bet · G701BoU13 · 1983-12-31 00:00:00 — Slutligen anförs att kommunerna bör gesmöjligheter att ingripa mot bristande tillgänglighet och användbarhet utan attdet sker i samband med bygglovsansökan från fastighetsägaren samt att kommunfår skyldighet att vidta åtgärder mot faror och risker som uppstår till följdav bristande tillgänglighet och användbarhet. Bestämmelser om tillgänglighet och användbarhet förrörelsehindrade och orienteringshandikappade finns som motionären anför ibyggnadsstadgans 42 a § och 48 a §. Motionären hävdar att detillämpningsföreskrifter som är nödvändiga för att förverkligahandikapipbestämmelserna för orienterings-handikappade inte getts denutformning och omfattning som erfordras för att ge avsedd effekt på miljönsanvändbarhet. Utskottet vill erinra om de krav som finns ibyggnadsstadgan på byggnaders tillgänglighet föi" personer med nedsattrörelse- eller orienteringsförmåga i princip förts över till PBL-remissen. Ilagrädsremissen anförs bl. (s. 383) att målet for samhällets strävandenmåste vara att alla bostäder skall kunna bli tillgängliga och att det därmedskall bli möjligt för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmågaatt bo kvar i sin bostad. I PBL-remissen föreslås vidare att tomter som tas ianspråk för bebyggelse och - i skälig omfattning- även allmänna platser m. m.skall anordnas så att de kan utnyttjas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Vad först gäller frågan om möjligheterna för kommunernaatt ingripa mot bristande tillgänglighet och användbarhet utan att det sker isamband med bygglovsansökan kan erinras om följande. Som motionären anför har iden av godkända propositionen 1983/84:40 (bil. 9) om ettbostadsförbättringsprogram kommunerna givits möjligheter att tillämpaombyggnadsbestämmelserna så att de kan anpassas till de riktlinjer somkommunerna antagit för utvecklingen av ett område och som konkretiserats genomområdesbestämmelser eller antagen detaljplan. I sammanhanget kan även erinras om att kommun enligtbostadssaneringslagen hos hyresnämnd kan anhängiggöra frågan omupprustningsåläggande i avsikt att uppnå att bostadslägenhet erhåller lägstagodtagbara standard. Motionären finner det angeläget att också tillgänglighetoch användbarhet skall kunna ingå i bostadssaneringslagens begrepp lägstagodtagbara standard. Enligt vad utskottet erfarit övervägs frågan om behovetoch utformningen av styrmedel för förnyelse av våra bostäder av eninterdepartemental arbetsgrupp. I gruppen ingår företrädare för social-,bostads- och civildepartementen. En viktig del i detta arbete är att finnalösningar i avsikt att öka bostädernas användbarhet. Därvid kommer även attövervägas hur tillgängligheten m. m. i bostäder skall förbättras. BoU1983/84:13 11 kommer som en naturlig del att ingå att pröva bl. a. denlösning på frågan som motionären anvisat. Vad därefter gäller frågorna om ytterligaretillämpningsföreskrifter och om projekteringsstöd kommer, enligt vad utskotteterfarit, även dessa frågor att behandlas i det ovan nämnda interdepartementalaarbetet. Detta arbete kan förväntas ge ytterligare erfarenheter beträffande dei motionen upptagna frågorna. Eftersom de frågor som tas upp i motionen övervägs inomregeringens kansli finns enligt utskottets uppfattning inte tillräckliga skälför att nu bifalla motionen. Utskottet förutsätter att övervägandenasker utan onödig tidsutdräkt och att regeringen i lämpligt sammanhang förriksdagen redovisar sin syn på de i motionen upptagna frågorna. Slutligen bör idetta sammanhang erinras om att vid sin behandling av bostadsförbättringsprogrammetanvisat 12,5 milj. kr. för särskild information och utbildning avseendebostadsförbättringsverksamheten. I den avlämnade budgetpropositionen(bil. 13 s. 78) begärs ytterligare medel för denna verksamhet. Differentierad servicenivå inom olika detaljplaneområden I motion 923 (in) yrkande 15 begärsatt hos regeringen anhåller om förslag som möjliggör differentieradservicenivå inom olika detaljplaneområden. Motionärerna anser att problemenmed permanentning av fritidsbebyggelsen bör lösas genom en begränsning avkommunernas serviceansvar något som bör komma till uttryck i den översiktligaplaneringen. I denna planering bör enligt motionärerna kunna avgränsas områdenför fritidsbebyggelse inom vilka ett begränsat kommunalt serviceansvar skall gälla. har i sina betänkanden (Ds Bo1981:3 och SOU 1982:23) behandlat frågan om fritidsboendets framtidautveckling. I det först nämnda betänkandet behandlas frågan om stadigvarandebosättning i fritidshus. I betänkandet anförs bl. a. att fritidshusens storlekoch tekniska standard bör kunna begränsas i avsikt att förhindra ett ändratanvändningssätt av husen. En begränsning av storleken bör kunna uppnås genombestämmelser i fastställd plan. Frågan om permanentning av fritidsbebyggelsen och detkoinmunala serviceansvaret har tagits upp i PBL-remissen (s. 91-92). Deinstrument som i remissen förordas för att styra fritidsbebyggelsens utvecklinginom en kommun är att genom områdesbestämmelser reglera byggnadsarean ellerstorleken på tomter i områden med fritidsbebyggelse. Enligt den avlämnadepropositionsförteckningen avses föreläggas ett förslag omsamhällets politik för rekreation och turism och ett förslag om ändringar iförköpslagen m. m. I båda dessa förslag torde frågan om fritidsbebyggelsenkomma att behandlas. 1" 1983/84.19 saml. BoU1983/84:13 12 Den möjlighet att differentieraservicenivån i olika detaljplaneområden som motionärerna be rör torde i förstahand kräva ändringtiri lagstiftning som det inte tillkommer bostadsutskottetatt överväga. Såvitt gäller ändringar av byggnadslagstiftningen finns detenligt utskottets uppfattning inte anledning att nu behandla denna fråga.Utskottet vill erinra om att i PBL-remissen övervägts olika möjligheter attgenom regler i en plan- och bygglag styra fritidsbebyggelsens utveckling.Utskottet finner det lämpligt att den nu aktuella frågan såvitt avserbostadsutskottets beredningsområde ytterligare övervägsvid riksdagsbehandlingenav PBL-förslaget. Med hånvisningtill det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 923 (m) yrkande 15. I fyra motioner från allmännamotionstiden behandlas kontroll av detaljhandelsetablering. Dessaniotioner har hänvisats till näringsutskottet som med eget yttrande överlämnatdem till bostadsutskottet. yttrande har som bilaga 1 fogatstill detta betänkande. I de tre (s)-motionerna - motionerna 1982/83:496, 1033 och1488 -behandlas frågan om vissa detaljhandelsetableringar. Som exempel påetableringar över vilka samhället borde ges ett större inflytande nämns imotionerna sådana där detaljhandelsföretag påbörjar försäljning av livsmedeleller andra varor i överblivna industrilokaler, lager m. m. Exempel på hot motden redan existerande livsmedelshandeln är också den alltmer vanligtförekommande försäljningen av livsmedel i bensinstationer. I motion 1982/83:806 (c) anförs att etableringen avstormarknader och varuhus har bidragit till en utglesning av butiker såväl itätorter som på landsbygden. I näringsutskottets yttrande finns intaget en redogörelseför vad i PBL-remissen anförts om detaljhandelsetableringar. Som framgår avredogörelsen skall enligt remissen planläggningen främja en från allmänsynpunkt lämplig samhällsutveckling. Detta innebär att det i vissa lägen kanbli aktuellt att begränsa eller helt förbjuda livsmedelshandeln bl. a. såvittavser etablering av stormarkn.ader och bensinstationer. Även vid ett väsenfligtändrat användningssätt av en byggnad avses, enligt PBL-remissen, möjligheterfinnas att kräva bygglov oavsett om några inredningsåtgärder vidtas eller inte. Flera av de frågor som tagits upp i de nu aktuellamotionerna behandlas som framgått ovan i PBL-remissen. Som också framgått ovanär avsikten att skall föreläggas ett förslag om en plan-och bygglag. I detta sammanhang kommer frågor om detaljhandelsetableringar m.m, såvitt rör planfrågorna att behandlas. Med det anförda avstyrkerbostadsutskottet motionerna 1982/83:496 (s), 806 (c), 1033 (s) och 1488 (s). BoU1983/84:13 13 1. beträffande omprövning avbygglagreformen att avslår motion 1983/84:888, 2. beträffandejämställdhetsaspekten i samhällsplaneringen att avslår motion1983/84:2050, 3. beträffandebyggnadslovsplikt för lantbrukets ekonomibyggnader att avslår motion1983/84:1998 i motsvarande del, 4. beträffandebyggnadslovsplikt för om- och tillbyggnader m. m. att avslårmotionerna 1983/84:1998 i motsvarande del och 2068 yrkande 1, 5. beträffandebyggnadslovsplikt för skidliftar att med aneldning av motionerna1983/84:429 och 1056 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 6. beträffandebebyggelserätten utanför planlagt område att avslår motionerna1983/84:887 och 1998 den senare i motsvarande del, 7. beträffandeöversyn av reglerna för gatukostnadsersättning att avslår motionerna1983/84:368 i motsvarande del samt 722 och 1344, 8. beträffandesamverkan vid anläggandet av allmänna platser m. m. att avslår motion1983/84:368 i motsvarande del, 9. beträffandevissa tillämpningsföreskrifter till byggnadslagstiftningen m. m. att riksdagenavslår motion 1983/84:1994, 10. beträffande en differentierad servicenivå att avslår motion 1983/84:923 yrkande 15, 11. beträffande kontroll av detaljhandelsetablering attriksdagen avslår motionerna 1982/83:496, 806, 1033 och 1488. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), (), (), MargaretaGärd (m), (), (vpk), (), NilsNordh (s) och (). BoU1983/84:13 14 Byggnadslovsplikt för lantbrukets ekonomibyggnader . (), RolfDahlberg (m), (), (), ()och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 5 som börjar "Enligt utskottets" och slutar "ifråga" bort lyda: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finnsanledning att aktualisera frågan om byggnadslovspliktens omfattning såvitt avserlantbrukets byggnader så att arbetet på ett kommande PBL-förslag ges den imotionen förordade utformningen. Motionärernas förslag innebär att den ordningsom gäller f. n. kommer att gälla även sedan en plan- och bygglag införts. F.n. är nämligen jordbrukets och andra liknande näringars ekonomibyggnaderundantagna kravet på byggnadslov. Enligt utskottets uppfattning fi nns goda motiv hävda attde regler som f. n. gäller avseende befrielse från byggnadslovsplikt för bl. a.jordbrukets ekonomibyggnader i princip bör överföras till en ny PBL. Detta bör med anledning av motion 1998 (c) somsin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande byggnadslovspliktför lantbrukets ekonomibyggnader att med anledning av motion1983/84:1998 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Byggnadslovsplikt för om- och tillbyggnader m. m. . (), RolfDahlberg (m), (), (), ()och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 6 som börjar "Vad i" och slutar"byggnadslovspliktens omfattning" bort lyda: Det finns goda skäl att på olika sätt ta till vara möjligheternaatt minska krångel och onödig byråkrati. Ett exempel på en, ur denna synpunkt,framgångsrik reform var när (CU 1979/80:3) beslöt att vissaåtgärder avseende småhus skulle vara undantagna från kravet på byggnadslov. Somexempel på .åtgärder som på förslag av den dåvarande regeringenundantog från kravet på byggnadslov kan nämnas åtgärder i småhus som bl. a.gäller ändringar i inre och omfårgning av fasad. Vidare kan erinras omatt det numera i princip är möjligt att uppföra högst två byggnader med ensammanlagd area om högst . Det ovan anförda visar att det finns motiv för att vidinförande av en ny PBL undanta ytterligare mindre iitgärder från kravet påbygglov för åtgärder på befintliga byggnader. Det bör uppdras åt regeringenatt förelägga BoU1983/84:13 15 förslag i linje med vad i motion 1998 (c)förordats om att vissa åtgärder på mindre byggnader skall kunna företas utanatt krav på bygglov ställs. Även vad i motion 2068 (c) yrkande 1 förordats om attkravet på byggnadslov vid ombyggnader m. m. helt eller delvis skall kunnaavvaras bör övervägas av regeringen som skyndsamt börframlägga förslag i frågan för . Sammanfattningsvis bör vad i de nu behandlade motionernaföreslagits ges regeringen till känna. dels utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffandebyggnadslovsplikt för om- och tillbyggnader m. m. att med anledning av motionerna 1983/84:1998 i motsvaran de del och 2068 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Byggnadslovsplikt för skidliftar (hemställan) . (), RolfDahlberg (m), (), (), ()och () anser att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffandebyggnadslovsplikt för skidliftar att avslår motionerna 1983/84:429 och 1056, Byggnadslovsplikt för skidliftar (motiveringen) . (), (), (), (), () ochMargareta () anser -under förutsättning av bifall till reservation 3 -att den del av utskottets betänkande på s. 7 som börjar "Utskottetdelar" och slutar "till känna" bort lyda: Enligt utskottets uppfattning finns inte anledning attförorda att för skidliftar skall krävas byggnadslov. Även om det i ett enskilt fall kan visas att behov avbygglov för skidliftar kunnat vara motiverat bör, vid en avvägning mellan olikaintressen, den inställningen väga tyngre som innebär att bygglagstiftningen iså stor omfattning som möjligt bör förenklas. En detaljreglering så somförordas i motionerna 429 (s) och 1056 (vpk) bör inte vinna stöd.Det torde under alla omständigheter saknas skäl att bryta ut denna fråga urreformarbetet med en ny PBL. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna. BoU1983/84:13 16 Byggnadslovsplikt för skidliftar(motiveringen) () och (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetiinkande på s. 7 som börjar "Vad utskottet" och slutar "tillkänna" bort lyda: Enligt utskottets uppfattning finns goda skäl hävda attsådana överväganden görs av regeringen så att bygglov för skidliftar kaninföras utan någon onödig tidsutdräkt. Det finns emellertid anledning avvaktalagrådsgranskningen av PBL-remissen. Denna granskning bör vara avslutad i sådantid att regeringen kan förelägga ett förslag sominnebär att byggnadslov för skidliftar skall införas fr. o. m. den 1 januari1985. Vad utskottet nu anfört innebär en anslutning till vad imotionerna 429 (s) och 1056 (vpk) förordats. bör med anledning av motionerna som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om att byggnadslov för skidliftarskall införas fr. o.m. Bebyggelserätten utanför planlagt område . (), RolfDahlberg (m), (), (), ()och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 7 börjar "I sitt" och på s. 8 slutar"utanför detaljplan" bort lyda: Som anförs i motionerna 887 (m) och 1998 (c) bör denenskildes möjligheter att få bygga utanför planlagt område stärkas iförhållande till vad som gäller . Det kan inte anses tillräckligt att deregler som f. n. finns i byggnadslagstiftningen avseende bebyggelserättenutanför planlagt område i princip förs in i PBL. Som i molion 1998 (c) förordasbör av PBL framgå att utgångspunkten för en bedömning av om bygglov skallbeviljas utanför planlagt område skall vara att bygglov i princip skallerhållas såvida inte kommuns byggnadsnämnd kan anföra konkreta skäl för attbebyggelsen på den aktuella platsen är olämplig. Vad i motion 887 (m) anförsutgår från ett liknande synsätt. Det finns enligt utskottets uppfattning grundad anledningföreslå att med anledning av motionerna som sin mening ge regeringentill känna vad nu anförts om utformningen av PBL-förslaget såvitt avserbebyggelserätien utanför planlagt område. dels utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande bebyggelserättenutanför planlagt område att med anledning av motionerna 1983/84:887och 1998 den senare i motsvarande del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. BoU1983/84:13 17 (), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar "Den möjlighet" och slutar "motion 923 (m)yrkande 15" bort lyda: Som framgått ovan kommer senare under våren 1984att få ta ställning till olika förslag som berör fritidsbebyggelsens omfattningoch utformning. Frågan kommer naturligen också att behandlas i det kommandePBL-förslaget. Det finns sålunda anledning för att begära enredovisning av regeringens syn på hur frågan skall lösas inom ramen för denordning som förordas i motion 923 (m) yrkande 15 och som innebär att det skallvara möjligt att differentiera serviceansvaret inom olika detaljplaneområden. I sammanhanget bör erinras om att statens planverk i sittremissvar på ett av fritidsboendekommitténs betänkanden pekat på den möjlighetsom föreslås i den nu behandlade motionen. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attriksdagen ger sin anslutning till motion 923 (m) yrkande 15 genom att geregeringen sin mening till känna. dels utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffande differentieradservicenivå att med anledning av motion 1983/84:923 yrkande 15 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. , , , (alla m) och () anför: Vi har kunnat ansluta oss till vad i bostadsutskottetsbetänkande anförts med anledning av motioner om kontroll avdetaljhandelsetablering såvitt frågan rör plan- och bygglagstiftning. uppfattning kommer en ytterligare granskning av frågan att göras isamband med behandling av PBL-förslaget. Det finns därför anledningatt återkomma till frågan. Vår anslutning till bostadsutskottetsställningstagande innebär inte att vi ändrat uppfattning i huvudfrågan. Behovav kontroll av detaljhandelsetablering föreligger enligt vår uppfattning inte.Moderata samlingspartiets och ledamöter i näringsutskottet har ien avvikande mening till detta utskotts betänkande närmare utvecklat dennauppfattning. BoU 1983/84:13 18 KerstinEkman (fp) anför: Iflera av de motioner som behandlas i det nu föreliggande betänkandet tas uppfrågor som enligt min uppfattning bör övervägas när har att taställning till PBL-förslaget. Såvitt nu är bekant kommer under hösten1984 att föreläggas ett förslag i frågan. Det saknas därför, som utskottetsmajoritet vid genomgången av vissa motioner anfört, anledning att nu behandlavissa frågor bl. a. om byggnadslovspliktens omfattning. Dessa och andra frågorsom behandlas i betänkandet bör sålunda övervägas i ett större sammanhang. BoU1983/84:13 19 yttrande '"' Till näringsutskottet har hänvisatsfyra motioner från allmänna motionstiden om kontroll avdetaljhandelsetablering. har inkommit med en skrivelse. Regeringen har till lagrådet remitteratförslag till ny plan-och bygglag m. m. I lagrådsremissen behandlas frågor somhar direkt anknytning till de här aktuella motionerna. Till bostadsutskottethar hänvisats ett antal motioner från allmänna motionstiden som gällerolika delar av plan- och bygglagstiftningen. För att möjliggöra en mera samladbehandling av frågorna överlämnar näringsutskottet till bostadsutskottet -under förutsättning av bostadsutskottets medgivande - de fyra inledningsvisnämnda motionerna. Därvid avger näringsutskottet följande yttrande. Demotioner som behandlas här är följande: 1982/83:496 av . (s), vari hemställs att begär att regeringen framläggerförslag till sådan ändring i gällande bygglagstiftning att nyetablering avstörre detaljhandelsanläggning inom redan stadsplanelagda områden skall krävakommunalt tillstånd, 1982/83:806 av (), vari hemställs att uttalar sig för att begränsa etablering avvaruhus och stormarknader, 1982/83:1033 av m.fl. (s), vari hemställs att begär att regeringen förstärkerkommunernas möjligheter att kontrollera etableringen av detaljhandel med syfteatt gynna seriös handel, 1982/83:1488 av ()och (), vari hemställs att hos regeringen begär enöversyn av möjligheterna för en kommun att fullständigt samordna nyetableringmed varuförsörjningsplan. I motion 1982/83:496 (s) anförs atts. k. piratetablering av dagligvaruhandel utgör ett hot mot den reguljäracentrumhandeln och mot levande BoU1983/84:13 20 Som exempel nämns etablering inomstadsplaneområden med beteckningen "handels- och industriändamål" iöverblivna industrilokaler som från kommunens sida inte har varit avsedda fördetaljhandel och framför allt inte för handel med livsmedel. Ofta visar detsig, säger motionärerna, att kommunerna enligt gällande lagstiftning inte kaninskrida mot den nämnda typen av etableringar. Kommunerna skulle behöva ökademöjligheter att stoppa framför allt större, icke önskvärda etableringar avdetaljhandel inom äldre stadsplaneområden. Speciellt känslig är livsmedelsförsäljningen, eftersom livsmedel utgör ett nyckelsortiment från konkurrenssynpunkt.Motionärerna förordar en ändring av bygglagstiftningen med innebörden attoavsett stadsplanens beteckning tillstånd av kommunen krävs för nyetablering avstörre detaljhandelsanläggningar med livsmedelssortiment. Samma krav skullegälla om en tidigare ägare ändrar verksamhetens inriktning. Det kan, framhållermotionärerna, vara lämpligt att kommunen före beslut inhämtar synpunkter frånföreträdare för detaljhandeln och från de fackliga organisationerna påhandelns'område. I motion 1982/83:806 (c) betonas vikten av att det finnsnärbutiker såväl i, tätorter som på landsbygden. Närbutikernas betydelse föräldre människor och för barnfamiljer understryks särskilt. Förutomdagligvaruförsörjning ger sådana butiker möjlighet till gemenskap och socialakontakter. En utglesning av butiker har skett i tätorterna, anförmotionären. På landsbygden har många butiker försvunnit. En av anledningarnatill att mindre butiker har lagts ned är etableringen av varuhus ochstormarknader. För att motverka en fortsatt nedläggning av mindre butiker måstesamhället försöka förhindra att ytterligare stormarknader etableras, menarmotionären. Skulle stormarknader få fortsätta att öka sin andel avdagligvaruhandeln kommer det att leda till en koncentration av handeln som blirtill stor nackdel för strävandena att bevara en decentraliserad varuförsörjningoch service. Det är vidare, enligt motionären, angeläget att butiksstöd fårutgå i fortsättningen och att detta förbättras och utvecklas för att förhindrabutiksnedläggningar. I motion 1982/83:1033 (s) sägs att det har uppkommit vissahot mot den seriösa handeln. Som exempel nämns de bensinstationer med bl. a.livsmedelsförsäljning som etableras i anslutning till trafikleder, I många fallmedför dessa butiker en ökad valfrihet för de boende runt bensinstationen,anför motionärerna. I andra fall innebär de däremot att rådandevaruförsörjningsstruktur allvariigt rubbas och att andra butiker måste läggasned. En bensinstationsbutik som för ett fåtal innebär en större valfrihetmedför i ett sådant fall för flertalet en minskad valfrihet. Motionärernabetecknar som mindre seriösa sådana butiker som etableras i gamla nedlagdafabriker och som med ett begränsat urval och stora uppköp "skummargrädden" av den totala försäljningen. Seriös handel med ett varierat utbudkan även i de fallen få svårt att överleva i konkurrensen. Rådande instrument ikommunen för att värna om eller skapa en fungerande varuförsörjningsplan BoU1983/84:13 21 är inte tillräckliga, säger motionärerna. Det finns enligt motion 1982/83:1488 (s) en risk för attöveretableringar av främst s. k. externa säljenheter medför att stadskärnor ochandra kommuncentra utarmas på verksamhet. I förekommande fall bör upprättasvaruförsörjningsplaner som omfattar flera kommuner inom ett naturligt område.Det har visat sig, anför motionärerna, att etablering oberoende av kommunensvilja har kunnat ske i ombyggda fabriker, lager och andra lokaler inom områdensom har planerats för t. ex. industri- och handelsändamål. Givetvis är detangeläget, heter det, att kommunen ges möjhgheter att samordna även en sådanombyggnad med en varuförsörjningsplan. Frågan om kommunernas inflytandeöver etableringar inom varudistribu-tionen har behandlats tidigarei . fattade beslut om riktlinjer pådistributionsområdet. Riktlinjerna innebär bl. a. att kommunerna kan upprättas. Den då aktuella propositionen 1977/78:8 utgjorderegeringens ställningstagande till distributionsutredningens betänkande (SOU1975:59, 60) Samhället och distributionen. Utredningen hade bl.