mera genomgripande ändringargjordes emellertid inte eftersom folkbokföringskommitté ännu inte hadeavslutat sitt arbete. Det utredningsarbete rörande folkbokföringen som inleddesav kommitté har fortsatt i en ny utredning som enligt sina direktiv(Dir. 1983:28) skall utreda frågan om en förbättrad folkbokföring. I avvaktanpå resultatet av detta arbete bör enligt utskottets mening inte övervägasändrade regler om särskild röstlängd. Utskottet avstyrker således yrkande 2 imotion 1139. En utvärdering av försöksverksamheten vid val medbrevröstning i ingår i den tidigare nämndaröslrättskommit-téns uppdrag. Yrkande 3 i motion 1139 är därför redan tillgodosett. En översyn rörande rösträtten för vissa omyndigförklaradeefterlyses i motion 1982/83:1134 av m. fl. (vpk). Av utskottets redogörelse i recitavsnittet ovan underrubriken för vissa omyndigförklarade framgår att vid 1981/82års behandlat motioner rörande förmynderskapsregler iförhållande till bl. a. rösträttsreglerna. Sedan med anledning avmotionerna uttalat sig för en utvärdering av reglerna om förmynderskap ochgodmanskap har utredningen om barnens rätt (Ju 1977:08) genom tilläggsdirektivfått i uppdrag att företa en sådan utvärdering. Den i motion 1134 väckta frågan rörande vuxnautvecklingsstörda m. fl, får förutsättas bli belyst i det utredningsarbete somnu pågår. Del finns därför enligt mening inte skäl föratl ta initiativ till en översyn i andra former. Utskottet avstyrker såledesmotion 1982/83:1134. De övriga motioner som behandlas i detta betänkande haranknytning till den pågående beredningen av vissa grundlagsfrågor, m. m. somsker i en särskild arbetsgrupp under ledning av justitieministern. Enhuvuduppgift för arbetsgruppen är de frågor om den gemensamma valdagen,mandatperiodens längd m. m. som tas upp i motionerna 1982/83:691 av BertilFiskesjö m. fl. (c), 1982/83:1127, yrkande 5, av m. fl. (c)och 1982/83:1145 av m. fl. (fp). I arbetsgruppen har ocksåaktualise- KU1983/84:13 14 råts frågor som anknyter till ett par av de andra frågornasom tas upp i motionerna 691 och 1145, nämligen folkomröstningsinstilutet ochoffentliga utskottsutfrågningar, samt frågan om spärregeln vid riksdagsvaletsom las upp i mofion 1982/83:528 av m. fl. (vpk). Vidare har den imotion 1145 väckta frågan om ett ökat inslag av personval beröringspunkter medde frågor rörande valsystemet som arbetsgruppen bereder. Den pågående beredningen sker med sikte på att möjliggöraen reform som kan ta ställning till i anslutning till val.Enligt utskottets mening bör inte nu föregripa den särskildaarbetsgruppens ställningstaganden. Utskottet förordar att förklarar motionerna1982/83:691, 1127, yrkande 5, 1145 och 528 besvarade med vad utskottet anfört. 1. beträffandeutlandssvenskarnas rösträtt, m. m. attriksdagen förklarar motionerna 1982/83:186 och 1982/ 83:1139, yrkandena 1 och3, besvarade med vad utskottet anfört rörande pågående utredning samt avslårmotion 1982/ 83:1139, yrkande 2, 2. beträffanderösträtt för vissa omyndiga att avslår motion 1982/83:1134, 3. beträffandeden pågående beredningen av vissa grundlagsfrågor, m. m. attriksdagen förklarar mofionerna 1982/83:528, 1982/83:691, 1982/83:1127, yrkande5, och 1982/83:1145 besvarade med vad utskottet anfört om pågåendeberedningsarbete. Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),(), (), (), (vpk),() och (). beträffande rösträtt för vissa omyndigförklarade av NilsBerndtson (vpk) som anför följande: Som påpekas i motion 1982/83:1134 innebär gällandebestämmelser om omyndighetsförklaring att en del vuxna utvecklingsstörda, somhar omyndig- KU1983/84:13 15 hetsförklarats t. ex. då de inte kan sköta sin ekonomi,vid omyndighetsförklaringen berövas sin rösträtt trots att de är medvetna omsamhället, politiska parfier, styrelseskick m.m. Det är otillfredsställande att en grupp människor som pågrund av sitt handikapp har svårt med sin personliga omvårdnad, sin ekonomi ochliknande, men som i övrigt är medvetna om sin omvärld, inte skall kunna utövaen så fundamental rättighet som att kunna lägga sin röst för en polifik som deanser bäst tillvaratar deras intressen. Ett accepterande av rådandeförhållanden bidrar dessutom till att konservera ålderdomliga uppfattningar omutvecklingsstörda och deras handikapp. Detta motverkar dagens strävanden attöka möjligheterna för de utvecklingsstörda att utnyttja sin självklara rätt atti största möjhga utsträckning ta del av samhällslivet. Som framgår av vad utskottet anfört pågår f. n. påriksdagens initiativ ett utredningsarbete som förutsätts belysa den problemafiksom tas upp i motionen. kommunisterna kommer uppmärksamt attfölja detta utredningsarbete. minab/gotab 1983 77347