bet · G701FiU20 · 1983-12-31 00:00:00 — Medan de tre första delfondstyrelserna får göraplaceringar endast i vissa slag av obligationer och andra fordringar, skall Ijärdefondstyrelsen i första hand göra placeringar i svenska aklier, dock inte ibank- eller försäkringsbolagsaklier. Högst av aktierna i ell bolag fårförvärvas. När Ijärde fondstyrelsen inledde sin verksamhet år 1974uppgick rambe-loppel för fondstyrelsens placeringar till 500 milj. kr.Successivt har detta belopp höjts och ramen är f. n. 1 850 milj. kr. Del samlade värdet av fjärde fondstyrelsensvärdepapperslillgängar uppgick till 3654 milj. kr. Igrova drag motsvarar detta 2,av det samlade börsvärdet. Härtill kommernettovärdet av fondstyrelsens likvida tillgångar som utgjorde drygt 200 milj.kr. De förslag som regeringen nu lägger fram innehåller förfjärde fondstyrelsens del vissa nya föreskrifter, som inle har något direktsamband med löntagarfondstyrelsernas tillkomst. Del gäller bl. a. enbestämmelse som öppnar möjlighet för fondstyrelsen att göra begränsadeplaceringar i utländska aklier. Det gäller också ett stadgande som gerfondstyrelsen rätt lill nya typer av kortfristiga placeringar av likvida medeli bl. FiU1983/84:20 63 marväxlar och statsskuldväxlar. Till denna grupp hör ocksåförslaget att icke börsnoterade företag inte skall omfattas av den 10-procentiga begränsningsregeln. Utskottet kan för sin del tillstyrka att fjärdefondstyrelsen på delta sätt ges utökade placeringsmöjligheter. 1 likhet medföredraganden anser utskottet emellertid alt del finns starka skäl att varaåterhållsam med placeringar i utländska värdepapper. För detla talar inteminst den omständigheten att syftet med såväl fjärde fondstyrelsens somlöntagarfondstyrelsernas verksamhet är alt stödja svenskt näringsliv medriskkapital. Rätten all förvärva utländska aklier och vissa andra angivnautländska värdepapper bör därför, som föreslås i proposilionen, förbehållasfjärde fondstyrelsen och begränsas till I % av del av denna styrelse förvaltadekapitalet. Likheter och olikheter mellan fjärde fondstyrelsen ochlöntagarjöndstyret-serna De fem föreslagnalöntagartondsiyrelserna skall verka enligl samma grundläggande principer somgäller för fjärde fondstyrelsen. I likhet med vad som är föreskrivet för dennaskall sålunda löntagartondsiyrelserna förvalla anförtrodda medel genomplaceringar på riskkapilalmarknaden till gagn för svensk produktion ochsysselsättning. För såväl fjärde fondstyrelsen som löntagarfondstyrelsernagäller dessutom all fondmedlen skall placeras så alt kraven på god avkastning,längsiklighet och riskspridning tillgodoses. 1 samtliga med anledning av proposition 50 väckta motionerutom en yrkas att regeringens förslag om lönlagarfbnder skall avslås. Fjärdefondstyrelsen däremot är en av alla riksdagspartier helt accepteradinstitution. Med hänsyn härtill finner utskottet det motiverat att något berörade skillnader och de likheter som föreligger mellan denna institution ochlöntagarfondstyrelserna. Skillnaderna kommer framför allt lill uttryck i fondernasmedelstilldelning, i sammansättningen av deras styrelser, i de mer detaljeradeplace-ringsföreskriflerna saml i reglerna om överföring av rösträtt tillfackliga organisationer. Vad medelstilldelningen beträffar skall överföringar tillsåväl Ijärde fondstyrelsen som lönlagarfondstyrelserna göras från de tre förstafondstyrelserna. Fjärde fondstyrelsens rekvisitioner baseras därvid påtilläggs-pensionsavgifter och får sammanlagt inle översliga 1 850 milj. kr. De medel som lönlagaifondsiyrelserna får rekvireraemanerar dels från den särskilda lilläggspensionsavgifien, dels frånvinstdelningsskalten. Vardera lönlagarfondstyrelsen får lyfta högst enfemtedel av de medel som flyter in på detta sätt, dock högst 400 milj.kr. och ett belopp motsvarande 20000 basbelopp under vart och ell av desex därpå följande åren. kommer ylterligare överföringar tilllöntagarfondstyrelserna inte att göras. Den totala medelstilldelningen tillresp. FiU1983/84:20 64 fondstyrelse kommer alltså alt begränsas till 400 milj.kr. plus sex gånger 20000 basbelopp, eller uttryckt i dagens penningvärde ca2800 milj. kr. 1 propositionen framhälls all även om osäkerhet kan rådabåde om börsens samlade värdetillväxt fram t. o.m. är 1990 och om den andel avlöntagaifondstyrelsernas placeringar som kommer alt riktas mot börsföretagen,kan man utgå från att styrelsernas samlade ägarandel i börsföretagen kommeratt understiga . De viktigaste skillnaderna i fråga om fondstyrelsernassammansättning framträder bl. a. i att olikartade behörighetskrav föreslåsgälla. Av löntagarfondstyrelsernas nio ledamöter skall sålunda en majoritet,dvs. företräda löniagarintressen genom engagemang i en fackligorganisation eller på annat sätt. För Ijärde fondstyrelsen gäller imotsvarande hänseende att fem av dess tolv ledamöter skall utses efter förslagav rikssammanslulningar för löntagare. Antalet ledamöter i fjärde AP-fondenföreslås bli utökat till 14 i en lagrådsremiss om kooperationens kapitalförsörjning.De två nya ledamöterna skall enligt förslaget utses efter förslag avrikssammanslutning inom kooperationen. När ledamöter och suppleanter utses,skall det vidare tillses att lönlagarfondstyrelserna fåren regional anknytning.Något sådant krav föreskrivs inle för fjärde fondstyrelsen. Ledamölerna i dennautses för en lid av och måsle vara svenska medborgare. Förlöntagarfondslyrelsernas ledamöter kommer däremot inle något krav på svensktmedborgarskap alt föreligga. Dessa ledamöter kommer dessutom att förordnas förendast i tagel. Propositionens förslag innebär också att något olikaptaceringsprinciper kommer att gälla för fjärde fondstyrelsen och för de femlönlagarfondstyrelserna. Utskottet har berört förslaget att endast fjärdefondstyrelsen skall få rätt att i begränsad utsträckning förvärva utländskaaktier. Å andra sidan föreslås löntagarfondstyrelserna få förvärva aktier ialla typer av svenska aktiebolag, således även i bank- ochförsäkringsaktiebolag som förblir undantagna från fjärde fondstyrelsensplaceringar. Det är också bara lönlagarfondstyrelserna som kommer att kunnaplacera medel som riskkapital i ekonomiska föreningar. Fjärde fondslyrelsen får som nämnts inle förvärva fleraktier i ett börsnoterat bolag än vad som motsvarar av röstvärdet församtliga aklier i bolaget. För vardera lönlagarfondstyrelsen föreslås alt dessaktieinnehav i ett börsnoterat bolag skall understiga av röstetalet. Fjärdefondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas samlade förvärv av aktier i ettenskilt börsnoterat bolag kan således aldrig uppgå till hälften av del totalaröstvär-'del i bolaget. Enligt förslag i propositionen skall enlönlagarfondstyrelse på begäran av lokal facklig organisation överlåtarösträtten för hälften av de aktier som fondslyrelsen förvaltar i delta bolag.Ell sådant bemyndigande föreslås kunna lämnas för högst ell år i sänder.Skyldigheten att överföra rösträtten föreslås inte omfatta fjärdefondslyrelsen. FiU1983/84: 20 65 Utskottet återkommer längre framtill denna fråga men vill redan här framhålla alt det inle är någotprincipiellt nytt alt fackliga organisationer företräder AP-fondens aktier vidbolagsstämmor. På initiativ av och kommunisternainfördes möjlighet för fjärde fondslyrelsen att bemyndiga en fackligorganisation med medlemmar anställda hos ett aktiebolag att utöva rösträtt förde aktier som styrelsen innehar i bolaget. Fjärde fondstyrelsen har i betydandeulsiräckning läm-nai sådana bemyndiganden. Huvudlinjerna i fjärdefondstyrelsens och de fem löntagarfondstyrelsernas verksamheikan såledessammanfattas i följande punkter. - Fjärde fondstyrelsen förvaltaraktier, vars värde motsvarar ca 2,av det samlade börsvärdet. De fem löntagarfondslyrelsernas totala ägaran del i börsföretagen kommer sannolikt att understiga . - Löntagarfondslyrelsernasmedelstilldelning härrör liksom fjärde fond styrelsens från lilläggspensionsavgifter. Dessutom kommer löntagar fondslyrelsernas verksamhet att finansieras med en vinstdelningsskatt. Uppskattningsvis 5000 företag kommer att påföras denna skall. - Fjärde fondstyrelsen kan i dagförvärva högst av aklierna i ell börsnoterat aktiebolag. Trots tillkomsten av fem löniagarfondslyrelser kommer dessas och tjärde fondsiyrelsens samlade innehav av aklier i ett börsnoterat förelag aldrig att kunna uppgå till hälften av bolagets aklier. - De nya reglerna för överfördrösträtt innebär att de anställda genom sina fackliga organisationer inte bara som kan bemyndigas att rösta för AP-fondens aktier utan också kan begära att få företräda hälften av de aktier som lönlagarfondstyrelsen förvallar i ett aktuellt bolag. Dessa fyra punkter markerar, som uiskollel ser del,rågången i själva sakfrågan och i synen på lönlagarfonder. Ty fjärdefondslyrelsen är, såsom tidigare nämnts, inle bara allmänt accepterad avsamtliga riksdagspartier utan dess verksamhet har även aktivt främjats av deborgerliga partierna. På förslag av de tidigare trepartiregeringarna harsålunda rambeloppet för fondstyrelsens placeringar utökats i olika etapper.Fjärde fondstyrelsens verksamhet får ånyo ett påtagligt stöd i del yttrande somnäringsulskotiets borgeriiga ledamöter avgivit över löntagarfondsförslagel (NU1983/84:5 y). Man förordar där all de föreslagna beslämmelserna om fjärdefondsiyrelsens ulökade placeringsmöjligheter skall föras in i reglementetangående allmänna pensionsfondens förvaltning. Visserligen ställer sig den borgerligagruppen bakom de avslagsyrkanden som förs fram i flertalet motioner. Men motdenna del av regeringens förslag har man alltså inte några erinringar. Mot bakgrunden av del positiva gensvar som fjärdefondstyrelsens verksamhet numera möter finner utskottet kritiken motlöntagarfonderna vara inkonsekvent. Införandet av dessa fonder kommer att gelöntagarna ett vidgat inflytande över näringslivet och är därigenom ellbetydelsefullt sleg 5 1983/84. FiU1983/84:20 66 mot ökad ekonomisk demokrati. Med de formella och faktiskabegränsningar som skall gälla kommer de nya löntagarfondstyrelsernas verksamhetinte att leda till några omstörtande förändringar. I likhet med vadföredragande statsrådet ger uttryck för i propositionen är det utskottetsövertygelse att lönlagarfondstyrelserna kommer all vinna ett allmäntförtroende och att de på ett aktivt sätt kommer att la ansvar för och medverkalill att utveckla det svenska näringslivet. I motion 190 av ()yrkas avslag på propositionen med motiveringen att löntagarfondernas rättsligastatus inle har utretts. Samma konstaterande görs också i motion 164 av AllanEkström (m) som utskottet har behandlat redan i del inledande avsnittet avdetla betänkande. I motion 190 framhålls att lagrådet påpekat altlönlagarfondstyrelserna erhållit en ur svensk rättsordning säregen ställning.Enligt motionären synes lagrådet mena att lönlagarfondstyrelserna skall ansessåsom "ställföreträdande ägare för allmänna pensionsfonden".Motionären framhåller, att något rättsligt begrepp motsvarande"ställföreträdande ägare" inte finns i svensk rätt. Motionären anser vidare att förslaget kommer att leda tillalt äganderätten överfors lill fondstyrelserna, vilka därefter fritt kandisponera över de medel som tillförs utan påverkan från sida.Regeringens förslag strider i dessa delar mot regeringsformen, anser motionären. I motion 224 (fp) erinras om att lagrådet konstaterat attspecialdesiina-lion av statsinkomster är under avveckling. Enligt motionen böringa nya specialdestinerade skatter införas, och i den mån sådana existerar börde successivt omprövas. Frågan om löntagarfondernasrättsliga status har tagits upp av lagutskottet i dess yttrande (LU 1983/84: Iy). De båda övriga frågorna har på motsvarande sätt prövats avkonstilulionsutskoltet. hänvisar lill vad lagrådet uttalat och slårsammanfattningsvis fast att den föreslagna ordningen innebär - alt allmännapensionsfonden blir ägare till de aklier som löntagarfondstyrelsernaförvärvat, - allfondstyrelserna är att anse som legala ställföreträdare för allmännapensionsfonden, - alt varje fondstyrelsehar att i denna egenskap självständigt utöva de funktioner som enligtaktiebolagslagen följer med äganderätten till de aktier som styrelsenförvallar. Enligl lagutskottets mening finns inget att invända motden föreslagna ordningen som, påpekar utskottet, inte innebär någon nyhet,eftersom samma sak gäller för fjärde fondstyrelsen. Finansutskottetdelar lagutskottets uppfattning. Detta innebär att finans- FiU1983/84:20 67 utskottet ställer sig bakom de klarläggandeuttalanden som föredragande statsrådet gör i propositionen med anledning avlagrådets synpunkter i denna fråga (prop. 50, s. 153). I motion 190 påstås också attförslaget strider mot regeringsformen eftersom fondstyrelserna skall tillförasmedel som de därefter fritt kan förfoga över utan påverkan från riksdagenssida. Samma fråga har redan innan proposilionen lades framprövats av lagrådet som därvid inte haft något att erinra.Konstitutionsutskottet har för sin del (KU 1983/84:2 y) instämt i dennabedömning. Finansulskollet vill härutöver göra följande kommentar.Såsom lagrådet framhåller i sitt yttrande medger 9 kap. 2 § regeringsformen attriksdagen kan bestämma alt medel får las i anspråk i annan ordning än genombudgelregleringen. I 9 kap. 9 § föreskrivs emellertid också att kan,i den omfattning som behövs, fastställa grunder för förvaltningen av statensegendom och förfogandet över den. Genom att anta förslaget lill lag medreglemente för allmänna pensionsfonden anger en yttre ram för hurmedel som flyter in i form av särskild tilläggspensionsavgifl ochvinstdelningsskall skall förvaltas. Motionärens påslående all fondstyrelsernautan påverkan från sida äger fritt disponera över de medel somtillförs dem saknar således grund. Med del anförda avstyrks motion 190. Såsom lagrådet påpekar finns delinte något konstitutionellt hinder mot specialdestinerade skatter. Riksdagenhar emellertid tidigare uttalat att specialdeslinaiion av sialsinkomsier böravvecklas. Vinstdelningsskallen och den särskildalilläggspensionsavgifien är att betrakta som skatter, som specialdestinerastill den allmänna pensionsfonden. Dessa skatter kan ses som ett komplementtill de lilläggspensionsavgifter som på motsvarande sätt förts tillpensionsfonden alltsedan dess lillkomst. Att lönlagarfondstyrelserna nuinordnas i ATP-systemet är inte något skäl till att ompröva denna ordning.Utskottet delar inte de synpunkter som framförs i motion 224 i denna del utantillstyrker den valda lösningen. Röstkvotering och öveiföring av rösträtt En grundläggande tanke med atttillskapa flera separata löntagarfond-styrelser är enligl propositionen att desom riskkapitalplacerare och som aktieförvallare skall vara av varandra oberoendeoch sinsemellan självständiga. Eftersom det är allmänna pensionsfonden somkommer att äga de aklier som lönlagarfondstyrelserna förvärvat, erfordras vissaändringar i aktiebolagslagen för alt löntagarfondstyrelserna var för sig skallkunna utöva rösträtt för de aktier som styrelserna förvaltar. Enligl ett av deaktuella lagrummen (9 kap. 3 §) får nämligen ingen rösta för flera aktier. FiU1983/84: 20 68 egna och andras, än vad som motsvarar en femtedel av de påbolagsstämman företrädda aktierna, om inte något annat följer avbolagsordningen. 1 propositionen föreslås, alt vid tillämpningen av denna regelskall AP-fondens totala innehav av aktier inte räknas som en enhet i de falldå flera fondstyrelser förvaltar aktier i samma bolag. I stället skall var ochen av styrelserna betraktas som en särskild aktieägare och varje styrelses innehavsom en enhet. Detla undanlag från den s. k. röstkvoisregeln kritiseras imotion 224 (fp). I den anförs alt genom ett gemensamt agerande hos de femfondstyrelserna kommer löntagarfonderna tillsammans att kunna inneha avaktiernas röstvärde, vilket torde komma att ge ett helt dominerande inflyiande.Lagrådet har prövat den föreslagna regeln och därvid förklarat sig kunnaacceptera den, eftersom förslaget är en naturlig konsekvens av fondstyrelsernassjälvständiga ställning. Utskottet vill för egen del framhålla följande. Det ärangeläget all fondstyrelserna inte binds till varandra genom yttre regleringar.Varje fondstyrelse bör sålunda kunna agera självständigt och inte varaavhängig övriga styrelsers bedömningar och beslut. I konsekvens härmed bör.såsom föreslås i propositionen, fondstyrelserna tilldelas egna kanslier. Skallfondstyrelserna kunna uppträda som fristående institutioner även vidbolagsstämmor, är det nödvändigt alt de också i dessa sammanhang ges ställningsom självständiga aktieförvaltare. Styrelserna kan naturligtvis då också röstapå olika sätt. Den hotbild som målas upp i motion 224 rimmar enligtutskottets mening illa med de förutsättningar efter vilka fondstyrelsernakommer att verka. Hotbilden bygger nämligen helt på förutsättningen attfondstyrelserna kan göra samfällda placeringar, vilket med hänsyn till derassjälvständighet och olikartade regionala förankring ter sig mindre sannolikt. Såsom tidigare berörts föreslås ipropositionen att av den rösträtt som en löntagarfondslyrelses aktieinnehavi ett visst bolag ger skall på begäran av lokal facklig organisation överförastill denna. sådant bemyndigande skall kunna lämnas för högst ett är itagel. Förslaget syftar till att ytterligare decentralisera ägarinflytandet ochstärka de anställdas möjligheter att påverka sin egen situafion. Den föreslagna ordningen är enligl vad lagutskottet anföri sitt yttrande (LU 1983/84:1 y) ingen principiell nyhel. Fjärde fondslyrelsenhar redan i betydande utsträckning överlåtit rösträtten för sina aktier tillfackliga organisationer. vill för egen del tillägga att dennadelegering av rösträtten har tillkommit genom ett riksdagsiniliativ föranlettav motionsyrkanden som och kommunisterna fördefram i samband med bildandet av . De skäl som då förebars i FiU1983/84:20 69 t.ex. den cenlerparlisliska motionen var alt man genom attdelegera rösträtten för AP- fondsaktierna till representanter för deanställda, valda av de anställdas organisationer på arbetsplatserna, skullefrämja såväl företagsdemokratin som möjligheterna att bättre anpassaföretagspolitiken efter varje enskilt förelags speciella förhållanden. Sammarätt föreslås nu i proposilionen gälla för lönlagarfondstyrelserna. har i sitt yttrande tillstyrkt de ipropositionen föreslagna ändringarna av aktiebolagslagen. är inte av annan uppfattning och kandärför tillstyrka propositionens förslag i denna del. Utskottet vill emellertidgöra följande förtydliganden. Vid beräkning av röslkvot kan tillämpningssvärigheleruppstå,om en fondstyrelse själv röstar för en del av sina aktier medanrösträtten för återstoden utövas av flera fackliga organisationer.Fondstyrelsen får därvid tillsammans med organisationerna inte rösta för merän en femtedel av de på bolagsstämman företrädda aktierna. I sådant fall bör,såsom lagrådet förordat, rösträttsbegränsningen bestämmas proportionellt förstmellan styrelsen och de fackliga organisationerna och därefter mellanorganisationerna inbördes. Om en lokal facklig organisation begär att få utövarösträtten för hälften av de aktier en lönlagarfondstyrelse innehar, får delvidare förutsättas att fondstyrelsen tar upp överläggning med övriga fackligaorganisationer som finns företrädda vid bolaget innan fullmakt utfärdas. Enligl propositionens förslag skallvarje löntagarfondstyrelse beslå av nio ledamöter som utses av regeringen förett år i taget. Av ledamöterna skall minst fem företräda löniagarintressen.Även utländska medborgare bosalla i skall kunna ingå i enlönlagarfondstyrelse. I propositionen aviseras också alt en särskild utredningkommer att tillkallas för att överväga frågan om fondernas styrelseledamöter iframtiden bör utses genom direkta val. I motion 223 (vpk) anförs att fondstyrelserna bör utses avriksdagen i avvaktan på att den aviserade utredningen har slutfört sitt arbete. I motion 224 (fp) uttalas all det är otillfredsställandeatt inte nu har möjlighet att la ställning till hur löntagarfondernasstyrelser skall utses i framliden. I motion 164 av () framhålls attlöntagarfondstyrelserna ingår i den statliga förvaltningsorganisationen och altbehörighetsreglerna i 11 kap. 9 § regeringsformen därmed gäller. 1 deltagrundlagssladgande föreskrivs bl. a. att endast den som är svensk medborgarefår inneha styrelseuppdrag i myndighet som lyder direkt under ellerregeringen. Lagrådethar i sitt yttrande över propositionen tagit upp den sistnämnda FiU1983/84: 20 70 Enligl lagrådet motiveras kravet på svensktmedborgarskap främst av hänsyn till rikets säkerhet och av önskemålet attbeslut som rör enskildas rättsliga ställning skall fattas av svenskamedborgare. Allmänna pensionsfonden är en unikt utformad institution. Även omfondens förvallande organ, fondstyrelserna, skulle anses ingå i den statligaförvaltningsorganisationen, kan styrelserna enligl lagrådet inte jämställasméd de förvaltningsmyndigheter som anges i grundlagsstadgandel. De motiv somligger till grund för stadgandet talar också enligl lagrådet emot all dettaskulle vara tillämpligt på fondstyrelserna. Lagrådels slutsats är altgrundlagsstadgandet inle utgör hinder för utländsk medborgare att utses tillledamot i en löntagarfondstyrelse. (KU 1983/84:2 y) hargodtagit lagrådets uttalande på denna punkt. Även finansulskollet delarlagrådets upjjfattning. Motion 164 avstyrks således i denna del. Vad beträffar frågan om fondernas styrelser tills vidareskall utses av har i sitt yttrande inte funnitanledning att nu frångå propositionens förslag. är av sammauppfattning. Motion 223 avstyrks i denna del (yrkande 4 e). Löntagarfondernas regionala anknytning m. m. I propositionen föreslås altlöntagarfondernas styrelser skall ha en regional anknytning för att bl. a.sprida inflytandet och att detta skall komma lill uttryck i rekryteringen avledamöterna. Det sägs i propositionen att detta dock inle innebär attfondstyrelserna skall tilldelas ett regionalpolitiskl ansvar eller altkapitalplaceringarna skall begränsas till vissa regioner. Däremot skall varjelönlagarfondstyrelse genom sin personsammansättning ges en klar förankring ien geografiskt sammanhållen region. Ledamöter och suppleanter bör enligtförslaget genom bosättning eller på annat sätt ha anknytning till dengeografiska regionen. Någon formell geografisk avgränsning av de fem regionernagörs inle. 1 propositionen anförs emellertid alt en region bör omfatta norraSverige. bör indelas i två regioner. Västra och börutgöra var sin region. Frågan om kansliernas geografiska lokalisering skallavgöras av resp. fondstyrelse mot bakgrund av vad som kan bedömas som praktisktmöjligt och i övrigi lämpligt. I propositionen sägs dock alt del framstår somönskvärt att åtminstone uppnå en. även i detla avseende,decentraliserad förvaltning. Arbetsmarknadsutskotlel fäster i sitt yttrande (AU 1983/84:1y) stort avseende vid styrelsernas regionala anknytning som utskottet anservara mycket betydelsefull. Det är enligt arbetsmarknadsutskottet riktigt attfondstyrelserna i sin placeringspolitik inte skall ha några uttalade regionalpolitiskamål. Men det betyder inle, framhåller arbetsmarknadsutskottet, att derasverksamhet saknar regionalpolitisk betydelse. Styrelsernas regionalaanknytning innebär, säger utskottet, att resp. styrelse kommer att ha FiU 1983/84:20 71 särskild kunskap om utvecklingsförutsättningarna i denegna regionen. Därigenom kommer det alt finnas bättre förutsättningar än vadannars skulle ha varit fallet att i en region, t.ex. i norra , finnasådana framlidsinriktade projekt som är en förutsättning för kapitalplacering. erinrar om all del i proposilionenanges att kapitalplacering i mindre och medelstora förelag lämpligen kan skevia investmentbolag som t. ex. Tillväxtinvest. Med anledning härav framhåller arbetsmarknadsutskottetatt det finns flera regionala investmentbolag och att det är naturligt omfondstyrelserna prövar möjligheterna att via dessa placera riskkapital i mindreoch medelstora företag.