bet · G701KrU18 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt vad utskottet inhämtatkommer KOSK:s slutrapport att innehålla ett avsnitt med en statistiskredovisning för verksamhets- och kostnadsutveckling på kulturområdet, ettavsnitt om den kommunala kulturverksamheten och ett avsnitt med en beskrivning ochdiskussion rörande de statliga bidragen med tyngdpunkt pä bidragen till deregionala institutionerna. () kommer att avgerapporten av teater och dans En granskning av statlig förvaltning avkultur. Rapporten innehåller, enligt vad utskottet inhämtat, dels enriksstudie, dels en specialstudie som avser , där en fastteaterinstitution saknas, och . roll kommer attbelysas, liksom , Operans och stadsteatrarnas i de tre storstäderna.Kulturrådet kommer att vidare analysera de frågor som RRV tar upp i rapporten. Då det gäller museerna kommer regeringen, enligt vadutskottet inhämtat, att ge ett uppdrag som innebär att kulturrådetskall överväga bl. a. vilka krav det kan finnas anledning att ställa på destatliga museerna i deras egenskap av centrala organ pä museiområdet. En proposition om den regionala musikpolitiken inkl.Rikskonserters och Regionmusikens framtid är aviserad till innevaranderiksmöte. beräknas bokutredning (U 1982:02) ochfolkbiblioteksutredningen (U 1979:17) lägga fram sina huvudförslag. Enligt vadutskottet inhämtat beräknar bl. a. att kunna belysa frågan omlitteraturförsörjningen för barn och ungdom ytterligare. Frågan om invandrarnas kultursituation behandlas avinvandrarpolitis-ka kommittén (A 1980:04) som avger sitt slutbetänkande undersommaren 1984. håller fortlöpande kontakt med studieförbund,länsbildningsförbund och kulturarbetarorganisationer i fråga om bidrag tillkulturverksamhet inom studieförbunden. börjar rådet planeringenav en utvärderande studie som kommer att genomföras /86. Även i övrigt avser enligt vad utskottetinhämtat att i ökad utsträckning försöka göra utvärderande studier på olikadelområden i den utsträckning det finns metoder som faktiskt mäter ellerindikerar KrU1983/84:18 11 förändringar i kulturvanor och i den takt rådetsresurser medger. Här bör också nämnas att statistikutredningen nyligenavgivit sitt slutbetänkande (SOU 1983:74) Framtida statlig statistik i vilketbl. a. lagts fram förslag om hur kulturstatistiken skall ordnas. Mot bakgrund av den lämnade redovisningen anser utskottetatt det inte är motiverat att förorda en sådan parlamentarisk utredning somföreslås i motion 2266. Den utredningsverksamhet som pågår eller planeras kommer,såvitt utskottet nu kan bedöma, att i väsentliga avseenden belysa de centralafrågeställningar som motionärerna tar upp. Det är också uppenbart att en såomfattande utredning som förordas skulle bli inte bara resurskrävande utan äventa relativt . Därigenom skulle otvivelaktigt viss risk uppstå för attangelägna delreformer på kulturområdet i praktiken skulle skjutas på framtideni avvaktan på resultatet av den mer övergripande utredningen. Erfarenheternafrån andra samhällsområden visar på faran i detta hänseende. Det kan ocksåifrågasättas om det är lämpligt att med den nuvarande resursknappheten ta ianspråk utredningskapacitet av den omfattning som skulle krävas. Vid sinbedömning beaktar utskottet också att utredningen, såvitt framgår av motionen,inte skulle syfta till en omprövning av kulturpolitik utan närmastvara avsedd för att ligga till grund för ställningstagande till fortsattainsatser på kulturområdet i enlighet med de fastlagda målen. Som angetts ibudgetpropositionen och som redovisats i det föregående kan det vara motiveratatt inom den ram som de kulturpolitiska målen anger precisera vilkainsatser som bör ges förtur i ett läge då resurserna är begränsade. Utskottetavstyrker således motion 2266. Även motion 2268 (c) avstyrks av utskottet, såvitt däriyrkas att skall begära en utvärdering av det kulturpolitiska stödetsfördelningspolitiska effekter (yrkande 5). Utskottet hänvisar till att fråganom bl. a. kulturkonsumtionen är föremål för överväganden i olika sammanhang. 1det föregående har nämnts förslag av statistikutredningen. Vidare har utskottetinhämtat att överväganden pågår om publicering av enmotsvarighet till den övergripande redovisning. Kulturstatistik, Verksamhet,ekonomi, kulturvanor, som utgavs av () ochkulturrådet. Vidare beräknar SCB ge ut en rapport om bl. a.kultur i serien om levnadsförhållanden, som grundar sig pålevnadsnivåundersökningar (). Den tidigarerapporten i serien, som avser bl. a. kultur, utgavs och avserförhållandena (rapport nr 17: Fritidsaktiviteter). Vissa frågor om regional kulturverksamhet Mot bakgrund av en omfattandegenomgång av det statliga stödet på teater-, dans-, musik- och museiområdetvill företrädare för kommunisterna i motion 2274 att regeringenskall lägga fram förslag om hur stödet till den regionala kulturverksamhetenbör utformas. KrU 1983/84:18 12 ominte det statliga stödet till regionerna stärks det finns risk för en kulturellutarmning. Motionärerna pekar på olika alternativ för att stärka det regionalastödet; antalet grundbelopp för olika institutioner kan ökas, bidragsprocentenkan höjas och man kan indela landet i ett antal kulturcentra med en centralortdär en mera heltäckande kulturverksamhet skulle kunna erbjudas. Ettav de mål som ställdes upp för kulturpolitiken innebär att denna skallfrämja en decentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner inomkulturområdet. Det är i enlighet med vad motionärerna anför av vikt attstatsmakterna strävar efter att leva upp till detta mål. måste starktframhållas att det primära ansvaret för den regionala kulturverksamhetenåvilar landstingen och kommunerna. Detnuvarande statsbidragssystemet för sädana teater-, dans- och musikinstitutioner,som upprättats efter lokala eller regionala initiativ, tillkom . Bidragutgår pä grundval av visst antal grundbelopp för institutionen i fråga. Senarehar motsvarande stödsystem inrättats på musei- och biblioteksområdena.Statsbidragssystemet har inneburit en stimulans för landsting och kommuner attstarta regionala och lokala institutioner. I detta hänseende kan som aktuellaexempel nämnas att bildades en regional teater i , och bildas en regional teater i . Utvecklingensedan 1974 visar att i den mån ytterligare grundbelopp tillkommit dessa med ettfåtal undantag beräknats för institutioner utanför storstadsområdena. Medanledning av att det i den nu aktuella motionen hävdas att det regionala stödethar förlorat i "köpkraft" i jämförelse med anslagen till de heltstatligt finansierade institutionerna vill utskottet framhålla följande. Detregionala kulturstödet räknas om med hänsyn till de statliga löneavtalen ochförändrade sociala avgifter. Det ger stödformen en värdebeständighet som ärbättre än den som gäller för statliga myndigheter, som normalt helt ellerdelvis faller under tillämpningen av det s. k. huvudförslaget. framhöll råder det enighet inom utskottet om att deytterligare resurser som kan tillföras institutioner som omfattas avgrundbidragssystemet bör fördelas under stort hänsynstagande till decentraliseringsmåletinom kulturpolitiken. Utskottet är däremot inte berett att förorda attnuvarande resurser omfördelas från institutioner i storstadsområdena för atttillgodose detta mål. I sammanhanget bör framhållas att liär det gäller destora regionala teaterinstitutionerna huvudmännens åtagande vida överstigerstatens (se vidare härom KrU 1982/83:10 s. 20). Att i syfte att tillgodosedecentraliseringsmålet skära ned verksamheten vid centrala institutioner, somstår utanför grundbidragssystemet, bör inte heller komma i fråga. Verksamhetenvid de centrala institutionerna är av vital betydelse för att stimulerautvecklingen inom kulturlivet. För undvikande av missförstånd bör understrykas,att det inte heller är motionärernas syfte att en omfördelning av resurser frånStockholm till andra orter skall göras. KrU1983/84:18 13 konsekvens av den angivna ståndpunkten är emellertid i detnuvarande budgetläget där resurser ofta måste skapas genom omfördelningar att decentraliseringssträvandena måste ses i ett relativt långt tidsperspektiv.Utskottet delar dock den uppfattning som framförs i budgetpropositionen,nämligen att utbyggnad av kulturverksamheten i underförsörjda regioner tillhörde uppgifter som måste prioriteras (prop. s. 9, se ävenovan s. 6). Med anledning av motionen vill utskottet också hänvisatill den i ett tidigare avsnitt lämnade utförliga redovisningen för pågåendeutredningsverksamhet m. m. Utskottet vill särskilt nämna utredningsprojektetinom KOSK Kommunerna, staten och kulturen, riksrevisionsverketsväntade rapport av teater och dans och den aviserade propositionen omvissa musikfrågor, som bl. a. syftar till en väsentlig decentralisering på området. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motion2274 inte bör föranleda någon åtgärd. I detta sammanhang behandlar utskottet även motion 788(s). Motionärerna vill att genom omfördelning inom kulturbudgetens ram avresurser som går till teaterinstitutioner företrädesvis Operan och teatrarsom får grundbidragsstöd , som har endast 14 grundbelopp,skall tillföras ytterligare grundbelopp. Utskottet anser att det är viktigt att inte baranyetablerade institutioner får stöd utan att särskild vikt läggs vid att äveninstitutioner som har endast ett fåtal grundbelopp tillförs fiera sådana. Ienlighet med det tidigare sagda kan utskottet emellertid inte förorda enomfördelning av resurser från till andra regioner. Med hänsyn iförsta hand härtill och till att det ankommer på att fördelagrundbelopp, för vilka medel anvisas under anslaget F 17 Bidrag till regionalaoch lokala teater-, dans-och musikinstitutioner, kan utskottet inte biträda motionsyrkandet. Frågan om möjligheterna för kommunerna att bl. a. utnyttjaredan befintliga lokaler även för kulturändamäl tas upp i motion 2268 (c).Många anläggningar som byggs för idrottsändamål torde också kunna nyttjas förturnéverksamhet, musik, teater och dans. Motionärerna framhåller attkunskapsunderlaget är begränsat om vilka lokaltyper skilda verksamhetererfordrar och hur de eventuellt kan samordnas. Regeringen bör enligtmotionärerna ge exempelvis byggforskningsrådet i uppdrag att i samarbete medkulturrådet ta fram ett vidgat kunskapsunderlag som bör ställas tillkommunernas förfogande. Ett sådant underlag bör om möjligt också innehållaombyggnadsförslag för byggnader som redan existerar. Utskottet kan helt ansluta sig till motionens syfte måste sträva efter att få ett så mångsidigt och effektivt utnyttjande avlokaler i kommunerna som är möjligt. Då detgäller att nå detta mål gör dockutskottet den bedömningen att man i första hand genom exemplets makt kanåstadkomma resultat inom rimlig tid. Utskottet vill erinra om att man iJunsele vid byggandet av en sporthall utnyttjade möjligheterna att anpassasporthallen KrU1983/84:18 14 för musikaliska ändamål. Detta skedde bl. a. genomkomplettering av sporthallens inredning och demonterbart orkesterpodium ochgradiner, högtalaranläggning och extra skyddsgolv. Hallen har använts vid olikamusikevenemang, bl. a. av Rikskonserter. Utskottet är inte berett att förordaett riksdagsinitiativ av så övergripande karaktär som motionärerna förordarutan avstyrker motionsyrkandet (yrkande 7). Den centrala kulturorganisationen m. m. Företrädare för moderatasamlingspartiet anser att bör kunna avskaffas (motion1361 yrkande 2 delvis). Motionärerna anser att myndighetens ställning sombidragsgivare hotar mångfalden inom kulturlivet och att alternativabidragsgivare vid sidan av måste få förekomma. Så länge myndighetenfinns kvar bör möjligheten att utkräva politiskt ansvar av den ökas.Kulturrådets styrelse bör därför ges parlamentarisk sammansättning (yrkande 2delvis). behandlade utskottet motionsyrkanden med ihuvudsak samma krav som de nu aktuella, dock att endast en partiell avvecklingav förordades. I sitt av godkända betänkande (KrU 1982/83:24 s.5 7) framhöll utskottet behovet av administrativa förenklingar i syfte attskapa utrymme för den rena kulturverksamheten. Utskottet tog vidare upp fråganom begränsning av medverkan då det gällde att ta frambeslutsunderlag till kulturbudgeten. I årets budgetproposition erinras i ett särskiltövergripande avsnitt om (s. 46) om att då regeringen i juni1983 utsåg ny styrelse för myndigheten också vissa ändringar i rådetsorganisation med syfte att uppnå förenklingar i arbetet genomfördes. Vidareredovisas utförligt på vad sätt budgetarbete kommer att förenklas.Utskottet, som också utgår från att fortsatta ansträngningar görs för atteffektivisera administration, kan inte biträda förslaget omavveckling av myndigheten. Lika väl som på andra samhällsområden är det viktigtatt det på kulturområdet finns en central myndighet. En sådan behövs bl. a. föratt regeringen skall kunna avlastas ärenden av verkställighetsnatur, för attstatens åtgärder inom kulturområdet skall kunna samordnas, för att planer förstatliga insatser för att förverkliga de kulturpolitiska målen skall utarbetasoch för att utredningar skall genomföras som syftar till att kartlägga behovetav reformer som kan utgöra underlag för beslut om nya samhälleliga insatser påkulturområdet. Då det gäller uppgifter att svara för fördelningenav olika bidrag vill utskottet erinra om att fördelningen av medel i betydandeutsträckning sker inom de olika nämnder som är knutna till och atti nämnderna ingår företrädare för olika intressegrupper för olika delar av deområden som nämnden täcker (jfr nedan om ökade delegationsmöjligheter tillbl. a. direktören eller annan tjänsteman). behandlade frågan om sammansättningen av KrU1983/84:18 15 styrelse anförde utskottet efter att halämnat utan erinran förslag av regeringen om minskning av antalet ledamöter istyrelsen bl. a. följande. Utskottet anser för sin del att detunder de gångna åren varit av mycket stort värde att det, som utskottetförordade , funnits ett betydande inslag i styrelsen av personer som påriks-, regional- eller lokalplanet varit politiskt verksamma. Utskottet äremellertid inte berett förorda att till ledamöter i styrelsen skulle utsesendast personer som är partipolitiskt verksamma. Det är däremot viktigt attantalet styrelseledamöter med en sådan bakgrund inte minskar i samband med attantalet personer i styrelsen skärs ned. Utskottet, som vill erinra om attdet nämnda önskemålet iakttagits av regeringen vid utseendet av den nyastyrelsen, vidhåller sin ståndpunkt att bör ställa sig avvisande tillkravet på en parlamentarisk sammansättning av styrelse. I enlighetmed det anförda avstyrker utskottet motion 1361 yrkande 2. Även i motion 2268 (c) tas frågan upp om den centralaorganisationen på kulturområdet. Motionärerna uttalar sig för en övergripandeöversyn av samt anför att en viss strukturrationalisering bör varamöjlig. Således torde författarfondens och konstnärsnämndens kanslifunktionermed fördel kunna inordnas i administration (yrkande 3). Motionärernaanknyter vidare till den rapport som kommer att publicerainom någon vecka (se ovan) och som avser bl. a. de regionala och lokala teater-och dansinstitutionerna. Det är angeläget att rapporten följs upp genomkulturpolitiska överväganden. a. bör , ochRiksutställningar göras till föremål för översyn enligt samma modell som den avkulturrådet gjorda översynen av Operan (yrkande 1). Som utskottet framhöll utgår utskottet (KrU1982/83:24 s. 7) från att regeringen vid sina kommande överväganden ominriktningen av de statliga insatserna på kulturområdet inte begränsar sig tillatt undersöka verksamheten vid utan också tar i beaktandemöjligheterna att åstadkomma administrativa rationaliseringar hos andra organpå kulturområdet. Utskottet anser sig också kunna utgå från att regeringendärvid överväger behovet och lämpligheten av att i fråga om andra institutionergöra översyner motsvarande den som gjorts beträffande Operan. I första handkulturrådet har också möjlighet att ta initiativ i detta hänseende. Medanledning av vad motionärerna bakom den nu aktuella motionen anfört finns ocksåskäl nämna att, enligt vad utskottet inhämtat och som i det föregåenderedovisats, kommer att gå vidare i analysen av de iriksrevisionsverkets rapport behandlade frågorna. Med hänsyn till det anfördaär någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena inte erforderlig. har i en skrivelse till regeringen tagit uppfrågan om en översyn av ansvarsförhållandena på arbetsgivarsidan inom detstatsunder- KrU1983/84:18 16 stödda kulturområdet (se närmare härom KrU 1982/83:6).Efter remissbehandling av skrivelsen bereds ärendet f. n. inomregeringskansliet. Även inom pågår ett arbete på områdetbl. a. med utgångspunkt i att uttalat sig för att statliga bolaginte bör vara medlemmari (NU 1982/83:25). Medhänsyn till det anförda påkallar motion 2268 inte någon åtgärd iden mån den nämnda frågan tas upp däri (yrkande 2). Kultur för barn och ungdom I fiera motioner tas upp frågor medinriktning på kultur för barn och ungdom. Företrädare för framför i motion 495 (fp) enrad synpunkter beträffande barnens kultur. De anför att det är glädjande attdet råder bred enighet om att en större del av insatserna för kultur av godkvalitet bör komma barn och ungdomar till godo. Mot denna bakgrund anser de attkrav på omprioriteringar till förmån för barnkulturen måste kunna ställas såvälpå de fasta kulturinstitutionerna som har omfattande offentligt stöd som på denövriga kulturverksamhet som får samhälleligt stöd i olika former. Motionärernanoterar med tillfredsställelse de åtgärder som aviseras i budgetpropositionenför att förbättra skolans möjligheter att göra barnen bekanta med t. ex. godlitteratur och musik. Enligt motionärernas mening bör man i större utsträckningän knyta samman kulturlivet och skolan bl. a. genom att ge konstnärer,författare, musiker och andra kulturarbetare möjlighet att delta i skolansvardagsverksamhet. Motionärerna uttalar emellertid att de är medvetna om attmånga skolor upplever resursknapphet. Mot denna bakgrund yrkar de att utövervad som föreslås i budgetpropositionen det skallanvisas 5 milj. kr. för projekt av olika slag, i vilka enskilda kulturarbetareeller grupper av sådana knyts till skolor och andra ungdomsmiljöer. Kulturarbetarnaskall tillsammans med lärare och annan fast personal stimulera elevernaskulturintresse framför allt genom egna aktiviteter. Medlen bör fördelas avkulturrådet i samarbete med . Ansvaret för projekten bör docki första hand och i största möjliga utsträckning ligga på lokal nivå (yrkande6). Utskottet anser det med anledning av motionen motiveratatt här återge följande uttalande av föredragande statsrådet i ett avsnitt ibudgetpropositionen som avser kultur i skolan (s. 43). De centrala resurser som ställstill förfogande för barnkultur skall i första hand ge effekt i form avstimulans och idéspridning. En verksamhet som ger genomslagseffekter kan baraåstadkommas genom ett utvecklingsarbete på lång sikt som innebär att allt fiersom arbetar med barn och ungdomar ger kulturfrågorna särskild uppmärksamhet.För /85 bör arbetet framför allt inriktas på ökade insatser förkonst, musik och teater i skolorna. Extra resurser till Riksutställningar,och KrU1983/84:18 17 Rikskonserler de tre R:en ska stimulera skolarbetet pådessa områden. R:en har redan en omfattande verksamhet som riktar sigtill barn och ungdomar. Riksutställningar bedriver ett konstpedagogiskt arbetegenom bildkonstutställningar i skolorna. Skolteaterverksamheten är etableradoch uppskattad, skolkonserterna likaså. R:ens arbete i kontakt med skolornahar kompletterats med projektarbete i syfte att stimuleraskolorna själva att ge kulturaktiviteterna en mer framträdande plats iundervisningen. Jag anser att detta projektarbete bör utvecklas ytterligare.Det handlar framför allt om att vara idégivare och kunskapsbank för skolorna.R:en bör fungera som samarbetspartners ochutnyttjas av skolorna genom t. ex. temadagar för lärarna, konkreta projekt ochkontinuerligt rådgivningsarbete. Arbetet bör bedrivas med sikte på atterfarenhet och kompetens skall kunna byggas upp lokalt. De centrala resursernakan då satsas på nya projekt. Utskottet ansluter sig till desålunda redovisade synpunkterna. Det finns också skäl att, likaledes iöverensstämmelse med vad som anförs i budgetpropositionen, framhålla attsatsningen på kulturen i skolan inte bara får bli en fråga om att tillföraextra resurser. Risken finns då att kulturen ses som en avgränsad verksamhet iskolan riktad till vissa elever med speciella intressen. Kulturarbetet i skolanfår inte enbart bli något vid sidan av den vanliga verksamheten utan måsteockså bli ett normalt inslag i undervisningen. Under hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Av formella skäl redovisas dettaunder anslaget . Behovet avett mera riktat stöd till barnteatern tas upp i motion 1654 (s). Utskottet vill med anledning av motionen erinra om attregeringens förslag till medelsanvisning innebär bl. a. att de friateatergrupperna får ökade resurser för teaterverksamhet för barn och ungdom.Förslaget innebär också att får 1 milj. kr. för att öka sinainsatser på barnteaterområdet. Dessa satsningar på barnteatern ärbetydelsefulla. Utskottet delar det synsätt som kommit till uttryck i motionenom vikten av att barnen tidigt kommer i kontakt med teater. I likhet medmotionärerna anser utskottet det inte vara acceptabelt att, trots de satsningarsom gjorts, barnen i genomsnitt får möjlighet att se teater mindre än en gångom året. Det är mot den angivna bakgrunden viktigt att skolorna gör fortsattainsatser för att ge barnen tillfälle att se bra barnteater. Utskottet är f. n.inte berett förorda några stödinsatser utöver de ovan redovisade. Utskottetvill mot bakgrund av det ovan anförda erinra om att har enskyldighet att bl. a. översiktligt belysa effekterna av de samhälleliga insatsernainom kulturområdet. Utskottet anser således att motionen inte bör föranledanågon åtgärd. I motion 792 (vpk) vill motionärerna att regeringen skalllägga fram förslag om en försöksverksamhet med kulturskola för barn ochungdom. De vill se en utvidgning av den nuvarande kommunala där eleverna erbjuds möjligheter att utveckla sin 2 1983/84. KrU1983/84:18 18 Utbudet skulle anpassas efter lokalaförutsättningar. Det föreslås också att särskilda medel skall anvisas förförsöksverksamheten. Utskottet har i en rad olika sammanhang framhållitangelägenheten av att man främjar barns kulturaktiviteter. Då det gällerbedömningen av motionsyrkandet bör enligt utskottets mening följande beaktas. fiesta kommuner finns en musikskola som är ett frivilligt kommunaltåtagande. I vissa kommuner omfattar inte bara musik utan äventeater och dans. Inom ramen för gällande läroplan för ges bl. a.via fria aktiviteter utrymme för en närmare samverkan mellan skolan och detlokala kulturlivet. Inom ramen för tillval kan eleverna mer ingående fåutveckla sina intressen inom olika kulturområden. Utskottet anser det angelägetatt kulturarbetet blir ett normalt inslag i skolan, något som starktunderstryks i årets budgetproposition. I rapporten på skolans villkorsom avgetts av redovisas en undersökning av skolans samarbete medkulturlivet utanför skolan och förutsättningarna för detta samarbete. Utskottetvill här också erinra om . Utskottetanser på grund av det anförda att det nu finns möjligheter att nå motionenssyfte utan att någon särskild försöksverksamhet sätts i gång. Utskottet vill isammanhanget erinra om den satsning som görs enligt förslaget ibudgetpropositionen pä de tre R:en Riksutställningar, RiksteaternochRikskonserter för att stimulera skolarbetet då det gäller konst, musik ochteater (prop. s. 43). Utskottet vill också peka på att sedan år1979 disponerar särskilda medel för barnkulturprojekt som kan användas för attstärka kulturen i de miljöer där barn vistas. Regeringen har vidare beslutatanslå 30 milj. kr. för projektverksamhet med anledningav det internationella världsungdomsåret. Medlen kan användas bl. a. förkulturprojekt. Utskottet som anser att det är angeläget att värna omkommunernas självständighet på området avstyrker med hänvisning till detanförda motionen;