bet · G701FiU48 · 1983-12-31 00:00:00 — omberäkning av inkomster på statsbudgeten för /85, m. m. (prop.1983/84:100 biL 1 och 1983/84:150 bil. I bilaga 1 till proposition 1983184:100(budgetpropositionen) har regeringen föreslagit att 3.för /85, i avvaktan på slutliga förslag ikompletterings-propositionen och i enlighet med vad som har förordats ipropositionen, a) beräkna statsbudgetensinkomster. I bdaga I fill proposition 1983184:150(kompletteringspropositionen) har regeringen föreslagit att 3.godkänna beräkning av statsbudgetens inkomster för /85 enligtvid propositionen fogad specifikation. Utskottet behandlar i detta sammanhang motion1983/84:370 av i (m) om översyn av skatte-, avgifts- ochbidragssystemet vari såvitt nu är i fråga hemställs 1. att låter verkställaen systematisk indelning av "skatter" resp. "avgifter"efter en enhetlig princip och benämner vederbörliga poster pä rätt sätt, 2. att tar upp frågan omspecialdestinering av skatte- och avgiftsmedel till förnyad, principiell prövning, 3. att hos regeringenbegär utredning om möjligheten att fill följd av alltmera avancerad datorteknikindividualisera socialförsäkringsförmåner och dito avgifter, 4. att låter utreda detsom "ingen myndighet har försökt" (RRV), nämligen att kartlägga desamlade effekterna av skatte-, avgifts-och bidragssystemen för hushållens deloch därefter prövar om den progressiva inkomstskatten är ett lämpligt medelför en rättvis fördelningspolitik, horisontellt och vertikalt. Utskottet har inhämtat yttrande frånriksrevisionsverket (RRV) över mofionen i vad avser yrkandena 1, 2 och 4. I det reviderade budgetförslaget beräknasstatsinkomsterna uppgå till under /85.Det innebär att inkomsterna har justerats upp med iförhållande till vad som angavs i budgetpropositionen. I 1983/84. FiU 1983/84:48 2 Av ökningen är en omfördelningfrån statsbudgetens utgiftssida. Uppräkningen av inkomsterna har sin grund iatt man pä budgetens inkomstsida nu redovisar den besparingseffekt som samordningenav källskatt och socialavgifter väntas leda till. hade dennabesparingseffekt beaktats på budgetens utgiftssida som en minuspost underBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Den nu aktuella justeringen innebärdärför alt inte bara budgetens inkomstsida utan också dess utgiftssida räknatsupp med . Någon effekt på budgetsaldot i förhållande tillberäkningen i budgetpropositionen har således inte åtgärden. Bortsettfrån denna engångseffekt väntas under budgetårel 1984/85 inkomstskatten förindivider och företag nu ge ytterligare 3,3 resp. . Dettabetingas av den ekonomiska återhämtningen och därav föranledda ökadelönekostnader. Deökade lönesummorna leder också fill att statsbudgeten 1984/85 tillförs 2,0miljarder kronor mer i form av lagstadgade socialavgifter. Denekonomiska återhämtningen återspeglar sig också i att mervärdeskatten under1984/85 nu beräknas ge ett högre tillskott. Iproposition 1983/84:110 om vissa oljefrågor föresläs ett ändrat oljelagringsprogramsom /85 temporärt ökar statsinkomsterna med . Somett led i finansieringen av den höjda utgiftsramen för försvaret har iproposifion 1983/84: 163 föreslagits att bensinskatten höjs. Höjningen beräknasöka inkomsterna /85 med . Deutökade försvarsramarna skall också finansieras genom att under1984/85 levererar in ytterligare av sitt överskott. Föratt finansiera ökade anslag till drift av vägar har i proposition 1983/ 84: 178föreslagits att fordonsskatten skall höjas. Höjningen antas tillförastatskassan ytterligare . I proposition 150 bilagorna 1-7 föreslås dels enrad åtgärder för att främja sysselsättningen, dels insatser för all förbättrabarnfamiljernas ekonomiska situation. Förslagen innefattar ocksä lösningar påhur dessa åtgärder skall finansieras. Idet reviderade budgetförslag som redovisas i samma proposition har de ökadeutgifter och inkomster som dessa förslag för med sig beaktats endast i form aven nettoeffekt under posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Medandra ord har pä budgetens inkomstsida inte redovisats de inkomstförstärkningarsom blir en följd av de nya förslagen. Eftersom dessa förslagnumera har godtagits av , bör deras FiU 1983/84:48 3 effekter beaktas vidberäkningen av statsbudgetens inkomster. Följande justeringar bör därvid göras. Defamiljepolitiska reformerna skall finansieras bl. a. genom slopat förvärvsavdragoch genom att uttaget av inkomstskatt höjs med en procenten-hel i det lägstaskatteskiktet. Till följd härav kan inkomstskatten väntas öka med drygt 840milj. under /85. Ett ytterligare fillskott pä dennainkomstfitel uppkommer med anledning av att garanlinivån inomföräldraförsäkringen höjs. Dessa bidrag är skattepliktiga, och ca 17milj. av de ökade utbetalningarna kan väntas återgå i form av skatt under1984/85. ' Höjningenav garantinivån i föräldraförsäkringen leder ocksä till en ökad belastning , vars underskott stiger med drygt 50milj. Höjdarbetslöshetsersättning och ökade utbildningsbidrag skall finansieras genomatt arbetsmarknadsavgiften höjs . Såväl merparten av deökade utgifterna som inkomsten av den höjda arbetsmarknadsavgiften , netto, vars underskott väntas öka med 50milj. Sammanlagtberäknas statsbudgetens inkomster under / 85 öka med 758 milj.kr. jämfört med beräkningen i kompletteringsproposifionen. En sammanställningav de förändringar utskottet beräknar redovisas nedan. föreslagna förändringar i specifikationen av statsbudgetens /85 1000-lal kr. skatt på inkomst m. m. -h 859 000 1251 Övriga socialavgifter. Statsbudgetens inkomster under /85kan därmed beräknas till 244084,7 milj. kr. En specifikation av statsbudgetensinkomster och utgifter återfinns i bilaga fill betänkande FiU 1983/84:50. Utskottetbehandlar i detta sammanhang också motion 370 av i (m). föreslås att skall låta verkställa en systematisk indelning av"skatter" resp. "avgifter" efter en enhetlig princip ochbenämna vederbörliga poster på rätt sätt (yrkande 1). Utmärkande för en avgiftborde enligt motionären vara att den som erlägger en avgift därigenom försäkrarsig om en identifierbar motprestation. 11 1983/84. FiU 1983/84:48 4 framhåller i ell yttrande övermotionen alt gränsen mellan skatt och avgift inte är direkt urskiljbar, trotsatt del i förarbetena till den nya regeringsformen finns uppställt skenbartentydiga kriterier för dessa båda inkomstslag. Som exempel anför verketavgiftsbelagd tillsynsverksamhet där motprestationsbegreppel i princip inteexislerar. Del är det kollektiv som är föremål för tillsynen, inte de enskildatillsynsobjeklen, som uppehåller sambandet med motprestationer. Destatsrättsliga aspekterna på problematiken blev relativt utföriigl belysta isamband med tillkomsten av den nya regeringsformen, anser RRV, vars uppfattningär att en ytteriigare belysning inte skulle kunna tillföra frågan något nytt. Frågorsom har samband med avgiftsmaklens tillämpning har dessutom fått en inträngandeprövning av i ett av godkäntbetänkande (KU 1983/84: 24). AvRRV:s yttrande framgår också att sedan budgetårel 1980/81 bygger indelningen avstatsbudgetens inkomstsida bl. a. pä principer som ställts upp avInternationella valutafonden. Denna indelning innebär atl den del avstatsinkomsterna som frän principiell synpunkt är att betrakta som skatterocksä redovisas under huvudgruppen Skatter, oavsett om ordet skatt ingår ibenämningen eller inte. Så t.ex. redovisas hyreshusavgifien under rubrikenSkatt på egendom. Vidare ingår allmän löneavgift, folkpensionsavgift ochbarnomsorgsavgift i huvudgruppen Skatter. Benämningen av olika inkomstposter ärsåledes inte avgörande för hur posterna redovisas eller för analysen av derasefiekler. Inkomsttitlarnas benämning bör prövas frän fall till fall i enlighetmed regeringsformens principer. Utskottetfinner mot den angivna bakgrunden inte anledning alt nu pröva frågan omindelningen av skatter och avgifter. Motionens yrkande I bör därför inteföranleda någon åtgärd frän sida. Motionärenbegär ocksä att skall ta upp frågan om specialdestinering av skatte-och avgiftsmedel till förnyad, principiell prövning (yrkande 2). Det är, sägsdet, inte självklart att man skall sträva efter att avskaffa specialdestinering,eftersom denna tydligare anger syftel med utgiften för skatte- ochavgiftsbetalaren. Alla avgifter och vissa skatter borde därför kunnaspecialdestineras, anser motionären. Utskottethar tidigare, t. ex. i samband med budgetreform (FiU 1977/78:1),uttalat sig mot en specialdestinering av skaller. Utskottet hyser alltjämtsamma uppfattning. Yrkande 2 i motionen får därmed anses besvarat. Imotionen föreslås vidare att regeringen skall ges i uppdrag att utredamöjligheten att till följd av alltmera avancerad datorteknik individualiserasocialförsäkringsförmåner och dito avgifter (yrkande 3). Om avgifterna förolika socialförsäkringar, däribland sjukförsäkringen, återfördes till denenskildes skattsedel skulle man förmodar motionären kunna göra del möjligtför medborgarna att välja ett förmåns- och avgiftsalternativ som är anpassattill bl. a. den egna familjesituationen. FiU 1983/84:48 5 Socialförsäkringssystemetbygger på principen att alla medborgare skall vara tillförsäkrade en vissgrundtrygghet. Systemet är till sin uppbyggnad generellt verkande ochfinansieras med olika typer av arbetsgivaravgifter. har strävanvaril att genom ändring av de materiella reglerna för avgiftsberäkning få tillstånd ett enhetligare och därmed också effektivare debiterings- ochuppbördssystem. Påförslag av socialförsäkringsutskottet har tidigare under innevaranderiksmöte avstyrkt ett motionsyrkande med samma syfte som det nu aktuella.Socialförsäkringsutskoltet framhöll i sitt betänkande (SfU 1983/84:10) att mansä långt möjligt bör underlätta administrationen av såväl avgifter somförmåner. a. mol denna bakgmnd kunde socialförsäkringsutskottet inteförorda ett system som pä ett sä genomgripande sätl som skulle bli följden avmotionsförslagets genomförande förändrar sjukförsäkringens förmåner ochfinansiering. Finansutskottethar utifrån sina utgångspunkter inte någon annan uppfattning i frågan än densocialförsäkringsutskottet har givit uttryck åt. Utskottet avstyrker bifallfill motionens yrkande 3. Slutligenföreslår motionären att skall låta utreda det som "ingenmyndighet har försökt" (RRV), nämligen att kartlägga de samlade effekternaav skatte-, avgifts- och bidragssystemen för hushållens del. Enligt sammayrkande bör därefter pröva om den progressiva inkomstskatten är ettlämpligt medel för en rättvis fördelningspolitik, horisontellt och verfikalt(yrkande 4). I motionen påpekas att eftersom det är som beslutar omskatter samt avdrag, bidrag och avgifter borde det ha varit och är det - enuppgift för att se till att den själv i första hand tar reda päkonsekvenserna av fattade beslut. Ilikhet med motionären anser utskottet att det är angeläget att riksdag ochregering har tillgång till beslutsunderlag, som belyser de samlade effekter somskatter, avdrag, bidrag och avgifter har på hushällens ekonomi. Somanges i motionen har RRV genomfört en förvaltningsrevision rörande desamlade effekterna av de offentliga överföringarna. Verket har i sin rapportefterlyst ett bättre beslutsunderlag i frågor om överföringarnas samladeeffekler. Berörda myndigheter bör enligt RRV lämna sådant beslutsunderlag tillstatsmakterna. Verkel har också inventerat möjligheterna att åstadkomma sådantanalysarbete. RRVuppger i sitt yttrande över motionen att sedan revisionsrapporten lagts framhar verket kunnat notera att vissa initiativ tagits på myndighetsnivå för attpåbörja det analysarbete RRV skisserat. Utskottetvill också peka på de undersökningar som stafistiska centralbyrån gjort föratt belysa olika aspekter på levnadsförhållandena i samhället. SCB har sedanår 1974 lagt fram ett fyrtiotal rapporter i denna serie. Dentill knutna expertgmppen för studier i offenfiig ekonomi() har till uppgift att bredda och fördjupa underlaget för FiU 1983/84:48 6 framtidabudgetpoliliska och samhällsekonomiska avgöranden. 1 de rapporter som lagtsfram av gruppen har man bl. a. tagit upp inkomslfördel-ningseffekter avlivsmedelssubventioner, fördelningseffekter av budgetunderskott samtfördelningseffekter av barnomsorg. Institutetför social forskning vid i bedriver ocksä forskninginom detta område. Utskottetvill också erinra om att revisorer i en skrivelse till (förs. 1983/84:24) har lagt fram förslag lill vissa åtgärder på beskattnings-och indrivningsomrädet. Skrivelsen kommer all behandlas av undernästa . Revisorernaföreslår i sin framställning till atl man skyndsamt utreder frågan omhur en forskningsdatabas bör vara utformad för att belysa beskattningssystemelssamlade effekler. Del bör också enligl revisorerna utredas om uppbyggnaden aven sådan dalabas skall ske genom komplettering av redan befintliga register. Medhänvisning till det arbete som pågår på skilda håll ser inle utskottet någotskäl till att vidtar någon åtgärd med anledning av motion 370 yrkande4. 1. atl medanledning av proposition 1983/84: 150 bilaga 1 moment 3 godkänner vad utskottetanfört och beräknar statsbudgetens inkomster för budgelårel 1984/85 enliglbifogad specifikation (bilaga), 2. att avslår molion1983/84:370 yrkandena 1 -4. Utskottethemställer atl ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Stockholmden Pä finansutskottets vägnar Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (), NilsÅsling (c), (), (), (c), BoSödersten (s), (), (vpk), (s), () och (). FiU 1983/84:48 7 av , och (alla m) anför: Mofion 1983/84: 370 yrkande.I avser gränsdragningenmellan skatter och avgifter. Denna fråga har behandlats avkonstitutionsutskottet (KU 1983/84:24). Därvid reserverade sig utskottetsborgeriiga ledamöter till förmån för en utvärdering av praxis på detta område,som skulle läggas lill gmnd för förslag i syfte atl tillgodose regeringsformensföreskrifter och ge existerande pålagor rätt beteckning. Reservationen harsedermera av-slagits av kammaren. Vi hyser emellertid fortfarande den åsikt somdär kom till uttryck. Särskilt vill vi understryka vikten av all benämningarna"skatt" och "avgift" används på rätt sätt. Medanledning av motionens yrkande 4 vill vi framhålla, alt vi delar uppfattningenatt den progressiva inkomstskatten inte är något ändamålsenligtfördelningspoliliskt instrument. Frågan om skattepolitikens utformning tordedock få avgöras i annat sammanhang. FIU 1983/84:48 Specifikation av statsbudgetens inkomster under budgetåret1984/85 1000 Skatter: 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse: 1110 Fysiska personers skatt på inkomst, 1111 Fysiska personers skatt på inkomst,realisafionsvinst och rörelse 1120 Juridiska personers skatt påinkomst, realisationsvinst och rörelse: 1121 Juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse 1130 Ofördelbara skatter påinkomst, realisationsvinst och rörelse: 1131 Ofördelbara skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse 1140 Övriga inkomstskatter: 1142 Utskifiningsskati och ersättningsskatt 1200 Lagstadgade socialavgifter: 1251Övriga socialavgifter, netto förarbetsskadeförsäkringen 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter tillarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet 1281 Allmänlöneavgift 83100000 6592000000 43910800000 43910800000 1300Skatt på egendom: 1310 Skatt på fast egendom: 1321 Fysiska personers förmögenhetsskatt 1322 Juridiska personers förmögenhetsskatt FiU 1983/84:48 1330Arvsskatt och gåvoskatt: 1340 Övrig skatt på egendom: 1342 Skall på värdepapper 1400 Skatt påvaror och tjänster: 1410 Allmänna försäljningsskatter:1411 Mervärdeskatt 1430 Skatt på specifika varor: 1423 Försäljningsskatt pä motorfordon 1425 Skall pä sprildrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skall pä malt- och läskedrycker 1429 Särskild avgift pä svavelhaltigfbränsle 1431 Särskild avgift för oljeprodukterm.m. 1433 Skatt pä videobandspelare 1434 Skall på viss elektrisk kraft 1435 Särskild avgift mot försurning 1440 Överskott vid försäljning avvaror med statsmonopol: 1441 AB Vin-& Sprilcentralens inlevereradeöverskott , 1442 Systembolaget ABs inlevereradeöverskott 1450 Skatt på tjänster: 1452 Skatt pä annonser och reklam 1454 Skatt pä spel 1460 Skatt på vägtrafik: 1470 Skatt på import: 1471Tullmedel 1480 Övriga skatter på varor ochtjänster: 1481 Övriga skaller pä varor och tjänster 55 100 000 000 55100 000 000 935000000 3925000000 5 100000000 I590000000 1268000000 9980000000 152000000 409000000 345000000 100000000 1006000000 FiU 1983/84:48 2000 Inkomster av statensverksamhet: 2100 Rörelseöverskott: 2110Affärsverkens inlevererade överskott: 2111 Postverkels inlevererade överskott 2113 Statens järnvägars inlevereradeöverskott 2115 Förenade fabriksverkens inlevereradeöverskott 2116 Statens vattenfallsverks inlevereradeöverskoll 2120 Övriga myndighetersinlevererade överskott: 2121 Statens vägverks inlevereradeöverskott 2123 Inlevererat överskott av uthyrningav ADB-utmstning 2130 inlevereradeöverskott: 2131 inlevererade överskott 2140 inlevereradeöverskott: 2141 inlevererade överskott 2150 Överskott från spelverksamhet: 2200 Överskott av statensfastighetsförvaltning: 2210 Överskott av civilfastighetsförvaltning: 2211 Överskott av kriminalvårdsstyrelsensfastighetsförvaltning 2214 Överskott av byggnadsstyrelsensfastighetsförvaltning 2215 Överskott av generaltullstyrelsensfastighetsförvaltning 34800000 68000000 54000000 156800000 1036900000 436230000 1473130000 8747630000 2310, 2320 Räntor på näringslån: 2311Räntor på lokaliseringslän 295 000 000 2313 Ränteinkomster på statens avdikningslån 330000 2314 Ränteinkomster pä fiskerilån 4500000 2315 Ränteinkomster på fiskbered- 2316 Ränteinkomster på vattenkraftslån 209000 2317 Ränteinkomster på luftfartslån 1 889000 2318 Ränteinkomster på statens lån fill denmindre skeppsfarten 20787000 2319 Ränteinkomster påkraftled ningslån 1000 2321 Ränteinkomster pä skogsväglån 52000 2322 Räntor på övriga näringslån.Kammarkollegiet 281637 000 2323 Räntor på övriga näringslån,Lantbmksstyrelsen 3800000 2324 Räntor på statslån 290000000 2330 Räntor på bostadslån: 2331 Ränteinkomster pä egnahems- 2332 Ränteinkomster på lån för bo- 2333 Ränteinkomster på lån för bo- stadsförsörjning för mindre be- 2334 Räntor på övriga bostadslån. 2340 Räntor på studielån: 2341 Ränteinkomster på statens lån 2342 Ränteinkomster på allmänna 2350 Räntor på energisparlån: 2351 Räntor på energisparlån 2360 Räntor på medel avsatta tillpensioner: 2361 Ränteinkomster pä medel avsattatill folkpensionering 2370 Räntor på beredskapslagring: 2371 Räntor pä beredskapslagringoch förrädsanläggningar 2380.2390 Övriga ränteinkomster: 2381 Ränteinkomster på lån till personalinom utrikesförvaltningen m.m. 2382 Ränteinkomster pä lån lill personalinom biständsförvalt-ningen m.m. 2383 Ränteinkomster på statens bosättningslån 2384 Ränteinkomster på lån för kommunalamarkförvärv 2385 Ränteinkomster på lån förstu-denlkårlokaler 2386 Ränteinkomster på lån för allmännasamlingslokaler 2389 Ränteinkomster på län för inventarieri vissa specialbostäder 2391 Ränteinkomster påmarkförvärv för jordbrukets rationalisering 2392 Räntorpä intressemedel 2394 Övriga ränteinkomster 2396 Ränteinkomster pä det av byggnadsstyrelsenförvallade kapitalet 2410 Inkomster av statens aktier: 2411Inkomster av statens aktier 1353 500000 1607098000 12236038000 2500 Offentligrättsliga avgifter: 2513 Avgift för stafiig kontroll av lä- 2514 Elevavgifter vid styrelsen för 2518 Fyravgifier, fariedsvamavgifler 2522 Avgifter för granskning av bio- 2523 Avgifter för särskild prövning och fyllnadsprövning inom skol- 2524 Avgifter vid statens jordbruks- 2525 Avgifter för växtskyddsinspek- 2527 Avgifter för statskontroll av 2528 Avgifter vid bergsstalen FiU 1983/84:48 28000000 1495 726000 1495726000 2529 Avgifter vid patent- och registreringsväsendet 2531 Avgifter för registrering i föreningsm.fl. 2533 Avgifter vid statens planverk 2534 Vissa avgifter för registrering avkörkort och motorfordon 2535 Avgifter för statliga garantier 2538 Miljöavgift på bekämpningsmedeloch handelsgödsel 2612 Inkomster vid statens rättskemiskalaboratorium 2615 Inkomster vid arbetarskyddsstyrelsen 2616 Försäljning av sjökort 2624 Inkomster av uppbörd avfelpar-keringsavgifter 2625 Utförsäljning av beredskapslager 2700 Böter m.m.: 2800 Övriga inkomster av statensverksamhet: 2811 Övriga inkomster av statensverksamhet Summa inkomster av statens verksamhet 24 009146 000 FiU 1983/84:48 3000Inkomster av försåld egendom: 3100 Inkomster av försåldabyggnader och maskiner m.m.: 3110 Affärsverkens inkomster avförsålda fastigheter och maskiner: 3111 inkomster av försåldafastigheter och maskiner I 000 3112 inkomster av försåldafastigheter och maskiner 1 000000 3113 Statens järnvägars inkomster avförsålda fastigheter och maskiner 20000000 3114 inkomster avförsålda fastigheter och maskiner - 3115 Förenade fabriksverkens inkomsterav försålda fastigheter 3116 in komster av försålda fastigheter 3117 Domänverketsinkomster av försålda fastigheter och maski ner 3120 Civila myndigheters inkomsterav försålda byggnader och maskiner: 3121 Kriminalvårdsstyrelsensin komsler av försålda byggnader 3122 Statens vägverks inkomster av försåldabyggnader och maskiner 4152000 3123 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 50000 3124 Statskontorets inkomster av försåldadatorer m.m. 100000 3125 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 2000000 3126 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 300000 3200 Övriga inkomster av markförsäljning: 3211 Övriga inkomster av markför säljning 1 100000 3300 Övriga inkomster av försåld egendom: 3311 Inkomsler av statens gmvegen- 3.362Inkomsler av försålda lager 1760000000 Summa inkomster av försåld egendom 1815903000 FiU 1983/84:48 21000000 887000000 908060000 908060000 4000 Återbetalning av lån: 4100 Återbetalning av näringslån: 4110 Återbetalning av industritån: 4111 Återbetalning av lokaliseringslån 4120 Återbetalning av jordbrukslån: 4122 Återbetalning av statens avdikningslån 4123 Återbetalning av fiskerilån 4124 Återbetalning av fiskbered-ningslän 4130 Återbetalning av övriga näringslån: 4131 Återbetalning av vattenkraftslån 4132 Återbetalning av luftfartslän 4133 Återbetalning av statens lån tillden mindre skeppsfarten' 4134 Återbetalning av kraftledningslån 4135 Återbetalning av skogsväglån 4136 Återbetalning av övriga näringslån.Kammarkollegiet 4137 Återbetalning av övriga näringslän,Lantbmksstyrelsen 4138 Återbetalning av tidigare infriadestatliga garantier 4200 Återbetalning av bostadslån m.m.: 4211 Återbetalning av län lill egnahem 4212 Återbetalning av lån för bostadsbyggande 4213 Återbetalning av lån för bostadsförsörjningenför mindre bemedlade barnrika familjer 4214 Återbetalning av övriga bostadslän,Bosladsstyrelsen 4300 Återbetalning av studielån: 4311 Återbetalning av statens län föruniversitetsstudier 4312 Återbetalning av allmänna studielån 4313 Återbetalning av studiemedel 4400 Återbetalning av energisparlån: 4411 Återbetalning av energispariån 4500Återbetalning av övriga lån: 4511 Återbetalning av lån tillperso nal inom utrikesförvaltningen 4512 Återbetalning av lån tillperso nal inom biständsförvaltningen 4513 Återbetalning av lån för kommunalamarkförvärv 170 000 000 4514 Återbetalning av lån för student- 4515 Återbetalning av lån för allmännasamlingslokaler 6500000 4516 Återbetalning av utgivna startlänoch bidrag 13000000 4517 Återbetalningav u-landslån 7 069 000 4519 Återbetalning av statens bosätt ningslån 40000000 4521 Återbetalning av län förinventa rier i vissa specialbostäder 1700000 4525 Återbetalning av lån för svenskaFN-styrkor 30000000 4526 Återbetalning av övriga län 26521000 Summaåterbetalning av lån 3 861984 000 5110 Affärsverkens avskrivningar:5111 avskrivningar 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5115 Förenade fabriksverkens avskrivningar 5116 Statens vatlenfallsverks avskrivningar 5120 Avskrivningar på civilafastigheter: 5121 Avskrivningar pä civila fastigheter FiU 1983/84:48 17 5141 Statens vägverks avskrivningar 141700000 5143 Avskrivningar på ADB-utrustning 127000000 5144Avskrivningar pä förrådsanläggningar för ekonomiskt försvar 36617000 402317000 4230903000 5200Statliga pensionsavgifter, netto: