bet · G701JoU25 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:25 omstatsbudgeten för /85 såvitt avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1983/84:100 bilaga 11) I detta betänkande behandlas huvuddelen avförslagen under huvudtitel i budgetpropositionen 1984(prop. 1983/84:100 bilaga 11) med undantag för de anslag som är upptagna underavsnittet I Idrott, rekreation och turism som behandlas av kulturutskottet.Utskottets ställningstaganden till regeringens förslag rörande anslagen C 6.Prisstöd till jordbruket i norra , F 5. Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar, m. m. och H 12. Ätgärder mot försurningen reddvisas isenare betänkanden. Utskottet tar i förevarande betänkande - med deundantag som inledningsvis angetts - upp de förslag som regeringen framlagtunder huvudtitel. Förslagen rör jordbruksdepartementetm. m., jordbrukets rationalisering och jordbruksprisregleringen. Vidare avserde skogsbmk, fiske, service och kontroll samt utbildning och forskning.Huvuddelen av forskningsanslag och anslagen tillSveriges tas dock upp i den forskningspolitiska propositionen1983/84:107. Slutligen berör regeringens förslag miljövård och diverse andrafrågor. Ianslutning till budgetpropositionen behandlas ett 70-tal motionsyrkanden, framställdaunder den allmänna motionstiden. Utskottettillstyrker att kreditgarantiramen för jordbrukets rationalisering minskas från452 till 400 milj. kr. En minskning bör också ske av garantiramarna förträdgårdsnäringens rationaUsering med 10 milj. kr. och för rennäringensrationaUsering med 0,5 milj. kr. Kreditgarantiramen för inköp av avels- ochridhästar m. m. tas bort. Ramarnaför statsbidrag till jordbrukets rationalisering uppgår för /84till sammanlagt 50 milj. kr. Av samma skäl som redovisats förkreditgarantiramen kan bidragsramen minskas. För /85 föreslåsen total ram av 40 milj. kr. Motioner med yrkanden om upphävande av dettillfälliga förbudet mot byggande av djurstallar avstyrks. Denrörliga kredit av 150 milj. kr. som lantbruksstyrelsen f. n. disponerar förförvärv av mark från domänverket och skogsbolag föreslås minska till 75 1Riksdagen 1983/84. JoU 1983/84:25 2 för /85. Utskottetbiträder regeringens förslag att huvudmannaskapet för häst-avelsarbetet fr. o.m. förs över på hästavelsföreningarna. I sammanhangetframhåller utskottet att det finns anledning att väl förvalta det kulturarv somhästen och kunskapen om hästen utgör. Påskogsbrukets område förordar utskottet att anslaget till översikfiigaskogsinventeringar räknas upp med 9 milj. kr. och att 3 milj. kr. avsätts förbidrag till anläggning och skötsel av ädellövskogar. Bidraget till åtgärder ilågproducerande skogar räknas ned med 23 milj. kr. För investeringar iskogsplantskolor m. m. föreslås 55 milj. kr. vilket är en ökning med 10 milj.kr. Ifråga om fisket tillstyrker utskottet att medel avsätts för modern utrustningfill fiskeriundersökningsfartyget . Vidare föreslås viss ökning avanslaget fill fiskevårdsbidrag. För /85 föreslås också att 1milj. av statsmedeljtillskjuts för att avlöna den personal som sysslar medfiskeutredningar i vattenmål. För fill skrotning av fiskefartygföreslås 1,6 milj. kr. vilket är en ökning med 0,6 milj. kr. Underavsnittet service och kontroll ansluter sig utskottet till regeringens förslagatt statens lantbrukskemiska laboratorium upphör som självständig myndighet den1 och att lantbruksstyrelsen får ansvar för den lantbrukskemiskalaboratorieverksamheten. Ipropositionen föreslås en minskning av bidragen till djurens hälso- ochsjukvård med 4 milj. kr. till 40,5 milj. kr. För att få balans krävs härvid attuttaget av djursjukvårdsavgifter, som vid gällande avgiftsnivå kan beräknas bli15 milj. kr., uppgår till 30 milj. kr. Utskottet föreslår för sin del attavgiften bibehålls på nuvarande nivå och att anslaget fill djurens hälso- ochsjukvård i stället räknas upp med 15 milj. kr. Påmiljövårdens område tillstyrker utskottet bl. a. förslag om en ny nationalparkvid Stenshuvud i samt om viss utvidgning av Muddus nationalpark. Utskottetsställningstaganden till här ifrågavarande budgetförslag innebär sammanfattningsvisatt utskottet med ovan angivna undantag tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motionsyrkandena. Till betänkandet är fogat30 reservationer och 3 särskilda yttranden. 1.Jordbruksdepartementet m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslagunder punkterna A 1-A 4 (s. 12-14) och hemställer 1. att till / 85 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Lantbruksråd för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av , JoU 1983/84:25 3 3. att till Kommittéer m. m. för budgetåret1984/85 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att till Extra utgifter för budgetåret1984/85 anvisar ett reservationsanslag av . Jordbruketsrationalisering m. m. Regeringen har under punkt B 1 (s. 15-18) föreslagitriksdagen att till Lantbruksstyrelsen för /85 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1983/84:2048 av m. fl. (c)yrkas, med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:2045, att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sagts omlantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernas ansvar för kvinnosysselsättningeni glesbygderna. I motion 1983/84:2486 av och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökadeinsatser för energirådgivning inom lantbruksnämnderna. Regeringen föreslår att medel förlantbruksstyrelsens verksamhet för nästa budgetår beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Därvid har beräknats . för vissa uppgifter inom detekonomiska försvaret. Vidare har räknats medel för uppgifter i samband med attstyrelsen fr. o. m. får ansvaret för den lantbrukskemiskaverksamheten. Riksdagenhar fattat beslut om fortsatt stöd för åtgärder för att ersätta olja,m. 1983/84:62, NU 1983/84:9, rskr 1983/84:124) för perioden den 1januari 1984 - . Beslutet innebär bl. a. att medel för stödetför oljeersättande åtgärder fr. o. m. anvisas under ettreservationsanslag på statsbudgeten. Medlen anvisas över tolfte huvudtitelnsanslag Stöd för oljeersättande åtgärder, m. m. När det gällerenergirådgivningen till jordbruks- och trädgårdsnäringarna föreslårjordbruksministern i samråd med statsrådet att för /85totalt 2,5 milj. kr. förs över från nyssnämnda anslag till anslagen B 1 och B 2under huvudtitel. Utskottethar inte något att erinra mot de förslag som framlagts under förevarande punkt.Med hänsyn härtill och under förutsättning av bifall till JoU 1983/84:25 4 regeringensförslag om överföring av medel från tolfte huvudtiteln tillstyrker utskottetsåledes att anslaget till lantbmksstyrelsen för nästa budgetår förs upp med . Energirådgivningentill jordbruks- och trädgårdsnäringarna berörs i motion 2486 av (båda fp). Motionärerna anser att ifrågavarande rådgivning ärett viktigt inslag för åtgärder ägnade att effektivisera och förbättralönsamheten utan produktionshöjning. I nuvarande statsfinansiella läge är detdock inte rimligt att öka personalen vid lantbruksnämnderna med nyabefattningshavare. En ökning av verksamheten med energirådgivning måste skegenom omprioriteringar inom nämnderna. Det kan heller inte vara omöjligt attvidareutbilda personal till energirådgivande funktioner i en näring som man frånandra utgångspunkter är väl insatt i. Motionen utmynnar i denna del i enhemställan att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökade insatser för energirådgivning inomlantbruksnämnderna. Utskottetdelar uppfattningen att lantbruksnämndernas insatser på energirådgivningensområde visat sig fylla en stor uppgift. Det är givetvis angeläget att allamöjligheter tas till vara för att inom ramen för tillgängliga resurser utformarådgivningsverksamheten så ändamålsenligt som möjUgt. Utskottet vill emellertiderinra om att det i första hand åvilar lantbruksstyrelsen att inom givnaanslagsramar leda och övervaka verksamheten vid lantbruksnämnderna och ta deinitiativ som erfordras för att tillse att verksamheten utformas så rationelltoch effektivt som möjligt. Det ankommer sålunda på styrelsen att ange hur deanvisade medlen till energirådgivning skall användas för att tillgodose syftetmed desamma. Några närmare regler eller villkor härvidlag bör således inte fastställasav . Med hänsyn till vad här anförts anser utskottet att riksdageninte bör göra något sådant bindande uttalande som förordas i motion 2486(yrkande 1). Motionen avstyrks därför i denna del. Verksamheteninom lantbmksorganisationen berörs även i motion 2048 av m. (c) vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotion 2045 (c) anförts om lantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernasansvar för kvinnosysselsättning i glesbygderna. Motionärerna åsyftar därvid ettav jämställdhetskommittén i betänkandet Förvärvsarbete och föräldraskap (SOU1982:18) framlagt förslag att lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser böråläggas att ägna ökad uppmärksamhet åt arbetstillfällen för kvinnor inom resp. verksamhetsområden. Utskottethyser naturligtvis förståelse för motionens syfte att skapa ökad jämställdhet ifråga om kvinnors och mäns rätt till eget förvärvsarbete. För att uppnå dettakrävs kraftfulla åtgärder för att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden,bl. a. genom sysselsättningspolitiken. Vad gäller verksamheten inom lantbmks-och skogsvårdsorganisationerna har speciella beslut i hithörande frågor intetagits men självfallet har ifrågavarande JoU 1983/84:25 5 myndigheteratt iaktta de rekommendationer som allmänt utfärdats beträffande statligverksamhet och myndighetsutövning i vad avser jämställdhet mellan kvinnor ochmän, Utskottet vill emellertid fästa uppmärksamheten på att regeringen efterföredragning av statsrådet , som i denna fråga samrått medjordbruksministern, i årets budgetproposition (bilaga 12arbetsmarknadsdepartementet, s. 65 f.) i anslutning till jämställdhetskommitténsnyss behandlade synpunkter framhåller betydelsen av att lantbmks-nämnder ochskogsvårdsstyrelser ägnar särskild uppmärksamhet åt möjligheterna att skapasärskild sysselsättning för kvinnor. Medhänsyn till vad här anförts finner utskottet att syftet med nu behandladeyrkande i motion 2048 torde bli tillgodosett utan något särskilt initiativ frånriksdagens sida. Motionen bör därför kunna lämnas utan ytterligare åtgärd. 1. att till Lantbruksstyrelsen /85 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande lantbruksnämndernas energirådgivningatt avslår motion 1983/84:2486 yrkande 1, 3. beträffande kvinnosysselsättning i glesbygd att lämnarmotion 1983/84:2048 utan ytterhgare åtgärd. 3.Bidrag till jordbrukets rationalisering m. m. Regeringen har under punkt B 3(s. 18-20) föreslagit att 1. medge att under /85 statsbidrag beviljas tilljordbmkets rationalisering med sammanlagt högst , 2. till Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1983/84:1870 av m. fl. (s)yrkas att beslutar att investeringsstoppet inom animalieproduktionenupphävs i . I motion 1983/84:2486 av och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2-3), 2. att upphäver lagen om tillfälligt förbudmot byggande av djurstallar, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lantbmksstyrelsens möjligheter att jämka mellande olika ändamålen inom bidragsramen för yttre och inre rationalisering samtinom ramen för lånegarantier vid nyinvesteringar. JoU 1983/84:25 6 Det statliga finansiella stödet till jordbruket geshuvudsakligen i form av lånegarantier. Vid sidan härav lämnas från detta anslagbidrag till yttre och inre rationalisering. Ipropositionen erinras under förevarande punkt om det av fattadebeslutet om lag om förbud mot nybyggnad av djurstallar. Enligtdenna lag har gällt ett fillfälligt förbud mot investeringarinom animaheproduktionen. Giltighetstiden för investeringsförbudet, somursprungligen avsåg fiden t. o. m. , har på regeringens förslagnyligen förlängts av så att förbudet numera gäller intill utgången avjuni 1985. ' Irnotion 2486 av och (båda fp) framhålls attfolkpartiet tidigare motsatt sig den berörda regleringen av investeringsverksamhetensom man bedömer som onödig. Motionärerna vidhåller denna uppfattning ochföreslår att upphäver lagen om tillfälligt förbud mot nybyggnad avdjurstallar (yrkande 2). Enligt mofion 1870 av m. fl. (s) börinvesteringsstoppet inom animalieproduktionen upphävas i . I motionenframhålls att investeringsstoppet kommer att få allvarliga regionalpolitiskaoch därmed sysselsättningspolitiska konsekvenser inom framför allt svinproduktioneni de fem Norrlandslänen. Utskottetfinner ingen anledning för att ändra ståndpunkt i denna fråga därbeslut fattats så sent som . Utskottet vill erinra om attförlängningen av giltighetstiden för det tillfälliga investeringsförbudetskett på fillskyndan av livsmedelskommitté, som ansett att ytterhgareerfarenheter av förbudets effekter och överskottssituationens utveckling böravvaktas innan statsmakterna tar ställning till kommitténs samlade förslag. Vadgäller de i motion 1870 uttryckta farhågorna för att investeringsstoppet skallha särskilt negativa konsekvenser för Norrlandslänen vill utskottet erinra omatt lantbruksstyrelsen eller, efter styrelsens bestämmande, lantbruksnämndenhar möjlighet att i enskilda fall medge undantag från förbudet, om det finnssärskilda skäl. a. kan regionalpolifiska skäl utgöra motiv fördispensgivning i vissa fall (se prop. 1982/83:112, s. 5). Med hänsyn till vadnu anförts föreslår utskottet att motionerna 2486 (fp) yrkande 2 och 1870 (s)lämnas utan bifall. Somframgår av lantbruksstyrelsens redovisning har rationaliseringsverksamhetenminskat i omfattning. På grund härav och fill följd av nyssnämndainvesteringsförbud torde behovet av medel för rationaliseringsstöd minskaytterligare. Mot bakgrund av det sagda bedömer jordbruksministern attbidragsramen kan minskas fill 40 milj. kr. Detta belopp bör enligtpropositionen möjliggöra de från regional- och jordbrukspolitisk synpunktmotiverade investeringarna i norra . För /85föreslås att ramen för statsbidrag minskas från JoU1983/84:25 7 nuvarande 50 till 40 milj. kr., varav 9 milj. kr. tillyttre och 31 milj. kr. till inre rationalisering. Utgifterna från anslagetberäknas till 50 milj. kr. De i propositionen gjorda beräkningarna av bidragsramaroch anslag under denna punkt föranleder ingen erinran från utskottets sida. Enligt gällande ordning kan regeringen jämka mellanändamålen. I de fall jämkningar skett har jämkningsbeloppet varit begränsat.Lantbruksstyrelsen anser därför att möjligheten till jämkning i fortsättningenbör ankomma på styrelsen. Jordbruksministern anser dock att det liksom f. n.bör ankomma på regeringen att besluta om jämkning mellan bidragsändamålen. I motion 2486 (fp) föreslås att uttalar sig föratt lantbruksstyrelsen får den begärda möjligheten att jämka mellan ändamåleninom ifrågavarande bidragsram. Även när det gäller ramar för kreditgarantierför lån till jordbrukets rationalisering m.m. bör det enligt motionen ankommapå lantbruksstyrelsen att jämka mellan ändamålen. Utskottet vill framhålla att statens medel och dess övrigatillgångar enligt regeringsformen står till regeringens disposition. Riksdagenkan inte direkt ställa medel till disposition åt en statlig myndighet som lyderunder regeringen. Att göra utfästelser på statens vägnar är i principregeringens sak. Underordnad myndighet kan göra detta endast efter direktivutfärdade av regeringen. Mot bakgrund av vad här anförts finner utskottet ingenanledning till erinran mot jordbruksministerns ställningstagande i nu berörtavseende. Motion 2486 (fp) yrkande 3 avstyrks således. 1. beträffande tillfälligtinvesteringsförbud inom animalieproduk tionen aftriksdagen avslår motionerna 1983/84:1870 och 1983/84:2486 yrkande 2, 2. att riksdagenmedger att under /85 statsbidrag beviljas fill jordbruketsrationalisering med sammanlagt högst , 3. beträffandejämkning mellan bidragsändamålen m. m. att avslår motion 1983/84:2486yrkande 3, 4. att riksdagentill Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. för /85anvisar ett förslagsanslag av . Markförvärv för jordbrukets rationalisering. Regeringenhar under punkt B 4 (s. 2022) föreslagit att 1. medge att lantbruksstyrelsen förförvärv av viss skogsmark under /85 får disponera en rörligkredit av . 2. fill Markförvärv för jordbruketsrationalisering för /85 anvisa ett reservationsanslag av 1 000kr. JoU 1983/84:25 8 Imofion 1983/84:681 av m. fl. (c) yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna att domänverket bör åläggas att försälja skogsmark fill lantbmksnämnderna i den omfattning som efterfrågas för enskilt ägande, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att lantbruks nämnderna bör åläggas att aktivt arbeta för att kyrko- och bolagsskog belägen inom privatdominerade områden genom försäljning eller bytesverk samhet ställs till förfogande för enskilt ägande. I mofion 1983/84:2083 av och andre vicetalman (båda c) yrkas, med hänvisning till vad som anförts imotion 1983/84:2082, att i avvaktan på att utredningen framläggersina förslag begär att regeringen ålägger domänverket att aktivt medverka iarronderingsförbättringar och förstärkning av enskilda lantbruksföretag ochbildandet av speciella skogsbruksfastigheter genom utförsäljning av skogsmarkoch arrendegårdar. Imotion 1983/84:2107 av m. fl. (c) yrkas 1. att beslutar att ålägga domänverket attaktivt medverka i strukturrationaliseringen genom att avstå från mark som ärlämpHg som komplettering till enskilda jord- och skogsbruksföretag, 2. att beslutar att lantbruksnämndernasmarkinnehav i första hand skall tillföras enskilda jord- och skogsbrukare, 3. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen. I motion 1983/84:2342 av m. fl. (c)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att beslutar att medge attlantbruksstyrelsen för förvärv av viss skogsmark får disponera enrörlig kredit av . Under detta anslag anvisas medel till jordfonden.Fonden används för att finansiera lantbruksnämndernas köp av mark i samband medyttre rationalisering inom jordbmk och skogsbruk. Nämndernas inköps- ochförsäljnings-verksamhet har stor betydelse för jordbrukets rationalisering.Fonden uppgår f. n. till närmare 370 milj. kr. Lantbruksstyrelsen disponerardessutom en rörhg kredit i intill 25 milj. kr. t. o. m. den30 för jordfondsändamål. Hämtöverhar till lantbruksstyrelsens förfogande ställts en särskild rörlig kredit förstörre förvärv av mark som utbjudits till försäljning huvudsakligen från ohkaskogsföretag (prop. 1978/79:101, JoU 1978/79:17, rskr 1978/ 79:166). För år1984 uppgår krediten till 150 milj. kr. JoU1983/84:25 9 beslut successivt avvecklas (prop. 1982/83:100bil. 11, JoU 1982/83:24, rskr 1982/83:204). som därvid försäljs skall iförsta hand erbjudas domänverket. I enhghet med vad som anförts i proposition1983/84:40 om vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder, m. m. anser jordbruksministernatt krediten nu bör kunna minskas kraftigt. Vidare bör krediten löpa påbudgetår i stället som f. n. på kalenderår. Jordbruksministern föreslår att enrörlig kredit på högst 75 milj. kr. får disponeras för /85.Anslaget bör för nästa budgetår enligt regeringens förslag föras upp med 1 000kr. I sitt betänkande JoU 1983/84:15 över proposition1983/84:40 jämte motioner uttalade utskottet som sin åsikt attlantbruksstyrelsen borde kunna påskynda vidareförsäljningen av berördaskogsmark så att en rörlig kredit på 75 milj. kr. bör vara tillräcklig förnästa budgetår. Utskottet har alltjämt samma uppfattning och biträder sålundaregeringens förslag i nu förevarande avseende. Inte heller i övrigt harutskottet något att erinra mot propositionen i nu behandlad del. Vad häranförts innebär bl. a. att utskottet inte delar den i centerpartietskommittémotion 2342 av m.fl. uttryckta uppfattningen att denrörliga krediten för anskaffande av viss skogsmark bör bibehållas på nuvarandenivå, 150 milj. kr. Motionen avstyrks därför i denna del (yrkande 1). I ett antal motioner framförs olika förslag rörandestrukturrationaliseringen inom jord- och skogsbruket. Enligt motionerna 681 avBörje m. fl. (c) yrkande 1, 2083 av och andre vice talmanAnders (båda c) samt 2107 av m. fl. (c) bör domänverketåläggas att aktivt medverka i stmkturrationaliseringen genom att avstå marktill enskilda jord- och skogsbmksföretag m. m. Vidare bör enligt motion 681 (c)yrkande 2 lantbruksnämnderna åläggas att aktivt verka för att kyrko- ochbolagsskog inom vissa områden ställs till förfogande för enskilt ägande. Enligtmotion 2107 (c) bör slutligen besluta att lantbruksnämndernasmarkinnehav i första hand skall tillföras enskilda jord- och skogsbrukare. Utskottet vill till en början erinra om att bakgrundentill nuvarande ordning med överföring av viss skogsmark till domänverket är deproblem som sammanhänger med rådande ägosplittring inom skogsbmket. På grundhärav har det ansetts föreligga skäl att använda det utbud av skogsmark somförekommer till att förbättra ägostrukturen. Detta har gällt såväl privatskogsbruketsom annat skogsbruk. För att detta syfte skall uppnås har det befunnitsangeläget att större och väl arronderade markinnehav som försäljs inte brytssönder. Det har mot angiven bakgrund framstått som naturligt att staten, närdet gäller större skogsförvärv, i första hand ger domänverket möjlighet attbedöma sitt behov av bättre ägostruktur i förevarande sammanhang. hari enlighet härmed uttalat sig för att ifrågavarande skogsmark i första handborde erbjudas domänverket. JoU 1983/84:25 10 inte,som bl. a. också betonats av jordbruksministern i svar på fråga i ,varit att hindra enskilda jord- och skogsbrukare, som var i behov avkompletterande skogsmark, att köpa sådan. Rationaliseringsfastigheter bordeenligt de allmänna riktlinjerna för jordbrukets och skogsbruketsstrukturrationalisering och med hjälp av jordfonden användas till sådankomplettering. uttalanden syftade liksom jordbruksministerns på desamlade större utbud av fastigheter som kunde komma från skogsbolag. 1 dessafall borde domänverket i första hand ha möjlighet att köpa. Om önskemål om köpfrån verkets sida i ett sådant fall inte förelåg, borde givetvis enskilda jord-och skogsbrukare kunna förvärva mark. Någraskäl för att nu ändra uppfattning i här berörda hänseenden föreliggerenligt utskottets mening ej. Isammanhanget vill utskottet fästa uppmärksamheten på att den år 1981tillkallade strukturutredningen för jord- och skogsbruk haft att utreda fråganom en förbättrad fastighetsstruktur inom jordbruket och skogsbmket.Utgångspunkten för utredningens arbete har varit att det finns brister iägo-och ägarstrukturen i lantbruksföretagen, som motverkar ett ändamålsenligtutnyttjande av jordbruks- och skogsmarken. Utredningen har sett som sin uppgiftatt analysera dessa brister och föreslå erforderliga förändringar i berördlagstiftning. Kommittén har överlämnat sitt slutbetänkande (SOU1983:71) Bättre stmktur i jord- och skogsbruk. Underhänvisning till vad utskottet anfört och i avvaktan på resultatet avberedningen av strukturutredningens förslag förordar utskottet att riksdagenlämnar motionerna 681 (c), 2083 (c) och 2107 (c) yrkandena 1 och 2 utanytterligare åtgärd. Imotion 2107 (c) yrkande 3 begärs att som sin mening ger regeringentill känna vissa motionsuttalanden av mera allmän karaktär. Motionärerna riktarsig mot att en prispress läggs på jordbrukets produkter. I motionen görs vidarevissa uttalanden till förmån för utvecklandet av en alternativ produktion, förfrämjande av familjejordbruken varjämte betonas nödvändigheten av en regionalanpassning av de jordbmkspolitiska målen och medlen. Dei motionen angivna spörsmålen berör i och för sig viktiga avsnitt avjordbrukspolitiken. Frågeställningarna är dock samtliga av den karaktären attde ligger inom ramen för livsmedelskommitténs arbete. Kornmittén skall avlämnasina slutliga förslag . Med anledning härav synes motion 2107 iförevarande del inte påkalla någon ytterligare åtgärd.