bet · G701JuU23 · 1983-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till att den i förevarande motion väcktafrågan av redan har aktualiserats i anser utskottetatt motionen inte bör föranleda någon åtgärd. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Allmänna domstolarna /85 anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen avslår motion 1983/84:391, 3. beträffandeantalet nämndemän i tingsrätt attriksdagen avslår motion 1983/84:603, motion 1983/84:1351 i denna del (yrkande 6delvis) och motion 1983/84:1523, 4. beträffandeersättning till nämndemän att riksdagenavslår motionerna 1983/84:761 och 1983/84:2182, 5. beträffandevittnesförhör med legitimerad psykolog att avslår motion 1983/84:1155! Regeringen har underpunkt D3 (s. 73-75) föreslagit att till Allmännaförvaltningsdomstolarna för /85 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1351 av m.fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att med verkanför nästa mandatperiod, de före gällande reglerna beträffandelekmannamedverkan vid våra domstolar åter skall gälla (yrkande 6 delvis). I motion 1983/84:1508 av RuneBacklund m. fl. (c) hemställs alt beslutar att kammarrätten i Jönköpingtillförs en fjärde dömande avdelning genom omfördelning inom anslaget D3. I motion 1983/84:1521 av BirgerRosqvist (s) och () hemställs att begär attregeringen prövar frågan om ändrad benämning på regeringsrätten och ändradtjänstebeteckning på dess ledamöter. JuU1983/84:23 11 Regeringens förslag under dennapunkt innebär en ökning av anslaget med drygt 10 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgetår. Departementschefen säger i budgetpropositionen (s. 75)beträffande kammarrätterna att arbetsläget inger oro. Den sammanlagdamålbalansen uppgår f. n. till drygt 25 000 mål och ökar stadigt. Orsaken tillde höga balanssiffrorna är enligt departementschefen i första hand den storaavverkningen i länsrätterna av balanserade skattemål och avfastighetstaxeringsmål. Men även en ökad besvärsfrekvens är enligtdepartementschefen en bidragande orsak. Departementschefen bedömer emellertidatt den allvarliga situationen i allt väsentligt är av övergående natur. Enligtdepartementschefen står det dock klart att kammarrätterna måste tillförasresurser /85; departementschefen räknar med att det kan skegenom omfördelningar inom anslaget. Utskottetansluter sig till departementschefens bedömningar. I motion 1508 anförs attmålutvecklingen vid kammarrätten i varit alarmerande under senarelid. Enligt motionärerna har kammarrättens organisation inte varit tillräckligför att möta den ökade måltillströmningen. Motionärerna begär alt kammarrätteni tillförs ytterligare en avdelning. I organisationen med de allmänna förvaltningsdomstolarnaingår länsrätterna och mellankommunala skatterätten, kammarrätterna ochregeringsrätten. Kammarrätt är överrätt i bl. a. mål som fullföljs frånlänsrätterna och mellankommunala skatterätten. harsedan år 1972, då förvaltningsreformen trädde i kraft, byggts ut kraftigt.Sedan år 1977 finns fyra kammarrätter, nämligen i , ,och . består avtotalt 21 avdelningar; sju vid vardera av kammarrätterna i ochGöteborg, fyra i och tre i . Antalet inkomna inål var vid kammarrätten i 1980 och, enligt preliminära siffror, 6 258 är 1983. Motsvarande siffrorbeträffande övriga kammarrätter var för 5 676 resp. 9 753, förGöteborg 7 070 resp. 10 661 och för 3 479 resp. 6 150. Förkammarrälierna totalt var motsvarande siffror 20 197 resp. 32 822. Ökningen avantalet inkomna mål mellan de nämnda åren var således, i avrundade tal,i , i , i och i ; förkammarrätterna totalt var ökningen . Antalet balanserade mål var vid kammarrätten i 1980 och, enligt preliminära siffror, 4 1983. Motsvarande siffrorför övriga kammarrätter var för 4 168 resp. 9 072, för 4 298resp, 6 800 och för 2 637 resp, 4 855, För kammarrätterna totalt var JuU1983/84:23 12 motsvarande siffror 12 402 resp. 24 880. Ökningen avantalet balanserade mål mellan de aktuella åren var således, i avrundadetal, i , i , i och i ;för kammarrätterna totalt var ökningen . , Det bör påpekas alt del inte finns något fixerat antalhandlagda mål som utgör en lämplig arbetsbörda för enkammarrättsavdelning samt att enbart antalet mål inte kan användas för att geen i allo rättvisande bild vid en jämförelse mellan olika kammarrätter. Av den redogörelse som här lämnats framgår enligtutskottets mening alt antalet balanserade mål vid kammarrätten iJönköping visserligen ökat i högre grad än vid övrigakammarrätter. Redogörelsen visar emellertid att ökningen av antaletinkomna mål vid kammarrätten i inte avvikerfrån utvecklingen vid övriga kammarrätter. Det kan enligt utskottets meningdärför inte med hänsyn till målulvecklingen sägas att kammarrätten i Jönköpingfrån resurssynpunkt bör behandlas annorlunda än övriga kammarrätter. Medhänsyn härtill och till den bedömning som kan göras av målutvecklingen ikammarrätterna på någon sikt finns det enligt utskottets mening inte skäl attnu inrätta ytterligare en avdelning vid kammarrätten i . Utskottetavstyrker därför bifall till motion 1508. Utskottet har inte något alt erinra mot regeringensförslag till medelsberäkning under förevarande anslag. Den högsta förvaltningsdomstolens benämning, m.m. I motion 1521 förs fram tanken attbenämningen regeringsrätten och benämningen på dess ledamöter bör ändras medhänsyn till den risk för missförstånd som föreligger på grund av namnlikhetenmellan regeringen och regeringsrätten. Regeringsrätten inrättades som en administrativhögsta domstol med uppgift alt utöva konungens domsrätl i vissa särskiltangivna besvärsmål som enligt författningarna skulle fullföljas istalsdepartementen. Domstolens ledamöter gavs benämningen regeringsråd. 111 kap. 1 § första stycket regeringsformen stadgas bl. a.att regeringsrätten är högsta förvaltningsdomstol. Närmare bestämmelser omregeringsrätten ges numera i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar. Enligt 3§ denna lag kallas domstolens ledamöterregeringsråd. Den fråga motionärerna tar upp prövades vid 1975/76 årsriksmöte. Då avslogs ett enahanda motionsyrkande som det nu förevarande (KU1975/ 76:2). I likhet med vad då uttalades finner utskottet att ifrågavarandebenämningar på domstolen och dess ledamöter är så vedertagna att den avmotionärerna påtalade namnlikhelen fär godtas. Utskottet avstyrker därförbifall till motionen. JuU1983/84:23 13 Antalet nämndemän i länsrätt Enligt en ändring i lagenom allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätt domför med en lagfaren domare ochtre nämndemän. Endast om det behövs med hänsyn till målets omfattning ellernågon annan särskild omständighet får fyra nämndemän sitta i rätten (prop.1982/83:126, JuU 32, SFS 1983:372). Den gällande ordningen innebaratt tre nämndemän vid sidan av den lagfarne domaren var tillräckligt för att länsrättenskulle vara domför men den medgav utan begränsning att fyra nämndemänfick ingå i rätten. Det var vanligt att fyra nämndemän anlitades. I motion1351 begärs att den gamla ordningen återinförs. 1983 uttalade utskottet bl. a.att fyra nämndemän i fortsättningen borde medverka endast när det av sakligaskäl är motiverat. Utskottet finner inte skäl till annat ställningstagande idenna fråga än utskottet gav uttryck för . Motionen avstyrks därför i förevarandedel. 1. beträffande inrättande av avdelningvid kammarrätten i att avslår motion 1983/84:1508, 2. beträffande ittedelsberäkningen attriksdagen med bifall fill regeringens förslag till Allmännaförvaltningsdomstolarna för /85 anvisar ett förslagsanslag av300 , 3. beträffande den högstaförvaltningsdomstolens benämning, m. m. att avslår motion1983/84:1521, 4. beträffande antalet nämndemän ilänsrätt attriksdagen avslår motion 1983/84:1351 i denna del (yrkande 6 delvis). Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. Utskottettillstyrker rege ringens förslag under punkt D4 (s.75 och 76) och hemställer att till Bostadsdomstolenoch hyresnätnnderna m. m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av35 . Utrustning till domstolar m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt D5 (s. 77) och hemställer att till Utrustning tilldomstolar m. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av . JuU1983/84:23 14 Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 6 (s. 77-79) och hemställer att till Byggnadsarbetenför domstolsväsendet för /85 anvisar ett reservationsanslag av28 . Närvarande: (), (), (), (), (), i (s),(), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), () ochInger Wickzén (m). 1.Medelsberäkningen (punkt 1) i (fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 2 som börjar med "Statsmakternas ställningstaganden"och slutar med "motion 1150" bort ha följande lydelse: Som sagts har såväl polisens somåklagarväsendets resurser byggts ut kraftigt i syfte att stärka insatserna motframför allt den ekonomiska brottsligheten och narkotikabrottsligheten. Ävenför nästa budgetår sker sådana förstärkningar. Resursutbyggnaden beträffande polisen och åklagarväsendetställer naturligtvis domstolsväsendet inför allt större påfrestningar; deallmänna domstolarnas arbetsbelastning styrs ju i hög grad av debrottsutredande myndigheternas möjligheter att uppdaga och utreda förekommandebrottslighet. De ökade krav som ställs på de allmänna domstolarna haremellertid inte lett fill att de fått däremot svarandeökning av sina resurser. Den ökande arbetsbelastningen för de allmänna domstolarnahar mötts genom framför allt rationaliseringar och omfördelningar avfillgängliga resurser och naturligtvis genom uppoffringar och ansträngningar avpersonalen vid domstolarna. Utskottet anser att det är godtagbartatt gå till väga på detta sätt för att möta den ökande arbetsmängden vid deallmänna domstolarna. I själva verket är arbetsförhållandena nu sådana attsåsom föreslås i motion 1150 resursförstärkningar måste sättas in för nästabudgetår. Om så inte sker sätts inte bara rättssäkerheten i fara utan man riskeraräven att de insatser som gjorts hos polisen och åklagarväsendet när JuU1983/84:23 15 det gäller särskilt den ekonomiska brottsligheten ochnarkotikabrottsligheten inte får avsedd verkan, I enlighet med vad som föreslås i motionen bör denresursförstärkning som utskottet förespråkar ske till ochanvändas för att tillgodose de mera omedelbara behov av personalförstärkningarsom föreligger vid de allmänna domstolarna. Utskottet anser att det i motionenföreslagna beloppet på 4 milj. kr. är lämpligt härför. - Det anförda innebäratt utskottet tillstyrker bifall till motion 1150. Med den ändring som betingashärav godtar utskottet i övrigt regeringens förslag till medelsberäkning. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1983/84:1150 till Domstolsverketför /85 anvisar ett förslagsanslag av . Antalet nämndemän i tingsrätt (punkt 2, mom. 3) (), ()och i (fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "När frågan" och slutar med"motion 1523" bort ha följande lydelse: När utskottet nu på nytt behandlar frågan om antaletnämndemän i tingsrätt vill utskottet framhålla att det från såväl allmäntdemokratiska synpunkter som av rättssäkerhetsskäl är angeläget att den i ettmål medverkande nämndemannagruppen har en så bred förankring i samhället sommöjligt och en i politiskt hänseende allsidig sammansättning. Minskningen avnämndemännens antal frän fem till tre i de flesta mål innebär all den önskvärdaallsidigheten och bredden har försämrats. Mycket tyder på att negativakonsekvenser av förändringen redan har börjat uppträda; antalet överklagandenökar, och det finns påtagliga risker för att allmänhetens förtroende förrättskipningen minskar. Härtill kommer att varje nämndeman numera tjänstgör irätten så sällan att den nödvändiga rutinen och kunskapen om lagändringar m. m.försämras hos nämndemannen. Ulskoltet anser mot bakgrund av del anförda att de föreden gällande reglerna för nämndemäns medverkan i tingsrätt böråterinföras. Detta bör ske möjligt och på ett sätt som föranlederminsta möjliga praktiska övergångsproblem. Vad utskottet nu med anledning av motion 603, motion 1351såvitt nu är i fråga och motion 1523 har anfört bör ges regeringen till känna. dels all utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande antalet tiämndemän itingsrätt att med anledning av motion 1983/84:603, motion1983/84:1351 i denna del (yrkande 6 delvis) och motion 1983/ JuU1983/84:23 16 84:1523 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i detta hänseende. Antalet nämndemän i länsrätt (punkt 3, mom. 4) () och () anser - under förutsättning av bifall till reservation 2 - dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"förevarande del" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till de argument för en bred och allsidiglekmannamedverkan som utskottet har redovisat i det föregående i fråga omtingsrätternas sammansättning anser utskottet att även för länsrätternasvidkommande den tidigare gällande ordningen bör återinföras. Detta bör ske påmotsvarande sätt som utskottet förordat beträffande tingsrätterna. Vad utskottet nu med anledning av motion 1351 i denna delhar anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande antalet nämndemän ilänsrätt att med anledning av motion 1983/84:1351 i denna del(yrkande 6 delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört i delta hänseende. JuU1983/84:23 17 Notarietjänstgöringen .................................................. ....... 4 Nämndemäni tingsrätt ................................................... 6 Ersättningtill nämndemän ............................................ 8 Vittnesförhörmed psykologer ....................................... 9 Motioner ........................................................................ ..... 10 Utskottet ........................................................................ ..... 11 Medelsberäkningenm, m................................................ 11 Den högstaförvaltningsdomstolens benämning, m. m.... 12 Antaletnämndemän i länsrätt ........................................ 13 Bosladsdomstolenoch hyresnämnderna m. m................ 13 Ulrustningtilldomstolar m. m........................................... 13 Byggnadsarbetenför domstolsväsendet ...................... 14 Medelsberäkningen(pkt. 1) (fp)............................... 14 Antaletnämndemänitingsrätt (pkt.2,mom. 3)(c,fp) 15 Antaletnämndemän i länsrätt (pkt. 3, mom. 4) (c)... ..... 16