bet · G701NU42 · 1983-12-31 00:00:00 — Fråganom avvägningen av statens insatser på mikroelektronikområdet, som gäller främstutveckling av komponenter, och inom övriga delar av informationsteknologin tasupp i partimotion 1983/84:2640. I denna anförs att programmet istort har en riktig uppläggning. Motionärerna anser dock att programvam- ochsystemområdena måste ges lika goda expansionsmöjligheter som mikroelektroniken,och de begär ett uttalande av härom. Enangränsande fråga tas upp i motion 1983/84:2052 (s), i vilken begärs ettindustripolitiskt program för stimulans av svensk programvara. I motionenanförs att det enskilda företaget nu oftast, är hänvisat till importeradestandardsystem. Med hänvisning till de insatser på området som görs i Frankrikeföreslås att stöd lämnas till nationell programvamutveckling. De anställdasaktiva medverkan bör garanteras genom att facket och företagsledningen gemensamtutformar projektplaner för utvecklingsarbetet. Utskotteterinrar om att det vid sin behandling av frågan om riktlinjer förmikroelektronikprogrammet har behandlat motionsyrkanden av Uknandeinnebörd (NU 1983/84:11 s. 7 f). Utskottet - som i denna fråga var enigt -föreslog med anledning av motionerna att skulle göra ett uttalande omönskvärdheten av att regeringen redovisade ett samlat informationsteknologisktprogram /. beslöt i enlighet härmed. aktuella propositionen (s. 94 f.) hänvisar industriministern tillriksdagens nämnda uttalande. Det framgår att arbete pågår med ett sådantprogram som avsågs i uttalandet. Utskottetdelar den uppfattning om programvam- och systemfrågornas betydelse som framförsi de två nämnda motionerna. Utskottet räknar med att det samlade program påinformationsteknologins, område som har begärt från regeringen kommeratt skapa goda fömtsättningar för en NU 1983/84:42 51 balanseradexpansion på området och att därvid också intresset av en nationell utvecklingav programvara kommer att kunna tillgodoses. Mot bakgmnd av det anförda anserutskottet inte att det behövs något nytt uttalande av i ämnet.Motionerna 1983/84:2640 (fp) och 1983/ 84:2052 (s) avstyrks därför i berördadelar. sistnämnda motionen yrkas vidare på en plan för teoretisk fortbildning iinformationsteknologi för vuxna löntagare med enbart nioårig grundskola ellerkortare grundutbildning. a. anförs att grundutbildningen inte kommer attvara tillräcklig i ett arbetsliv där mer av arbetet innebär utnyttjande avuppgifter som datorer förmedlar; Utskottethänvisar till att regeringen i kompletteringspropositio-- nen (prop.1983/84:150 bil. 3 s. 4 f.) har redogjort för pågående överväganden om behovetav en särskild utbildningsinsats i datateknik för korttidsutbildade. a. att frågor om former för och finansiering av en bred insats avdetta slag kommer att behandlas med förtur inom regeringskansUet. Som underlagför arbetet kommer att tjäna bl. a. en gemensam skrivelse från LO och TCO omett nationellt utbildningsprogram med sikte på den nya tekniken. Motbakgmnd härav finner utskottet att motionärernas önskemål kan beräknas blitillgodosett utan något särskilt uttalande av . Motion 1983/84:2052(s) avstyrks därför även i denna del. Åtgärderför att främja teknikupphandling m. m. Med teknikupphandling menas att en beställare vidupphandling av en vara eller en tjänst träffar avtal med leverantören om att enviss teknisk utveckling skall ske av varan eller tjänsten. I regeringensförslag läggs stor vikt vid teknikupphandling som ett instmment för industripolitiken.Det anförs att teknikupphandlingen kan vara ett effektivt sätt att öka dentekniska förnyelsen och snabbt få resultat av denna förnyelse. Vidare anförs ipropositionen att teknikupphandling kan ha stor betydelse för att stärkakompetensen hos underleverantörer. Det påpekas att vissa stmkturellaförändringar har skett på underleverantörsområdet, bl. a. att svenskastorföretag i minskande grad anlitar inhemska underleverantörer, och attåtgärder därför kan behövas för att främja kontakter mellan köpare ochunderleverantörer m.m. Ipropositionen läggs fram förslag om särskilda medel till åtgärder för attfrämja teknikupphandling och underleverantörsutveckling. Medelsbehovet förtreårsperioden /85-1986/87 beräknas av regeringen till 26 milj. kr. Helabeloppet begärs för /85 av anslagstekniska skäl. Avde begärda medlen avses 24 milj. kr. komma att användas för delfinansiering avkonsultuppdrag och vbs utredningsverksamhet inom NU 1983/84:42 52 upphandlandeorganisationer och företag. En särskild arbetsgrupp inom industridepartementetskall svara för verksamheten . Därefter skallverksamheten prövas med sikte på att ansvaret skall läggas ut på befintligaorgan. Vidareläggs fram förslag om de s. k. TEMU-Bolagen. Dessa tre nationellaUtveckUngsbolag, som bildades efter initiativ av (se NU1978/79:59 och NU 1980/81:64), arbetar med bl. a. teknikupphandling inomområdena transportsystem, energi och miljö. Som gmndkapital anvisades 5 milj.kr. till vart och ett av bolagen. Det anförs bl. a. att TEMU-Bolagen besittervärdefull kompetens när det gäller ätt skapa referensobjekt för internationellmarknadsföring av kompletta system av såväl varor som tjänster. föreslårregeringen att de tre bolagen skall slås ihop till ett och att . detsammanslagna bolaget skall tillföras ytterligare 1 milj. kr. Regeringensförslag avvisas i moderata samlingspartiets motion 1983/ 84:2644; Där anförsatt det saknas skäl för staten att engagera sig i så odefinierade projekt medinsatser på den föreslagna nivån. Beträffande TEMU-Bolagen föreslås enavveckling. Icenterpartiets motion 1983/84:2641 riktas viss kritik mot förslaget.Motionärerna anser att det knappast är möjligt att centralt från regeringskanslietgenom en arbetsgmpp stimulera teknikupphandling och underleve-rantörsutveckUngi de enskilda små och medelstora företagen. Detta bör i stället ske, menar de,genom att de regionala utveckUngsfonderna ges möjlighet att stödjaFoU-verksamhet och ta initiativ i upphandlingsfrågor på det lokala planet. Demedel som enligt regeringens förslag är avsedda för arbetsgruppen bör enligtmotionärerna i stället föras över till de regionala utvecklingsfonderna. Ävenfolkpartiet ställer sig i motion 1983/84:2640 avvisande till förslaget omsärskilda medel till en verksamhet under ledning av en arbetsgmpp 1regeringskansliet. Motionärerna anser att förslaget innebär en onödig statligstyrning och en onödigt selektiv inriktning av industripolitiken. De föreslår istället att 24 milj. kr. tillförs STU med 8 milj. kr. under vart och ett avbudgetåren 1984/85, 1985/86 och 1986/87. godtar motionärernaförslaget om en sammanslagning. De anser emellertid inte att ytterligare medelbör anvisas förrän verksamheten har funnit sin form och utvärderats. Utskottettillstyrker regeringens förslag vad avser såväl medelsanvisningen somsammanslagningen av de tre TEMU-Bolagen till ett. Yrkandena i de tre motionerna1983/84:2640 (f|3), 1983/84:2641 (c) och 1983/84:2644 (m) avstyrksföljaktligen. NU 1983/84:42 53 I detta avsnitt behandlar utskottet två yrkanden -i motioner från allmänna motionstiden - som rör frågor om teknikupphandling ochunderleverantörsutveckling. I motion 1983/84:2363 (m) berörs landstingensupphandling av materieiför hälso- och sjukvården. Motionären hävdar att deriktlinjer för landstingens produktförsörjning som fastställdes avLandstingsförbundet har lett till att den fria konkurrensen ochfrihandelsprincipen åsidosatts. Exempel lämnas på vissa aktiviteter som syftartill att främja produktion inom landet eller inom en viss region försjukvårdens behov. a. nämns ett samarbete mellan industridepartementet ochLandstingens inköpscentral () i syfte att undersöka om sådan materiel som importeras skulle kunna ge underlag för tillverkning i sysselsättningssvagaorter. Mot bakgmnd av att är nettoexportör av medicinsk materiel ochutrustning är det enligt motionären viktigt att inte landstingensproduktförsörjning av våra handelspartner uppfattas på ett sätt som föranlederprotektionistiska svarsåtgärder. Även om stora delar av den verksamhet sombeskrivs i motionen ligger inom den landstingskommunala sektorn har staten,anförs det vidare, ett ansvar för att följa och styra utvecklingen. Ettiittalande av i frågan begärs därför. Utskottetkonstaterar i likhet med motionären att de frågor som tas upp i motionen tillstor del ligger utanför statens kontroll. Vad gäller samarbetet mellanindustridepartementet och har utskottet erfarit att det efter prövning avberörda instanser har befunnits förenligt med våra handelspolitiska åtaganden.Motion 1983/84:2363 (m) avstyrks med hänvisning härtill. I partimotion 1983/84:1079 omsmåföretagen berörs vissa frågor om underleverantörer. a. anförs att derasspeciella problem och möjligheter måste uppmärksammas mer i dennäringspolitiska debatten. Kraven på specialisering för att nå effektivitetkommer lätt i konflikt med önskemålet att inte bli för beroende av någon ellernågra kunder, anförs i motionen. Ett speciellt problem som bör uppmärksammas ärunderleverantöremas utsatta ställning vid konkurser. Motionärerna begär ettuttalande av på gmndval av vad som sagts i motionen. Somhar framgått av vad som anförts har utskottet tillstyrkt regeringensförslag om särskilda åtgärder för att främja underleverantörsut-veckUng.Utskottet kommer senare att behandla förslag om ökade medel tillIndustrifonden, som också i stor utsträckning har lämnat stöd till sådanutveckling. Utskottet finner således att kravet i motionen på ökad uppmärksamhetför underleverantörernas problem är väl tillgodosett. Motion 1983/ 84:1079 (fp)avstyrks i denna del. NU 1983/84:42 54 Industrifonden inrättades med uppgift attstödja industrieUt utvecklingsarbete på ett relativt sent stadium iutvecklingskedjan, då stöd från STU kan komma i fråga. Fondens stödlämnas främst i form av lån med villkorlig återbetalningsskyldighet ellerbidrag mot royalty på framtida försäljning. Utöver grundkapitalet 300 milj. kr.har fonden tillförts 150 milj. kr. under vart och ett av budgetåren1981/82,1982/83 och 1983/84. Regeringenföreslår nu ett nytt treårsprogram för Industrifonden. Enligt förslaget skallfonden under de kommande tre budgetåren tillföras ytterligare 600 milj. kr.fördelade med 200 milj. kr. Med hänsyn till ränteintäkter ochåterbetalningar väntas ett sådant tillskott möjliggöra en total stödgivning mednära . Ipropositionen (s. anför industriministern att det ännu är för tidigt attgöra en bedömning av projektutfallet. Han finner dock fog för slutsatsen attfonden har kommit att spela en icke oväsentlig roll i det industriellaförnyelsearbetet som partner till företagen i riskfyllda projekt. Vidare anförsatt en ordentlig utvärdering av fondens verksamhet förutsätts kunna ske islutet av nästa treårsperiod. Imotion 1983/84:2644 (m) föreslås att Industrifonden successivt avvecklas.Befintliga kreditinstitut har goda möjligheter att utvärdera och finansierariskfyllda projekt, sägs det i motionen. Ifolkpartiets partimotion 1983/84:2640 anförs att en utvärdering avIndustrifondens verksamhet bör göras innan fonden tillförs ytterligare medel.Dessa medel bör i stället användas för att finansiera ett återinförande av detsärskilda forskningsavdraget. godtar dock, till skillnad frånmoderata samUngspartiet, att fonden t. v. fortsätter sin verksamhet. Centerpartietföreslår i partimotion 1983/84:2641 att av de medel som regeringen begär tillfonden 150 milj. kr., dvs. 50 milj. kr. per budgetår, i stället skall tillförasSTU. Som motiv anges att den av regeringen föreslagna fördelningen av resursermellan fonden och STU innebär att storföretagen gynnas på bekostnad av de småoch medelstora företagen. Utskottettar först upp frågan om en avveckling av Industrifonden- med anledning avkravet härpå i motion 1983/84:2644 (m). Utskottetanser i likhet med industriministern att det ännu är för tidigt att avgöraeffektema av den verksamhet som fonden har bedrivit. Det betydandeantal industriprojekt i vilka fonden medverkar tyder på att det finns behov avden typ av riskkapital som fonden tillhandahåller. Utskottet anser att fondent. v. bör fortsätta sin verksamhet och avstyrker således yrkandet i motion1983/84:2644 (m) om en avveckling. Utskottetövergår härefter till frågan om medel till fonden . Utskottetdelar regeringens uppfattning att det behövs ytterUgare tillskott av kapitalför att fonden skall kunna fortsätta att spela rollen som partner till NU 1983/84:42 55 industrini riskfyllda projekt. Utskottet godtar förslaget i propositionen om etttillskott med 600 milj. kr. Motionerna 1983/84:2640 (fp),1983/84:2641 (c) och 1983/84:2644 (m) avstyrks i berörda delar. Vidarebegär regeringen bemyndigande att besluta om införande av en nyform för stöd från Industrifonden, s. k. projektförsäkring, på grundval averfarenheterna från en tvåårig försöksperiod. Denna stödform innebär att fondenutfäster sig att mot särskild avgift i efterhand betala en del avprojektkostnaderna vid misslyckande. Utskottet föreslår att det begärdabemyndigandet lämnas. Av redovisningen i propositionen förIndustrifondens verksamhet framgår (s. 113) att fonden deltar i ett stortsamarbetsprojekt med svensk bilindustri som gäller utveckling av bilindustrinsinhemska underleverantörer. Syftet är att höja dessas kompetens och konkurrenskraft. Isammanhanget tar utskottet upp motion 1983/84:2521 (m), i vilken avhandlas enrad frågor om bilindustrin. Efter en diskussion om olika faktorer av betydelseför den framtida utveckUngen inom branschen anför motionärerna att det är avstörsta vikt att svensk bilindustri ges nödvändiga fömtsättningar för attöverleva. Ett uttalande av härom begärs. Utskottetfömtsätter att de frågor om bilindustrin som berörs i motionen är välbekantaför regeringen, inte minst genom det till industridepartementet knutnabilbranschrådet. Regeringen föreslår ett nytt bidragssystem somskall stödja forsknings- och utvecklingsarbete hos teknikbaserade småföretag. Isin motivering för förslaget anför industriministern (s. 116) att definansiella påfrestningarna för sådana företag kan bU stora i ettuppbyggnadsskede då verksamheten expanderar snabbt. Vissa allmänna principerför bidragssystemet anges. a. skall bidrag kunna utgå endast till ickebörsnoterade företag med högst 500 anställda. Högsta bidragsbelopp skall varatio basbelopp (f. n. ca ). Enligt propositionen bör detankomma på regeringen att efter förslag från STU och statens industriverkbesluta om bidragssystemets utformning. För nästa budgetår begär regeringen 20milj. för det föreslagna bidragssystemet. För de två följande budgetårenföreslås en beloppsram av 42,5 milj. kr. Regeringensförslag avvisas i motioner från moderata samUngspartiet och . Imotion 1983/84:2644 (m) hänvisas till moderata samlingspartiets krav på attdet särskilda forskningsavdraget återinförs. Om så sker, anförs det,föreligger inte heller något behov av speciella selektiva stöd tillteknikintensiva småföretag. Imotion 1983/84:2640 (fp) hänvisas till negativa inställning tillselektivt stöd. Motionärema anser att medlen i stället bör användas för en NU 1983/84:42 56 allmänskattelättnad för småföretagen i form av slopande av förmögenhetsskatt på detarbetande kapitalet. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det föreslagna bidragssystemet bör kunnatjäna som ett verksamt stöd för forsknings- och utveckUngsarbetet inom enkategori av företag som spelar en viktig roll för den industriella förnyelsen.Effekterna av sådana skattelättnader som i motionerna 1983/ 84:2640 () och1983/84:2644 (m) anges som alternativ till riktat stöd är enligt utskottetsmening tämligen godtyckliga, eftersom de beror helt på det enskilda företagetsskattesituation. Dessutom uppstår stödeffekten med lång fördröjning. Utskottetgodtar alltså regeringens förslag och avstyrker de nämnda motionerna i berördadelar. Utskottet behandlar i följande avsnitt vissaförslag från regeringen om verksamhet som programmässigt avses höra tillstatens industriverk (SIND). I samband därmed behandlar utskottet även motionermed anknytning till denna verksamhet. EnUgtden organisation för SIND som fastställdes är verksamheten indelad i defyra huvudprogrammen Utredningsverksamhet, Industriell omvandling och tillväxt.Regional utveckling och Småföretagsutveckling. Som nämnts har regeringensförslag i budgetpropositionen om anslag till regional utveckling redanbehandlats av . Även delar av huvudprogrammet Industriell omvandlingoch tillväxt har behandlats, nämligen tekostödet och åtgärder förhavsindustriell kompetensutveckUng. Verksamheteninom SIND:s huvudprogram finansieras genom ett antal ohka anslag. För deprogram och delprogram som utskottet här skall behandla har i statsbudgeten förInnevarande budgetår tagits upp sammanlagt tolv anslag. Regeringen föreslår'vissa förändringar i anslagsstmkturen som innebär att antalet anslag minskartill sju (Bl, B 3, B 13, B 14, B 16-18). Som tidigare redovisats i tabell 1 (s.20) innebär regeringens förslag en medelsanvändning av 384 milj. kr. förifrågavarande ändamål under nästa budgetår, vilket är en ökning med ca 48 milj.kr. i förhållande till innevarande budgetår. En närmare redovisning avsambandet mellan program och anslag för budgetåren 1983/84 och 1984/85 lämnas ipropositionen (s. 119-121). Någraav de anslag som föreslås avser särskilda tidsbegränsade insatser. Andra gällerverksamhet av mer permanent karaktär, såsom SIND:s förvaltnings- ochutredningsverksamhet, vissa branschfrämjande åtgärder ochsmåföretagsutveckling. För anslagen till dessa ändamål föreslår regeringen entreårsram. Utskottet återkommer till denna fråga efter sin behandling av deolika programmen med tillhörande anslag. NU 1983/84:42 57 Målet för programmet Utredningsverksamhet är delsatt i enlighet med en av regeringen fastställd plan tillgodosestatsmakternas behov av allmänna utredningar som ger underlag för utformningenav industri- och regionalpolitiken, dels att verkställa utredningar inomområdet enligt särskilda uppdrag. Beträffande inriktningen av verksamheten anförsi propositionen (s. 123 f.) bl. a. att större vikt bör läggas på att följautvecklingen inom de stora industriföretagen med hänsyn till dessas avgörandebetydelse för många enskilda orter och inom många delbranscher. Kostnadernaför programmet beräknas i propositionen tUl 15,5 milj. kr. Motsvarande kostnader för innevarande budgetår belastar i sin helhetanslaget : Förvaltningskostnader. Regeringen föreslår nuatt ett särskilt anslag, benämnt : Utredningsverksamhetanvisas för att täcka konsultkostnader m. m. inom utredningsverksamheten. Förnästa budgetår föreslås att det nya anslaget tas upp med 4,5 milj. kr., vilketinnebär en ökning med 1 milj. kr. i förhållande till de medel som står tillförfogande för samma ändamål innevarande budgetår. Återstående kostnader förprogrammet under nästa budgetår, dvs. kr., avses liksom hittillsbelasta förvaltningskostnadsanslaget. Frågorom utredningsverksamheten tas upp i motioner från moderata ' samlingspartietoch . I motion 1983/84:2644 (m) anförs att verksamheten bör kunnareduceras väsentUgt till följd av den ändrade organisation sorn motionärerna har föreslagit (s. 40). 1 motionenföreslås att medel för utredningsverksamheten liksom f. n. anvisas underanslaget till förvaltningskostnader och att medelstilldelningen minskas mednära 6,3 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Ocksåi partimotion 1983/84:2640 anförs att SIND;s utredningsverksamhetbör begränsas. Motionärerna anser att den i fortsättningen bör inriktashuvudsakligen på studium av vilka hinder som föreligger för nyetableringar ochvad som bäst kan göras för att undanröja dessa. Ett utttalande härom avriksdagen begärs. Vidare föreslås en minskning i förhållande till regeringensförslag av anslaget till förvaltningskostnader med 5 milj. kr. och av det nyautredningsanslaget med 2,5 milj. kr. Det förstnämnda förslaget framförs även imotion 1983/84:908 (fp). Utskottetvill påpeka att anslaget till förvaltningskostnader - som enligt regeringensförslag bör tas upp med ca 42,3 milj. kr. för nästa budgetår -belastas medkostnader för SIND:s samtliga fyra huvudprogram. Med hänsyn till att enrelativt stor andel av anslaget används för utredningsverksamheten behandlarutskottet anslagsfrågan i samband med detta program. Utskottethar ingen erinran mot vad som anförs i propositionen om SIND :sutredningsverksamhet. Vidare godtar utskottet förslaget om ett nytt anslag förkonsultkostnader m. m. i samband med utredningsverksamheten liksom förslaget omanslag till SIND:s förvaltningskostnader. NU 1983/84:42 58 utskottetmotionerna /84:908 (fp), 1983/84:2640 (fp) och 1983/84:2644 (m) i berördadelar. Målet för SIND:s huvudprogram Industriell omvandUngoch tillväxt är att främja industriell tillväxt och uppkomsten av enlångsiktigt konkurrenskraftig industristruktur. Av propositionen framgår attprogrammet för nästa budgetår avses omfatta industripolitiska åtgärder förtekoindustrin, branschfrämjande åtgärder, vissa åtgärder för att främjaproduktionsteknisk UtveckUng i verkstadsindustrin och åtgärder förhavsindustriell kompetensutveckling. Därtill kommer finansiellt stöd i form avlån, garantier och räntestöd. De sammanlagda kostnaderna för dessaändamål-exkl. tekostödet, för vilket 78,3 milj. kr. begärdes redan ibudgetpropositionen - beräknas i propositionen till 205,3 milj. kr. Däri ingårprogrammets andel av förvaltningskostnader med 12,9 milj. kr. Beträffandede s. k. branschprogrammen föreslås att nuvarande branschprogram för denträbearbetande industrin fortsätter i nära oförändrad omfattning under nästatreårsperiod. Struktur- och utvecklingsprogrammet för övriga industrisektoreravses få något ökade resurser. Kostnaderna för de två programmen beräknas tillca 20,4 milj. kr. för nästa budgetår. Imotioner från moderata samlingspartiets och sida ges uttryck fören mycket negativ inställning tiU branschprogrammen. I både motion 1983/84:2640(fp) och motion 1983/84:2644 (m) begärs att skall uttala sig för enavveckling av verksamheten. Utskottetanser i likhet med regeringen att branschprogrammen har visat sig av stortvärde som komplement till generella åtgärder för att främja UtveckUngen inomvissa branscher. Utskottet har ingen erinran mot vad som anförs i propositionenom fortsatta insatser för den träbearbetande industrin och övrigaindustrisektorer. Därmed avstyrker utskottet motionerna 1983/ 84:2640 (fp) och1983/84:2644 (m) i de delar som berörs här. Branschprogrammetför den glasindustrin löper ut med utgången av innevarande budgetår. Ipropositionen föreslås att inga nya medel tillförs för nästa budgetår. Sommotiv anförs att läget inom branschen har förbättrats påtagligt. Enligtpropositionen bör dock viss fortsatt verksamhet enligt programmet få bedrivasinom ramen för kvarstående medel vid utgången av innevarande budgetår. Förslagetom att ytterUgare medel till programmet för den glasindustrin inteskall avsättas - vilket av regeringen aviserades redan i budgetpropositionen -har gett anledning till yrkanden i tre motioner under allmänna motionstiden. Itvå motioner från sida, nämligen 1983/84:419 och 1983/84:1363,förordas SIND:s förslag om vissa ytterligare insatser för exportstöd m. m.under en treårig avtrappningsperiod till en kostnad av 4 milj. kr. under nästabudgetår, vartill kommer 1 milj. kr. NU 1983/84:42 59 tillvissa investeringar inom branschen. I motionerna anförs bl. a. att främst demindre företagen behöver fortsatt stöd. Imotion 1983/84:852 (s) anförs att vissa begränsade åtgärder från statens sidaför de glasbmken fortfarande behövs för att inte de framgångar somhittills har vunnits när det gäller att förbättra branschens läge skallraseras. Särskilt pekas på värdet av branschgemensamma insatser för bl. Utskottetanser, i likhet med regeringen, att läget inom den glasindustrin harförbättrats så att ytterligare medel till branschprogrammet inte nu behöveranvisas. Som anförs i propositionen bör dock resterande medel få användas . Enligt vad utskottet har erfarit återstår f. n. ca 2 milj.kr.