bet · G701JoU37 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärernaerinrar också om de förslag om en förstärkning av lantbmksnämndernas resursersom utredningen om kemiska medel i jord- och skogsbruket lade fram. En ökadindividuell avgiftsfinansiering kan också medföra icke önskvärda konsekvenserför jordbruksnäringen. För det första är det jordbrukare som har problem t. ex.ekonomiska, som söker rådgivning hos nämnderna. En kostsam avgift i ett sådantsammanhang kan enligt motionärernas mening inte vara till hjälp för dessajordbrukare, tvärtom kan det ju bli tuvan som stjälper lasset. Det finns ocksåen risk för att, om den allmänna rådgivningen blir kostsam för jordbrukaren,den kommersiella rådgivningen, som ofta är helt gratis, får ett ännu störreinflytande på jordbruksnäringen. Enligt mofionärernas mening är inte en sådanutveckling acceptabel. Motionärerna vill också i detta sammanhang erinra om attde har accepterat en avgift på gödsel- och bekämpningsmedel och att de även dåframfört att inkomsterna därav bör användas bl. a. till rådgivning. Utskottethar tidigare gett uttryck för åsikten att lantbruksnämndernas JoU1983/84:37 12 rådgivning är ett av de viktigaste medlen för att främjajordbrukets rationalisering. Det finns anledning att ånyo understryka dennauppfattning. I överensstämmelse härmed finner utskottet angeläget attrådgivningen liksom ingår som en integrerad del av de statliga insatsernaför rationaUseringen och att alla möjUgheter tas till vara när det gäUer attsamordna och effektivisera sagda verksamhet. Utskottet vill i detta sammanhangframhålla att det i första hand ankommer på lantbruksstyrelsen att inom givnaanslagsramar leda och övervaka verksamheten vid lantbruksnämnderna och ta deinitiativ som erfordras för att tillse att densamma utformas så rationellt ocheffektivt som möjligt. Utskottet, som utgår från att man från lantbruksverketssida med uppmärksamhet följer utvecklingen på hithörande område, biträder försin del det förslag som har lagts fram i propositionen och som innebär att 10milj. av kostnaderna för den statliga rådgivningen skall avlastasstatsbudgeten genom ökad individuell avgiftsfinansiering. Som tidigare angivitsöverensstämmer propositionen i denna del med vad kommittén för överläggningarom jordbruksprisregleringen i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegationförordat. Av i det föregående redovisade kostnadsuppgifter framgår att enbetydande del av lantbruksnämndernas rådgivningsverksamhet även ifortsättningen kommer att vara avgiftsfri. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet avstyrkerbifall till de avslags- resp. uppskovsyrkanden som i nu förevarande hänseendeförts fram i motionerna 2919 (c), 2920 (c) och 2922 (m). Motion 2917 (vpk)synes mot bakgrund av vad utskottet anfört inte påkalla någon ytterligareriksdagens åtgärd. Efter framställningar frånLantbrukarnas riksförbund (LRF) och ()uppdrog regeringen åt lantbruksstyrelsen att i samråd med statensutsädeskontroll () utreda möjligheterna till kostnadsbesparingar inomsystemet för godkännande av utsäde. Lantbruksstyrelsen redovisade dettauppdrag . Styrelsen föreslår dels vissa tekniska ändringari statsplomberingssystemet, dels vissa ändringar i utsädeskontrollensorganisation. I föreliggande proposition redoVisariordbruksministern deförs\agti\\ tekniska förändringar i statsplomberingssystemet som han senareämnar föreslå regeringen att besluta om. Jordbruksministern biträder i likhet med flertaletremissinstanser lantbruksstyrelsens förslag till ändringar i statsplomberingenav fröutsäde. Förslaget innebär att ett utsädesföretag efter ansökan hos SUKkan få tillstånd att leverera utsäde till odlarna, innan det slutligaanalysresultatet föreligger. För att sådant tillstånd skaU kunna lämnas krävsatt företaget bl. a. har en väl fungerande produktionskontroll. Ett tillståndbör kunna förenas med villkor. a. måste odlarna tillförsäkras möjligheteratt få JoU1983/84:37 13 ersättning om det vid slutanalysen visar sig att den varasom levererats inte uppfyllt de kvaUtetskrav som gäller vid statsplomberingen. Jordbruksministerns planer på en omläggning avstatsplomberingssystemet avvisas av i dess kommittémotion 2921av m. fl. och i motion 2918 av andre vice talman . (c, m, fp). Motionärerna erinrar om att det nuvarandestatsplomberingssystemet, som i sin huvudprincip tillämpats alltsedanverksamhetens start, helt kort innebär att endast en godkänd vara har försettsmed plomberingsbevis - en märksedel, där utsädets viktigaste egenskaperdeklarerats enligt analyser gjorda antingen vid eller en lokalfrökontrollanstalt. Detta plombe-ringssystem ger enligt motionärerna köparen enhög grad av säkerhet för varans kvalitet och ger honom möjlighet att t. ex.rätta såmängden efter partiets verkliga grobarhet. Nackdelen med systemet äratt man måste invänta resultatet av slutanalysen - - innanslutlig plombering sker och partiet kan levereras ut. Det föreslagna systemet - s. k. modifierat danskt system -innebär att utsädet kan levereras ut efter rensningen, endastförsett med en identifieringsmärkning och uppgifter om vilka minimivärden somgäller för den aktuella plomberingsklassen. Systemet har dock, framhålls det imotionen, betydande nackdelar. Prov skall visserligen tas ut för analys vidfrökontroUanstalt, men denna analys kan göras långt efter det att partietlevererats och kanske redan sålts. Det svenska system som tillämpatshar fungerat bra och har efter hand anpassats till förändrade villkor. Köparnahar stort förtroende för varan. Den vinst man kan göra på den snabbarehanteringen i det föreslagna systemet går enligt motionärerna troligen förloradi den sämre säkerheten och i avsaknaden av aktuella analysvärden. Motionärernafinner det mot angiven bakgrund högst tveksamt om ett sådant system bör införasi . Vad jordbruksministern anfört i fråga om tekniskaförändringar i statsplomberingssystemet föranleder ingen principiellinvändning från utskottets sida. Ett genomförande av den förordade ändringen isystemet får betydelse både för utsädeskontrollens organisation och för deutsädesföretag som kommer att utnyttja det nya systemet. För utsädeskontrolleninnebär det nya systemet att de nu mycket besvärliga arbetstopparna kanjämnas" ut. Slutanalyserna behöver inte vara färdiga tills dess utsädetskall levereras eller användas. För utsädesföretagen medför det förhållandetatt de inte behöver vänta på slutanalysen innan de kan leverera utsäde atthanteringen i magasinen i betydande omfattning kan rationaliseras medkostnadsbesparingar som följd. I propositionen anförs att det kan finnasmöjligheter att gå över till stickprovskontroll. Frågan om en övergång tillsådan kontroll kräver dock enligt utskottets mening vidare överväganden. 1** 1983/84. JoU 1983/84:37 14 Utskottet finner mot bakgrund av vad i det föregåendeanförts att motionerna 2918 (c, m, fp) i denna del och 2921 (c) yrkande 3 intebör föranleda någon ytterligare åtgärd. Motbakgrund av planerade ändringar i det tekniska systemet för statsplomberingframläggs i propositionen vissa förslag rörande utsädeskontrollens framtidaorganisation. Jordbruksministern föreslår bl. a. en ändring i fråga omhuvudmannaskapet för utsädeskontrollen och förordar även i övrigt vissa ändraderiktUnjer för organisafionen av kontrollen. Ilantbruksstyrelsens tidigare omnämnda utredning anförs att den nuvarandeorganisationen av den officiella utsädeskontrollen är oenhetlig, eftersomstatsplombering utförs av både staten och enskilda. Enligt styrelsen äröverkapaciteten stor för analysering av utsäde såväl lokal- somutrust-ningsmässigt. Denna överkapacitet kan dessutom komma att förstärkas vidinförandet av de föreslagna ändringarna av det tekniska systemet. Ilanbruksstyrelsens utredning har redovisats olika alternativ till organisationsförändringar.Remissutfallet i organisationsfrågan är mycket splittrat. Föregen del anför jordbruksministern följande. Kontrollen av utsäde får anses varaen betydelsefull uppgift för samhället. På den organisafion som fullgör dennauppgift bör enligt jordbruksministerns mening ställas krav på sammaeffektivitet som gäller för annan statlig kontrollverksamhet. Statsplomberingav utsäde är en myndighetsuppgift som i princip är av samma slag som denofficiella provning som enligt lagen (1974:896) om riksprovplatser utförs vidsådan provplats. Med hänsyn härfill anser jordbruksministern attutsädeskontrollen måste bedrivas inte bara med krav på effektivitet utan ocksåpå opartiskhet och oberoende. Den föreslagna nya ordningen inomstatsplomberingssystemet kommer att förstärka dessa krav. 'Att bedriva offentligutsädeskontroll i de tre lokala frökontroUanstalterna får enligtjordbruksministerns uppfattning anses stå i mindre god överensstämmelse med deprinciper som ligger till grund för lagstiftningen om officiell provning. Medhänvisning till nu anförda omständigheter samt svårigheterna att med delathuvudmannaskap för laboratorieenheterna anpassa kontrollkapaciteten tillbehovet talar nu flera skäl för att utsädeskontrollen i sin helhet läggs understatUgt huvudmannaskap. Medhänsyn till uppgifter som närmare redovisas i propositionen och med beaktandeav att analysverksamheten kan bedömas komma att minska i omfattningmåste enUgt jordbruksministerns mening en betydande reduktion av den nuvarandelaboratoriekapaciteten genomföras. Utredningen i ärendet visar på ettövertygande sätt att av de fyra laboratorierna i - ,, och - endast ett behövs i den framtida organisationen. Ensamlad bedömning ger enligt propositionen vid handen att det är laboratoriet iSkara som, lämpligen bör behållas. Medutgångspunkt i vad nu redovisats har för statens räkning med träffats ett avtal som innebär att staten fr.o.m. den 1juli 1984 anställer frökontrollanstaltens personal, övertar JoU 1983/84:37 15 anstaltensutrustning och inventarier samt förhyr de lokaler i vilka verksamheten f. n.bedrivs. Avtalet har ingåtts under förutsättning av att bifaller detförslag till omorganisation av utsädeskontrollen som här är i fråga och medförbehåll för regeringens godkännande. Övertagandet avses komma att finansierasmed medel som disponeras av . Avdet ställningstagande som gjorts rörande laboratoriebehovet följer enligt jordbruksministernatt laboratorieverksamheten vid enheten i bör avvecklas. SUK:s ledningoch kansli bör då lämpligen omlokaliseras till , där erforderliga lokalerfinns. Enytterligare konsekvens av ställningstagandet är enligt proposifionen atttillstånden till statsplombering vid anstalterna i och böråterkallas. Anstalterna i och har 18 heltidsanställdaoch 14 deltidsanställda. Jordbruksministern bedömer att flertalet av dessa kanberedas fortsatt sysselsättning med frökontrollverksamhet hos hushållningssällskapen,om dessa väljer att driva anstalterna vidare med verksamheten inriktad påanalyser åt utsädesföretag och jordbrukare, eller hos utsädesföretag som medanledning av det nya tekniska systemet behöver förstärka sinproduktionskontroll. Efteröverläggningar med SUK:s ledning, företrädare för berörd personal ochhushållningssällskapen har jordbruksministern bedömt att de föreslagnaförändringarna främst med hänsyn till personalen bör ske under en övergångstidpå . Såväli kommittémotion 2921 av m.fl. som i trepartimotion 2918av andre vice talman m. fl. (c, m, fp) och i motion 2916 av PerIsraelsson och (båda vpk) riktas kritik mot vissa delar avregeringens förslag rörande utsädeskontrollens framtida organsation. I densistnämnda motionen konstateras t. ex. att konsekvensen av förslaget blir attde av resp. hushållningssällskap drivna frökontroUanstalterna i ochÖrebro förlorar sin nuvarande rätt till statsplombering av utsäde. Motionärernavill för sin del vända sig mot detta av bl. a. följande skäl. Verksamheterna iLinköping och är självbärande och uppbär inte några statliga medel. propositionen åberopade överkapaciteten inom frökontrollen beror enligtrnotionärerna inte på dessa anstalter utan på de statliga anstalterna.Anstalterna i och har funnits under det att denstatliga frökontrollen började först . Motionärerna anseratt statens problem inte kan lösas på bekostnad av en självbärande ickekommersiell verksamhet som inte är skuld till de uppkomna problemen. Detpåpekas i motionen att det vid de frökontrollanstalter som hotas av nedläggningutöver statsplombering också utförs råvaruanalysering som äravräkningsgrundande. Kan anstalterna inte upprätthållas försvinner dennamöjlighet och alternativa resurser måste kanske upprätthållas på annat håll,vilket knappast torde bli billigare. Förlorad plomberingsrätt vid frökontroUanstalternai och innebär vidare att mer än hälften av JoU1983/84:37 16 arbets- och inkomstunderlaget försvinner där. Det tordeinnebära att fortsatt drift inte blir möjlig vid någon av de här nämndaanstalterna. Enligt propositionen berörs då 18 heltidsanställda och 14deltidsanställda på de två orterna. Redan detta är betänkligt och onödigt. Menännu allvarligare är att servicen till jordbrukarna i flera län runt Linköpingoch kraftigt försämras. Motionärerna anser att övervägande skäl talar för attfrökontroUanstalterna i och får behålla sin rätt tillstatsplombering. Motsvarande yrkande framläggs i motionerna 2918 i denna deloch 2921 yrkande 4. Det framhålls i dessa motioner att den i propositionenförordade nedläggningen skulle få allvarliga konsekvenser. Hela östra ochMellansverige samt södra skulle komma att sakna en oberoendefrökontroll, eftersom de båda statliga anstalterna i syd och väst torde få fullsysselsättning med statsplomberingssystemet. Motionärerna stödjer emellertidden del av propositionens förslag, som innebär en nedläggning av Solnaenhetenoch fördelning av dess uppgifter på enheten i , dit alltsåledningsfunktionen förläggs, och på de lokala anstalterna, som därvid blirbättre utnyttjade och får ett stabilare underlag. Utskottet anser i likhet med jordbruksministern attnuvarande organisation inom utsädeskontrollen karaktäriseras av en överkapacitetsom i och för sig motiverar en reduktion av laboratorieverksamheten.Regeringens förslag innebär bl. a., som framgår av det föregående, attstatsplombering av utsäde förbehålls staten, de lokala anstalterna i Linköpingoch fråntas sin plomberingsrätt och Skaraanstalten förstatligassamtidigt som Solnaanstalten läggs ned. Utskottet biträder förslaget såvittavser avvecklingen av laboratorieverksamheten vid enheten i ochomlokalisering av SUK:s ledning och kansli till . Vidare ansluter sigutskottet till förslaget om att staten övertar ansvaret för verksamheten vidlaboratoriet i . Däremot anser utskottet att det krävs ytterligareöverväganden innan beslut fattas rörande den framtida verksamheten vidanstalterna i och . Det finns enligt utskottets mening bl. a.starka skäl att avvakta erfarenheterna av den förordade omläggningen av dettekniska systemet för statsplomberingen före ställningstagandet. Mot bakgrundhärav ansluter sig utskottet till de förslag som framförts i mofionerna 2916(vpk), 2918 (c, m, fp) och 2129 (c) om att anstalterna i och Örebrofår behålla sin plomberingsrätt, vilket alltså även innebär atthuvudmannaskapet för utsädeskontroll t. v. liksom enligt utskottetsmening bör delas mellan staten och enskilda. F. ö. biträder utskottetregeringens förslag i organisationsfrågan samt avstyrker nyssnämnda motioner iden mån de ej berörts i det föregående. Under angiven rubrik behandlas ipropositionen frågan om skördeskadeskyddet, om ändring av reglerna för lån meduppskjuten ränta och om JoU1983/84:37 17 inhemsk tillverkning av spannmålsstärkelse. I fråga om skördeskadeskyddet erinras om att kommittén föröverläggningar om jordbruksprisregleringen skulle ta upp frågan omhuvudmannaskapet m. m. för sagda skydd. Vidde överläggningar omjordbruksprisregleringen som kommittén hållit med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har enighet uppnåtts om att arbetet med frågan om skördeskadeskyddetskall fortsätta i en särskild grupp, och syftet är att förslag om ändrathuvudmannaskap för skyddet skall föreligga i sådan tid att proposition kanläggas fram /. Utskottet har i likhet med jordbruksministern inte någotatt erinra mot vad parterna sålunda kommit överens om. Med anledning härav villutskottet inte nu påkalla någon ytterligare åtgärd med anledning avde yrkanden om komplettering av. skördeskadeskyddet i olika avseenden som lagtsfram i motion 1833 av och (båda m). UtskottetvUl erinra om att föregående år lämnade några likartademotionsyrkanden utan åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående övervägandeni ämnet (JoU 1982/83:24, p. Enligt utskottets mening framstår detnaturligt att jämväl frågor som berörs i motionerna kommer att omfattas avdessa överväganden. Frågan om ändring av reglerna för län med uppskjuten räntatas upp med anledning av en framställning av lantbruksstyrelsen. Mot bakgrundav den riskkänsklighet som karaktäriserar nystartade företag samt det faktumatt kapitalskulden ökat kraftigt på grund av att låneformen infördes vid en tidmed betydligt lägre räntenivå än som senare kommit att råda bedömerlantbruksstyrelsen att många jordbrukare kommer att få svårighet att klara sinekonomi när nu räntebetalningen skall påbörjas. För flera av dessa företagtorde en skuldminskning vara enda möjligheten till fortlevnad. Lantbruksstyrelsen får biträda ackord eller eljest eftergestatens rätt i samband med lån i lägen där jordbruksföretag befinner sig i enobeständssi-tuation. Lantbruksstyrelsen hemställer i sin skrivelse att åtgärdervidtas för att klara de aktuella företagens fortlevnad innan de hamnar i ensådan situation. Många företag klarar de nuvarande kapitalutgifterna menbedöms inte klara den ökning som uppkommer i och med att räntebetalningenavseende lån med uppskjuten ränta påbörjas. Detta torde i all synnerhet gällaföretagen i norra men även för företag i andra delar av landet kansvårigheter uppstå. Lantbruksstyrelsen bör enligt jordbmksministems mening fåbemyndigande att medge ändring av ränte- och amorteringsvillkor för angivnalån. Sådan åtgärd bör kunna sättas in efter prövning i varje enskilt fall ochendast då detta bedöms nödvändigt för att skapa förutsättningar för berördaföretags fortbestånd och där sådana förutsättningar i övrigt bedöms föreligga.Jordbruksministern förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigandeatt medge sådana ändringar av villkoren för lån med uppskjuten ränta. JoU 1983/84:37 18 Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning ochföreslår därför att ger regeringen det begärda bemyndigandet. Iskrivelse fill regeringen har jordbruksnämnden tagit upp frågan om inhemsktillverkning av spannmålsstärkelse. Med hänsyn till spannmålsöverskottet harnämnden beslutat att medel inom spannmålsregleringen får användas förrabattering av spannmål för sådan fillverkning. Avsikten är attspannmålsstärkelsen skall avsättas till den tekniska industrin, men en delspannmålsstärkelse kan också komma att användas inom livsmedelsindustrin. Föratt prismässig konkurrensneutralitet skall råda mellan stärkelse från spannmålresp. potatis måste enligt nämnden en tillverkningsavgift tas ut påspannmålsstärkelse. En sådan avgift kan också behövas för att finansiera derabatter som utgår på potafisstärkelse till teknisk industri. Avgiften börkunna differentieras med avseende på slag av råvara och användning avstärkelsen. Utskottetdelar jordbruksministerns bedömning att behov nu föreUgger av att kunna ta uten tillverkningsavgift på spannmålsstärkelse. Enligt lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrukets område (7 § punkt f) erlägger tillverkare avgiftför majs och maniokrot eUer ämne som innehåller majs eller maniokrot samt annanväsentiigen lika stärkelserik vara, som används vid tillverkning av stärkelseeller stärkelseprodukt. Avgiften bestäms således av råvaminnehållet. Som anförsi propositionen bör avgiften kunna differentieras med avseende påanvändningen. Utskottet biträder därför förslaget att bestämmelsen ändras såatt avgift erläggs av tillverkare för stärkelse eller stärkelseprodukt somerhålls ur annan vara än potatis. Det bör ankomma på regeringen eller efterregeringens bemyndigande jordbruksnämnden att bestämma avgiftens storlek.Förslaget föranleder viss ändring i lagen om prisreglering på jordbruketsområde. Utskottetshär redovisade ställningstagande innebär att utskottet ej anser sig böratiUstyrka de förslag som framläggs i yrkandena 1 och 2 i motion 2921 (c). I propositionen tas upp anslag rörandelantbruksnämnderna, prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, skördeskadeskyddet,utsädeskontrollen, djurens hälso- och sjukvård, växtförädlingen och Norrvikensträdgårdar. Utskottet, som behandlar anslagen i den ordning de redovisas ipropositionen, tar i samband härmed också upp vissa motionsvis väckta förslagi hithörande frågor. Medelför lantbruksnämndernas verksamhet föreslås för nästa budgetår beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Därvid har beräknats 0,4 milj. kr. för vissauppgifter inom det ekonomiska försvaret. Vidare har beräknats enengångsanvisning av . för flyttning av lantbruksnämden i Östersund.Med hänvisning till vad som tidigare anförts beträffande energi- JoU 1983/84:37 19 rådgivningentill jordbruks- och trädgårdsnäringarna (prop. 1983/84:62 och prop. 1983/84:100bil. 11) beräknas . under förevarande anslag. det föregående förordats bör 10 milj. kr. av kostnaderna för den statligarådgivningen till jordbruket avlastas statsbudgeten genom ökad individuellavgiftsfinansiering. Medlen föreslås liksom övriga avgiftsinkomster, vilka f.n, redovisas på statsbudgetens inkomstsida, föras upp som inkomst underanslaget. Totalt beräknas dessa uppgå till 16,9 milj. kr. för budgetåret1984/85. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag och förordar med hänvisningtill i propositionen redovisad sammanställning att till Lantbruksnämnderna förnästa budgetår anvisas ett förslagsanslag av . Imotion 1861 av () hemställs att uttalar sig för atten tjänst som konsulent för pälsdjursnäringen i inrättas med placeringi . Ifrågavarande befattningshavare skulle bl. a. svara för vissrådgivningsverksamhet som komplettering till planerad gymnasieutbildning påområdet. Utskottetfår med anledning härav erinra om att i samband medbudgetbehandlingen för innevarande budgetår hade att pröva ett motsvarandeyrkande. Det framhölls i nämnda sammanhang att pälsdjursuppfödningen enligtgällande regler ej räknas till jordbruksproduktion och därför inte faller inomramen för lantbruksorganisationens normala . Motionenavslogs av (JoU 1982/83:24, p.3). Utskottet,som vill nämna att det inom ramen för utvecklingsfondens verksamhet bör varamöjligt att pröva frågor av det slag som anges i motionen, finner för sin delinte anledning att förorda någon ytterligare åtgärd med anledning av den ånyoväckta motionen i ämnet. Det bör i sammanhanget erinras att motionärens förslagom att ärenden rörande pälsdjursnäringen bör flyttas från industri- tilljordbruksdepartementet gäller en fråga som faller inom regeringensbeslutsområde. Underanslaget till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område anvisas medel förolika prisreglerande åtgärder. Från anslaget'bestrids kostnaderna förlivsmedelssubventioneringen. Vidare utgår medel till låginkomstsats-ningen,avbytarverksamheten och andra sociala satsningar inom jordbruket samt medel somersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Från anslagetbestrids även vissa kostnader för prisutjämning. Förnästa budgetår beräknas anslaget till 2 968 milj. kr. Av beloppet avser ca 2475 milj. kr. livsmedelssubventionerna för mjölk, vilken numera är den endaprodukt för vilken sådana subventioner utgår. Regeringens förslag i nuifrågavarande avseende står i överensstämmelse med de uttalanden som gjordes iproposition 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder (bilaga 7) och somutskottet för sin del inte fann anledning till erinran mot (JoU 1983/84:15).Mot nu angiven bakgrund finner utskottet sig böra JoU 1983/84:37 20 tillstyrkapropositionen i denna del. Även i övrigt anser sig utskottet kunna biträda deförslag som framlagts beträffande förevarande anslag. 1 enlighet med vad somredovisas i propositionen bör sålunda bl.