bet · G701BoU11 · 1983-12-31 00:00:00 — om ett bostadsförbättringsprogram m. m. 1983/84:40,bil. 9, delvis) 1 Propositionen m. m. Regeringen har i proposition 1983/84:40 bilaga 9() (s. 2 72) föreslagit dels att 1. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om bostadsförbättringsprogrammetsallmänna inriktning och omfattning, 2. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om räntebidrag till underhäll,reparationer och energibesparande åtgärder i bostadshus samt omkonsolideringsfond för allmännyttiga bostadsföretag, 3. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om riktade energibidrag samt bemyndigaregeringen att närmare bestämma för vilka ändamål och med vilka belopp somsädana bidrag skall lämnas, 4. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om delegering av beslutanderätten ivissa bidragsfrågor till kommunen, 5. godkänna deändringar i grunderna för bostadslån för ombyggnad som i regeringsprotokolletförordats, 6. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om tilläggslån för sådana åtgärder sominte kan förräntas i sin helhet, 7. medge attsådana under 6 angivna lån som avser byggskador och byggfel eller ändradlägenhetssammansättning eller grundförstärkning får beviljas sammanlagt intillett belopp av . och preliminärt med samma beloppunder är 1985, 8. medge att denunder 7 angivna ramen för fär överskridas om det behövs avsysselsättningsskäl, 9. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om bidrag för vissatillgänglighetsskapande åtgärder i eller i anslutning till bostadshus, 10. medge att under9 angivna bidrag får beviljas inom en ram av . under vart och ettav åren 19841986, samt att eventuellt outnyttjad del av ramen för ochår 1985 får utnyttjas påföljande år, 11. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ikraftträdande m. m., 12. godkänna deändringar i reglerna för bidrag till förbättringar av boendemiljöer som iregeringsprotokollet förordats, 13. medge att detpå statsbudgeten för /84 under elfte huvudtiteln upptagnaanslaget B 6. Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelsefår disponeras för utbetalning av lån enligt 6 under /84, 1 1983/84. BoU1983/84:11 2 14. medge att detpå statsbudgeten för /84 under elfte huvudtiteln upptagnaanslaget B 8. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. fär disponeras förutbetalningar av bidrag enligt 9, 15. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om användningen av det på statsbudgeten /84 under elfte huvudtiteln upptagna anslaget B 16. Informationoch utbildning m. m. i energifrågor, 16. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om användningen av de medel för bidrag tillkommuner m. fl. för rådgivning och besiktning som har anvisats inom det påstatsbudgeten för /84 under elfte huvudtiteln upptagna anslagetB 17. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m., 17. till Särskildinformation och utbildning m. m. pä tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /84 anvisa ett reservationsanslag av , dels attanta i propositionen framlagda förslag till 18. lag om ändringi lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande, 19. lag om ändringi kommimalskattelagen (1928:370), 20. lag om ändringi lagen (1972:175) med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. Lagförslagenredovisas i bilaga I till detta betänkande. Övriga förslag i proposition 1983/84:40bil. 9 behandlas i bostadsutskottets betänkande BoU 1983/84:12. 2 Motionerna m. m. I detta betänkande behandlar utskottet dels demed anledning av propositionen väckta motionerna 1983/84: 85 av () varihemställs att uttalar sig för vad som anförts i motionen omomrädesplaner och utbildning i tillgänglighetsfrågor, 86 av m, fl. (fp)vari såvitt nu är i fråga hemställs (24) att riksdagenavslår vad i proposition 1983/84:40 bilaga 9 (hemställan I 20) föreslagits omett bostadsförbättringsprogram m. m., (25) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beredningenav ett bostadsförbättringsprogram, 90 av m. fl. (m) vari såvitt nu är i frågahemställs att beslutar att avslå proposition 1983/84:40, bilaga 9,med undantag för vad som föreslås beträffande retroaktiva räntebidrag (såvittyrkandet avser förändringar av bostadsbidragen samt förstärkningar av statsbudgetenbehandlas det i betänkandet BoU 1983/84:12), 100 avThorbjörn m. fi. (c) vari såvitt nu är i fråga hemställs (45) attriksdagen beslutar .avslå proposition 1983/84:40 vad avser ett program förunderhåll och reparation och därmed förknippade ändringar BoU1983/84:11 3 i nuvarande lån- och bidragssystem samt införande av ettnytt lånesystem med räntestöd (punkterna I 5 i propositionens hemställan), (46) att riksdagenbeslutar bifalla regeringens förslag vad avser tilläggslån och bidrag förtillgänglighetsskapande åtgärder med den ändring vad avser tilläggslån somframgår av motionen och som medför att ramen kan fastställas till 50 milj. (punkterna 610 i propositionens hemställan), (47) att riksdagenbeslutar avslå propositionens förslag om ändrade regler för boendemiljöbidrag, (48) att riksdagenbeslutar avslå förslaget om anslag med 12,5 milj. kr. till Särskild informationoch utbildning, (49) att riksdagenbeslutar bifalla ändringen i lagen om kommunala åtgärder tillbostadsförsörjningens främjande med de motiv som anförts i motionen, (50) att riksdagenbeslutar avslå förslagen om ändring i kommunalskattelagen samt lagen med vissabestämmelser om bokföring av bostadslån, (53) att beslutar uttala att reformeringen avbostadspolitiken bör ske i enlighet med de riktlinjer som i motionen anförts, 104 av () vari hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att lån och tillämpningen av normerskall göra det möjligt att bevara alla bostadshus med miljömässigt positivavärden, 115 av m. fi. (s) vari hemställs attriksdagen som sin mening uttalar att rörelsefolkhögskolornas elev- ochpersonalbostäder skall kunna omfattas av de i regeringens proposition1983/84:40, bilaga 9, föreslagna nya låne-, amorterings- och räntebidragen, 154 avLars m. fl. (vpk) vari såvitt nu är i fråga hemställs (I) beträffande bostadsförbättringsprogrammets omfattningatt uttalar att programmet utvidgas till att omfatta åtgärder även ioffentliga byggnader m. m., (3) beträffandeavsättning till konsolideringsfond att inte godkänner vad ipropositionen förordats, (4) beträffandebidrag till hissinstallation m. m. att godkänner vad i motionenföreslagits, (5) beträffandeprojektreserv för boendemiljöbidrag att inte godkänner vad ipropositionen förordats, (8) beträffandesamråd med de boende vid planering och genomförande av bostadsförbättringsåtgärdernaatt uttalar vad i motionen förordats, (9) beträffandekonstnärlig utsmyckning att godkänner vad i motionen förordats, (10) beträffande utformningen av bostadssaneringslagen ochförköps lagen att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen föreslagits. BoU1983/84:11 4 dels den med anledning avproposition 1983/84:26 väckta motionen 1983/84:21 av m. fl. (vpk)vari såvitt nu är i fråga hemställs (7) att uttalar att ROT-programmet bör utvidgasi enlighet med vad som anförs i motionen i syfte att skapa 5 000 nya årsarbeteninom byggnadssektorn. Skatteutskottethar yttrat sig över vissa delar av propositionen. Yttrandetredovisas i bilaga 2 till detta betänkande. har i en skrivelsetill utskottet tagit upp frågan om ändrade avskrivningsregler i fråga omreparationsavdrag m. m. har i en skrivelse tillutskottet lämnat synpunkter bl. a. på vad i propositionen förordats om stödtill energihushållningsåtgärder. 1 tvä av de med anledning avproposition 40 bil. 9 väckta motionerna om ett bostadsförbättringsprogram tasbl. a. upp frågan om bostadspolitikens framtida utformning och inriktning. Somvissa av motionärerna framhåller kommer att vid behandlingen av 1984års budgetproposition att fä ta ställning till flera av de i motionernaupptagna frågorna. Utskottet finner det emellertid lämpligt att i dettabetänkande och som bakgrund till sina ställningstaganden om ettbostadsförbättringsprogram inledningsvis ta upp vad i partimotionerna frånmoderata samlingspartiet och anförts och föreslagits. I moderata samlingspartiets partimotion 90 anförs attkostnadsstegringen inom bostadssektorn blivit osedvanligt snabb som en följdav att politiker, planerare och byråkrater i detalj reglerat bostadsbyggandetsomfattning, inriktning och utformning. Nybyggandet mätt i antalet påbörjade lägenheterberäknas enligt motiionärerna minska frän ca 45 000 lägenheter tillfärre än 30 000 lägenheter . Bostadskostnaderna förutspås komma att ökamera än den allmänna prisstegringen. Förekomsten av skilda upplåtelseformersamt olika regleringar och förbud anges i motionen försvåra byte av bostad. 1dagens situation anges bostadspolitiken böra inriktas på att öka rörligheten påbostadsmarknaden. En fungerande bostadsmarknad förutsätter att de boende fårstörre möjligheter att förverkliga sina personliga önskemål, något som angeskunna åstadkommas med ett större utrymme för prisbildning och marknadskrafter. Med anledning av vad i moderata samlingspartietspartimotion anförts vill utskottet framhålla följande. En bredriksdagsmajoritet har tidigare uttalat sig för att det grundläggande målet förbostadspolitiken är att alla människor skall ha tillgång till en sund, rymlig,välplanerad och ändamåls- BoU1983/84:11 5 enligt utrustad bostad till rimligt pris. Även om detnaturligtvis kan finnas anledning att, bl. a. med hänsyn till samhällets och deboendes ekonomiska resurser samt mot bakgrund av den hittillsvarandeutvecklingen avseende bostadsförsörjningen i vid mening, preciserabostadspolitikens utformning och inriktning finner utskottet inte anledningförorda att det grundläggande målet överges. Utskottet kan inte dela denuppfattning som framförs i moderata samlingspartiets partimotion om att ettstörre utrymme för prisbildning och marknadskrafterna är en förutsättning föratt de boende skall kunna förverkliga sina personliga önskemål. Ett sä kategorisktuttalande bör inte vägleda bostadspolitikens utformning. De skäl motionärernaåberopar för en omorientering och som måste tolkas som ett övergivande av densociala bostadspolitiken bör inte vinna stöd. Det finns enligt utskottetsmening inte skäl forma en ny bostadspolitik som lämnar dem som bäst behöversamhällets stöd utanför detsamma. Den stora tilltron till marknadskrafternasförmåga som motionärerna ger uttryck för det gäller bostadspolitiken kanutskottet inte dela. Tvärtom visar erfarenheterna att den inriktning avbostadspolitiken som tidigare uttalat sig för även under överskådligframtid bör bestå. Ett grundläggande mål för denna politik är sålunda attfrämja ett jämlikt och integrerat boende. För att detta mål skall förverkligasbehövs enligt utskottets uppfattning att den sociala bostadspolitiken alltjämtges hög prioritet och att de förändringar av politiken som behöver göras utgårfrån denna grundläggande värdering. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attbostadskommittén har att göra en översyn av systemen för bostadsstöd medutgångspunkten att trygga en god grundstandard och främja ett jämlikt ochintegrerat boende. Vidare bör stödet och finansieringsvillkoren, enligtdirektiven till kommittén, bl. a. medverka till att skapa neutralitet mellanboende i olika besittningsformer i fråga om löpande kostnader ochförmögenhetsbildning. Vad i direktiven anförs ligger sålunda väl i linje medutskottets nu redovisade uppfattning. Slutligen vill utskottet något kommentera vad i moderatasamlingspartiets partimotion anförts om påbörjandet för är 1983. Som framgåttovan anges i motionen att igångsättningen beräknas inte överstiga 30 000 lägenheter.Enligt de senaste preliminära uppgifterna påbörjades under de tre förstakvartalen sammanlagt knappt 26 000 lägenheter vilket innebär en minskning med 7%jämfört med . Detta är påbörjades ca 41 500 lägenheter. Omdet antagandet görs att nedgången 1983 även skullebli lika stor som under de tre första kvartalen, dvs. , skulle påbörjandeti år komma att uppgå till ca 38 500 lägenheter. Utskottet finner det i hög gradosannolikt att påbörjandet skulle få den ringa omfattning som anges i motionen. I partimotion 100 anförs bl. a. att degenerella subventionerna för ny- och ombyggnadsverksamheten bör avvecklasgenom ett nytt BoU1983/84:11 6 Detta lånesystem skall omfördelaräntekostnaderna över tiden. Lånesystemet förordas vara kostnadsneutralt.Bostadslångivningen föreslås ske på kapitalmarknaden och statenslåneförvaltning bör rationaliseras genom erbjudande av förtida inlösen avmindre lån. I motionen anförs även att statligt stöd till vissa ändamål, t. ex.för att främja energibesparingar, bör ges i form av speciella lån och bidrag.1 motionen hemställs, yrkande 53, att beslutar uttala attreformeringen av bostadspolitiken bör ske i enlighet med riktlinjerna imotionen. Utskottet vill erinra om att åt bostadskommitténuppdragits att överväga flera av de frågor som motionärerna tagit upp. a. frågan om bostadslånesystemets utformning. Kommittén kan väntasavlämna sitt förslag . Vad rör frågan om hur bostadslångivningenskall organiseras vill utskottet erinra om att på förslag avcivilutskottet (CU 1982/83:26) givit regeringen till känna attvissa överväganden om bostadslångivningens administration kunde behöva övervägas.Bland dessa frågor ingick om en finansiering utanför statsbudgeten skulle skeoch hur denna finansiering i så fall skulle administreras. Vad slutligen rörfrågan om förtida inlösen av mindre lån bör erinras om att ävenbeträffande denna fråga , på förslag av civilutskottet (CU1982/83:22 s. 35), givit regeringen till känna att den borde övervägas närmare. Eftersom fiera av de i motionen 100 (c) upptagna frågornaövervägs och då kan väntas föreläggas förslag beträffande flera av defrågor motionärerna aktualiserat finner utskottet det inte lämpligt att föreslåriksdagen göra det i motionens hemställan 53 begärda uttalandet. 3.2 Behovet av ett bostadsförbättringsprogram Utskottet har ovan lämnat enkortfattad redogörelse för samhällets mål avseende bostadsförsörjningen. Eittuppfyllande av detta mål att bereda hela befolkningen sunda, rymliga,välplanerade och ändamålsenligt utrustade bostäder av god kvalitet tillskäliga kostnader har inneburit att stora resurser framför allt under 1960-och 1970-talen fått avdelas för att bygga nya bostäder. Under de senaste årenhar emellertid inträffat flera omständigheter som innebär att nyproduktionen avbostäder varken kan eller bör ha den omfattning som den hade under den perioddå miljonprogrammet genomfördes. Som framhållits i propositionen är det nurimligt att räkna med att varken invånarantal eller antalet hushåll i landetkommer att öka i samma takt som . Någon allmän bostadsbrist finns inteheller längre. Det finns sålunda goda motiv att nu ägna störreuppmärksamhet än tidigare åt det befintliga bostadsbeståndet. Detta uttrycks ipropositionen (prop. 1983/84:40, bil. 9 s. 4) sä att tyngdpunkten ibostadspolitiken förskjuts från bostadsbyggnadspolitik tillbostadsförsörjningspolitik. BoU1983/84:11 7 ett bibehållande av de bostadssociala målen måste, enligtbostadsministerns uppfattning, bostadspolitikens medel inriktas mera påbostädernas fördelning, förnyelse och förvaltning. 1 propositionen föreslås dels ett tioårsprogram förbostadsbeståndets förbättring, dels vissa ändringar i reglerna för planeringoch bostadsfinansiering m. m. som motiveras av programmet. 3.3 Omfattningen och inriktningen av ettbostadsförbätiringsprogram m. m. En inom bostadsdepartementetinrättad arbetsgrupp för stadsförnyelsefrågor avlämnade i juni i årbetänkandet Bättre bostäder ett 10-årigt förnyelse- och underhållsprogram (DsBo 1983:2). Betänkandet har remissbehandlats. Flera av de förslag som läggs fram i propositionen utgårfrån arbetsgruppens förslag och remissyttrandena över det. I propositionen betonas inledningsvis att det övergripandemålet för bostadsförbättringsprogrammet är att genomföra sådana förbättringar ibostadsbeståndet som är bostadssocialt angelägna och samhällsekonomisktförsvarbara. Om verksamheten styrs utifrån bostadssociala utgångspunkter och inära samråd med de berörda finns enligt bostadsministern goda möjligheter attförena de bostadssociala ambitionerna med en strävan att ta till varabyggsektorns kapacitet och minska arbetslösheten. Bostadsministern anser sammanfattningsvis attbostadsförbättringsprogrammet bör grundas på bostadssociala mål som innebäralla människors rätt till en bostad med modern utrustning samt till en bostadsom är väl underhållen. Alla har rätt till en bostad som fyller kraven pä godtillgänglighet. Förbättringar i bostadsbeståndet anses böra inriktas så att defrämjar ett jämlikt och integrerat boende och ett varsamt omhändertagande avkvaliteterna i den befintliga boendemiljön. Programmet bör även, enligtbostadsministern, ha en energipolitisk och en sysselsättningspolitisk inriktning.Detta har i propositionen sammanfattats sä att energihushåll-ningsätgärdernaskall intensifieras och samordnas med andra förbättringsåtgärder samt attkapaciteten inom byggsektorn skall utnyttjas bättre. Arbetsgruppen föreslår ett tioårigt program för underhäll,reparationer och ombyggnader som bl. a. innebär en sammanlagd ökning avkostnaderna för underhäll av fierbostadshus från 2 500 milj. kr. är 1981 till4 100 milj. kr. förutsätts 275 000lägenheter i flerbostadshus och 150 000 småhus byggas om. Arbetsgruppenberäknar att programmet innebär en sysselsättningsökning med 15 20 000 inombyggnadsindustrin och byggnadsmaterialindustrin i jämförelse med omverksamheten skulle ligga kvar på den nivå den hade i slutet av 1970-talet.Beträffande övriga uppgifter om omfattningen av programmet m. m. hänvisas tillpropositionen (bil. 9 s. 11 14). Vad nuovan sammanfattningsvis redovisats om innehållet i propositio- BoU1983/84:11 8 nen motsvaras närmast av hemställan under 1 ipropositionen. I denna hemställan föreslås godkänna vad ipropositionen förordats i fråga om bostadsförbättringsprogrammets allmännainriktning och omfattning. 1 partimotionerna från moderata samlingspartiet,och motionerna 90 i motsvarande del, 100 yrkande45 i motsvarande del resp. 86 yrkande 24 i motsvarande del yrkas avslag påpropositionen såvitt avser ett bostadsförbättringsprogram. 1 moderata samlingspartiets partimotion anförs bl. a. attdet i propositionen uppsatta sysselsättningspolitiska målet är orealistisktsamt att de av arbetsgruppen uppsatta bostadspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska målen kan komma att kollidera. Som motiv för avslagsyrkandet i centerpartietspartimotion, yrkande 45, beträffande programmets omfattning och inriktninganges att speciella program inte bör göras utan att frågan om bostadsbeståndetsförnyelse m. m. bör behandlas löpande av kommunerna. I partimotion anförs att den sysselsättningsökningsom ett genomförande av bostadsförbättringsprogrammet enligt bostadsministernväntas medföra redan är intecknad genom de ökade investeringarna i ombyggnadersom gjordes . Motionärerna framhåller vidare att degrupper inom byggnadssektorn som är värst drabbade av arbetslöshet är just degrupper som minst berörs av programmet. En risk med att i alltför hög gradframhäva den sysselsättningspolitiska aspekten innebär enligt motionärerna attde kvantitativa frågorna sätts i förgrunden på de kvalitativas bekostnad. 1 detta sammanhang bör också behandlas vad ivänsterpartiet kommunisternas partimotioner 21 yrkande 7 och 154 yrkande 1föreslagits om att uttalar att bostadsförbättringsprogrammet börutvidgas till att omfatta åtgärder även i offentliga byggnader såsom t. ex.sjukhus, skolor, bibliotek, idrottsanläggningar m. m. Som motiv för avslagsyrkandena i partimotionerna frånmoderata samlingspartiet och från anförs som framgått ovan ihuvudsak att de sysselsättningspolitiska aspekterna överskattats. Vad i dessa hävdats har behandlats i propositionen medanledning av vissa farhågor som framkommit vid remissbehandlingen av arbetsgruppensförslag. Sålunda anförs i propositionen (bil. 9 s. 6) att det kan uppståkonfiikter mellan de bostadssociala och sysselsättningspolitiska strävandena,särskilt under ett inledande skede. Detta fär enligt bostadsministern snarareses som ett uttryck för att verksamheten då inte inriktats och planlagts på ettkorrekt sätt än att de båda målen skulle stå i konflikt med varandra. Utskottet vill för egen del anföra följande. När ettprogram av den omfattning och med den ambitiösa inriktning som detta givits ipropositionen skall realiseras måste en viss grad av osäkerhet fä finnas ombl. BoU1983/84:11 9 sysselsättningseffekt som programmets genomförande kanberäknas generera. Detta innebär emellertid inte att det finns anledning altpå grund härav avstå från att genomföra programmet. Det är naturligtvis intepraktiskt möjligt att i ett inledande skede mera exakt bedöma effekterna avprogrammet. Utskottet vill erinra om att i propositionen angivits att programmetlöpande skall utvärderas. Utskottet kan således inte dela vad i motionernaanförts om att bl. a. de sysselsättningspolitiska aspekterna på programmetutgör grund för att yrka att det inte bör genomföras. Det förtjänar återigenatt påpekas att vad i de båda motionerna nu anförts beaktats under arbetet meddet nu föreliggande regeringsförslaget eftersom motionärernas synpunktertagits upp i vissa remissvar med anledning av arbetsgruppens förslag. kunnat bedöma finns inte skäl anta annat än att med den uppläggningsom förordas i propositionen det bör vara möjligt att genomföra det angelägnaarbetet med att i en helt annan omfattning än tidigare förbättra vissa delar avbostadsbeståndet. För att de uttalade målen beträffande genomförandet avprogrammet skall förverkligas måste dessa, såsom också framhålls ipropositionen, översättas till konkreta åtgärder och beräkningar av i vilkenomfattning olika slags åtgärder bör och kan genomföras. Utskottet ställer sig sålunda bakom vad i propositionenföreslagits om bostadsförbättringsprogrammets allmänna inriktning ochomfattning och avstyrker bifall till motionerna 90 (m), 100 (c) yrkande 45 och86 (fp) yrkande 24 samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga. Inte heller yrkandena i kommunisternaspartimotioner 21 yrkande 7 och 154 yrkande 1 om attbostadsförbättringsprogrammet skall omfatta åtgärder även i offentligabyggnader bör nu vinna bifall. En eventuell utvidgning av programmetenligt vad i dessa motioner förordats kan lämpligen föregås av överväganden vidden löpande uppföljning och utvärdering som enligt vad som förordas ipropositionen skall göras. En samlad redovisning av programmet anges ipropositionen komma att lämnas i förening med förslag tilleventuella åtgärder. Bostadsministern anger i propositionen att det ävendessförinnan kan bli aktuellt för regeringen att återkomma till riksdagen.Utskottet förutsätter att regeringen, om sä visar sig lämpligt, lämnarriksdagen förslag till utvidgning av programmet enligt vad i motionerna 21(vpk) och 154 (vpk) förordats utan begäran därom. Motionerna börinte nu föranleda någon ytterligare åtgärd. 1 detta avsnitt behandlar utskottet slutligen yrkande 25 ifolkpartiets partimotion 86. 1 detta yrkande föreslås ge regeringentill känna att resultatet av bostadskommitténs förslag och remissbehandlingendärav bör avvaktas innan ställning tas till utformningen av ett bostadsförbättringsprogram.Utskottet har ovan tillstyrkt vad i propositionen förordats om programmetsutformning m. m. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 86 (fp)yrkande 25. BoU1983/84:11 10 3.4 Planering av förnyelseåtgärderna m. m. 1 propositionen anförs att de målsom bostadsförbättringsprogrammet syftar till att uppnå inte kan genomförasutan en aktiv planering och utan engagemang från samhällsorganens sida.Kommunerna föreslås ges ett huvudansvar för att planera, förbereda och initieragenomförandet av programmet. Staten har emellertid det övergripande ansvaretför att programmet kan förverkligas. Avsikten anges i propositionen vara attkommunerna skall ges ökade befogenheter att, mot bakgrund av planmässigaöverväganden, själva avgöra hur avvägningarna bör göras i det enskilda fallet.