bet · G701NU40 · 1983-12-31 00:00:00 — Det bör ankomma på att självt prioritera sinainsatser på grundval av den kompelens och det marknadskunnande som NU1983/84:40 11 Ett liknande resonemang förs i motion1983/84:2804 (m), vari påyrkas att anslagen till skall lämnas underså generellt ansvar som möjligt. I var och en av de tre motioner som harrefererats önskas ett uttalande av av den innebörd som motionärernaanger. Utskottet konstaterar att exportråd har detövergripande ansvaret när det gäller exportfrämjande åtgärder som finansierasmed statliga medel. Utifrån detta synsätt bör, som har påpekats, en närasamverkan mellan olika statliga organ och med näringslivets egna organisationervara en grundläggande riktlinje i den exporlfrämjande verksamheten. Genom atteffektivt samverka kan många aktörer som arbetar för samma mål åstadkomma ettlika gott resultat som en koncentrerad organisation skulle kunna. Utskottetfinner mot denna bakgrund ingen anledning förorda att en större organisatoriskkoncentration eller eljest annan arbetsfördelning genomdrivs i enlighet medönskemålen i motion 1983/84:851 (m). Vad gäller regionala exporlsäljbolag noterar utskottet vadsom sägs i proposition 1983/84:168 (s. 15) om att ytterligare medel för sådanverksamhet inte bör anvisas. Till grund härför ligger en bedömning attresultatet av befintUga säljbolags verksamhet inte kan sägas stå i rimUgproportion till nedlagda kostnader. Att dessa skall avvecklas bör dockriksdagen inte uttala. I vad avser frågan om detaljerade riktUnjer förexportfrämjandet anser utskottet att sådana riktlinjer i viss utsträckning ärmotiverade för att prioriteringar som har legat till grund för den statligamedelsanvisningen säkert skall få genomslag i arbetet. Utskottet vill i dettasammanhang fästa uppmärksamheten på att antalet anslag ochanslagsspecificeringar har minskats . Utskottetuppmärksammar ytterligare vad som i proposition 1983/84:168 (s. 12) sägs om attExportrådet fortlöpande bör anpassa sin verksamhet efter näringslivets behov.Den avvägning mellan styrning av och flexibilitet för i dessexportfrämjande verksamhet som ligger i regeringens nu aktuella förslag finnerutskottet lämplig. Med del sagda avslyrker utskottet motion 1983/84:851 (m) inu berörda avseenden Uksom motionerna 1983/84:2804 (m) och 1983/84:2806 (m). När det gäller vissa resonemang i motionerna 1983/84:851(m) och 1983/84:2803 (fp) om skattefrågor för personer i utlandstjänst ochbehovet av ett enhetiigt bosättningsbegrepp hänvisar utskottet till denredogörelse för vissa sakförhållanden på detta område som har lämnats i detföregående (s. 6). Eftersom utredningar och överväganden i dessa ämnen pågårfinner utskottet det inle motiverat att gör något ullalande medanknytning till motionerna i dessa delar. Utskottet kommenterar i andra avsnitt en del av de övrigasynpunkter i folkpartimotionerna 1983/84:1079 och 1983/84:2803 som haråtergetts i det föregående (s. 9 f.). NU1983/84:40 12 Anslag till exportfrämjande verksamhet Regeringen föreslår ibudgetpropositionen (bilaga 5 punkt E 2) ett anslag av . Utskottet noterar alt del föreslagnaanslagsbeloppet är 38 milj. kr. - eller - högre än under innevarandebudgetår. Jämfört med /83 innebär det en viss real höjning. I regeringens förslag ligger flera förändringar i fråga omverksamhetens inriktning, framför aUt omprioriteringar till förmån för små ochmedelstora företag samt bygg- och energisektorerna. En del av dessaförändringar presenteras i budgetpropositionen (se s. 2 i detta betänkande).För andra har riklHnjerna dragits upp först senare, i proposition 1983/84:168om exportfrämjande verksamhet (se de båda följande avsnitten). Regeringens förslag till medelsanvisning förexportfrämjande verksamhet tillstyrks av utskottet. Utskottet har inte hellernågot att erinra mot förslagen tiU ny eller utvidgad verksamhet på någrapunkter. En förstärkt projektbevakning enligt regeringens förslag torde t. ex.vara ett verksamt medel i försöken att vinna nya exportmarknader för svenskindustri. Den föreslagna övergången till ett garantisystem för det särskildastödet till svensk projektexport synes ocksä vara väl motiverad. De nyariktlinjerna för detta stöd tillstyrks liksom förslaget att regeringen skall fåett bemyndigande att medge utfästelser om sådant stöd inom en ram av 35 milj.kr. Tvåmotionsyrkanden har anknytning tiU det nu behandlade anslaget. I motion 1983/84:1877 (m) konstateras att det främst ärindustriprodukter som har kunnat avsättas på export och att tyngdpunkten i desatsningar som görs för att exporten skall främjas också ligger på sådanaprodukter. För obearbetade produkter, som t. ex. trädgårdsprodukter, är detdäremot enligt motionärerna svårt att få hjälp med marknadsföringen utomlands.Dessa produkter skulle dock, med viss hjälp i inledningsskedet, kunna hävda sigväl på den internationeUa marknaden. Inom anslagsramen om 1 milj. kr. för dentekniska exportservice som enligt regeringens förslag skall inledas vidExportrådet borde exportfrämjande insatser kunna göras för denna produktgrupp,sägs det i motionen. föreslås göra ett uttalande av denna innebörd. Utskottet finner det vällovUgt att ansträngningar görs föratt också trädgårdsnäringens produkter skall få avsättning utomlands. Någrahinder i princip för medverkan från sida i detta arbete torde inleföreligga, förutsatt att exportprojekten och sättet att organisera insatsernauppfyller de krav som ställs för att stöd skall kunna ges. Utskottet vill isammanhanget påpeka att den föreslagna tekniska exportservicen vid Exportrådeti första hand torde komma att omfatta andra former av slöd än det sommotionärerna avser. Mot bakgrund av det nu sagda anser utskottet att någotsådant uttalande av som motionärerna förordar inte är påkallat. NU1983/84:40 13 Den andra i det här sammanhangetaktuella motionen, 1983/84:1308 (c), refererar till propositionens förslag omförstärkt projeklbevakning. Denna förstärkning är, enligt vad som sägs imotionen, angelägen inte minst mot bakgrund av FN:s upphandling och denbetydande marknadspotential som för svensk industri ligger i denna upphandUng.Det är emellertid, anser motionärerna, viktigt att vid projektbevakningen intebara de större företagen blir föremål för intresse. Också de små och medelstoraföretagens möjligheter bör bevakas. Detta borde ge regeringen tillkänna. På flera ställen både i den berörda delen avbudgetpropositionen och i proposition 1983/84:168 nämns att en intensifieradprojektbevakning är angelägen. En medelsförstärkning föreslås för att ökadprojektbevakning från sida skall bli möjlig när det gäller projektfinansierade av internationella finansieringsorganisationer, t. ex. sådana sommotionärerna talar om. Utskottet betraktar det som naturligt att små ochmedelstora företags intresse av att få erbjuda sina tjänster i sådanasammanhang därvid beaktas i lika mån som större företags, förutsatt attprojekten till sin art och omfattning är sådana att mindre företag kan komma ifråga. Även i samband med större projekt som små och medelstora företag intesjälva kan ansvara för kan leveranser från sådana företag ingå som viktigadelar. Utskottet uppmärksammar i detta sammanhang vad som sägs i proposition1983/84:168 (s. 26) om beloppsgränsen för sådana kontrakt för vilkaprojektexportstöd skall kunna utgå. En sänkning har föreslagits men avvisas ipropositionen. Föredragande statsrådet anför dock i denna fråga att det redannu finns möjlighet att göra undantag från den fastiagda gränsen på 15 milj. kr.och att denna flexibilitet bör bibehållas. Med det nu sagda anser utskottet motion 1983/84:1308 (c)besvarad. Någon framställning till regeringen med anledning av denna motionsynes inte motiverad. Exportfrämjande stöd till små och medelstora företag De aktiviteter inom ramen för denstatliga exportfrämjande verksamheten som är speciellt inriktade på små ochmedelstora företag är föremål för särskUda överväganden i proposition1983/84:168. Det sker mot bakgrund bl. a. av vad utredningen om exportfrämjandestöd till små och medelstora företag har föreslagit. Regeringens förslag (prop.s. 10-16) innebär sammanfattningsvis att medelstilldelningen till Exportrådetssärskilda småföretagsprogram ökas och att ett särskilt underleverantörsprogramskall inledas. centrala roll inom exportfrämjandet understryks menockså dess skyldighet att ta initiativ till fördjupat samarbete med andrainstanser som arbetar med exportfrågor. Arbetsfördelningen i stort mellan dessainstanser förblir enligt förslaget oförändrad. Vidare redovisas olika möjlighetertill finansiering av riskfyllda marknadsinvesteringar. NU1983/84:40 14 I motion 1983/84:2803 (fp) uttrycks tillfredsställelseöver att regeringen fullföljer den satsning på exportfrämjande verksamhet somriksdagen beslöt om . Motionärerna ansluter sig i stort tillpropositionens förslag när det gäller ökade insatser för de små och medelstoraföretagen men framför som tillägg förslaget att handelssekreterarna ochutlandsmyndigheterna i något större utsträckning än skall kunna görapreliminära marknadsanalyser som debiteras först när företaget har kommit in påmarknaden. Initialkostnaden för marknadsinträde skulle då belasta företagenförst när de har etablerat sig som exportörer. Motionärerna vill att riksdageni ett uttalande till regeringen skall ansluta sig till vad som anförs imotionen om exportmöjligheter och exportfrämjande för små och medelstoraförelag. I ytterUgare en folkpartimotion, 1983/84:1079, påyrkas ettuttalande av av innebörd att de exporlfrämjande åtgärderna måsteanpassas till de mindre företagens behov. Del gäller t. ex. bestämmelserna förexportkreditstöd, utbildningsåtgärder och hjälp med montrar på mässor ochutställningar. Ett liknande resonemang förs i motion 1983/84:559 (m).Motionärerna anser att en total översyn av exportservicen är nödvändig. Denskulle ge svar bl. a. på frågorna vilka svårigheter företagen upplever som mestbesvärande och på vilken nivå och av vem servicen skall lämnas. Utskottet har ingen från regeringen skiljaktig uppfattningi de frågor som diskuteras under mbriken Små och medelstora företag iproposition 1983/ 84:168. Många av de mindre företagen har goda förutsättningaratt komma in på exportmarknaderna men de har, som framhålls i propositionen,särskilda svårigheter speciellt i inledningsskedet. Ökade insatser till stödför de mindre företagens, däribland underleverantörsföretagens, export synesdärför vara väl motiverade. Flera av de motionsyrkanden som har refererats i detföregående berör vad som utgör själva grunden för och syftet med propositionensförslag i denna del. De mindre företagen har speciella behov på exportområdet,och åtgärder måste vidtas för att tillgodose dessa. Till gmnd för förslagen harlegat ett omfattande utredningsarbete inriktat på bl. a. just det somefterlyses i en av motionerna, nämligen en kartläggning av de små företagenssärskilda problem i samband med marknadsföringen utomlands. Regeringen ger medsina förslag ramarna för förstärkta exportfrämjande insatser till dessaföretags hjälp men avstår från detaljerade anvisningar. Tvärtom sägs ipropositionen (s. 12) att den anpassning lill näringslivels behov som kanbehöva göras Uksom får beslutas av . Utskottet understrykervikten av att en sådan anpassning av verksamheten efter de faktiska behovenfortiöpande sker. Enligt utskottets mening är de nu berörda önskemålen imotionerna 1983/84:559 (m) och 1983/84:1079 (fp) tillgodosedda genom förslageni proposition 1983/84:168 rörande fortsatta arbete till stöd förde NU1983/84:40 15 små och medelstora företagens exportanslrängningar. Någrasärskilda uttalanden i den riktning som föreslås i motionerna anser utskottetdärför inte vara erforderliga. Ett påpekande i motion 1983/84:1079 (fp) att ett aktivtengagemang från företagets sida är en förutsättning för en lyckadexportsatsning och aft näringslivets egna organisationer i större utsträckningän nu bör användas för information och samarbete bör, anser utskottet, inteheller föranleda något särskilt uttalande från sida. Vikten av ettsådant engagemang understryks på flera håll i proposition 1983/84:168. Vadslutligen gäller förslagel i motion 1983/84:2803 (fp) om eflerdebitering avkostnader för preliminära marknadsanalyser är det enligt vad utskottet harinhämtat redan nu möjligt för handelssekreterarna att efter eget bedömandeförfara på det sätt motionärerna önskar. Inte heller i denna fråga torderiksdagen därför ha anledning att göra något särskilt uttalande. Ett yrkande om regionalisering avSveriges exportråds verksamhet finns i motion 1983/84:1318 (m). Motionärenanser all de regionala ulvecklingsfonderna bör begränsa sinamarknadsföringsfrämjande insatser till den svenska marknaden. De resurser somfonderna har anslagit för exportfrämjande verksamhet borde överföras frånstatens industriverk lill exportråd som skulle använda medlen för merakvalificerade exportfrämjande åtgärder än . Ett sammanförande avresurserna för Väslernorrlands och skulle t. ex. ge Exportrådetmöjlighet att, som etl första försök i landet, etablera ett eget kontor iSundsvall. bör enligt motionären göra ett uttalande av här angiveninnebörd. De olika instanser som är engagerade i exportfrämjandettill stöd för de små och medelstora företagens exportansträngningar synes istort ha funnit ändamålsenliga former för sin verksamhet. I propositionenförordas fortsalt nära samverkan mellan och de regionalautvecklingsfonderna. Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning altinsatserna även fortsättningsvis bör vara organiserade som . Förslaget imotion 1983/ 84:1318 (m) om viss regionalisering av verksamhetställer sig utskottet således inte bakom. Enligt gällande regler kanexportstöd lämnas endast till kollektiva insatser. Individuellt stöd skallsåledes som grundregel inte utgå. Detta sammanhänger främst medinternationella överenskommelser som har träffats om vad som är tillåtetexportstöd. I två motioner uppmärksammas detta förhållande. Villkoret om minsttre dehagare verkar hämmande på många företag som önskar göra egna satsningar,sägs det sålunda i motion 1983/84:688 (c). Speciellt för den svenskaträhusbranschen är det enligt motionären nödvändigt att mer flexiblastödformer införs. Kravet på kollektiva insatser bör slopas, hävdar han.Regeringen bör skyndsamt vidta åtgärder härför. Också i motion 1983/84:2803 (fp) påtalas att företagenibland av olika skäl kan vara tveksamma till samarbete med andra somförutsättning för att NU1983/84:40 16 exportstöd skall kunna ulgå. Motionärerna framför ingetyrkande i frågan men refererar önskemål som andra har uttryckt om att stödskall kunna utgå även till företag som vill göra individuella insatser. Utskottet vill fästa uppmärksamheten på vad som sägs idenna i fråga i proposition 1983/84:168 (s. 11). En viss flexibilitel, anförföredragande statsrådet, föreligger i det stöd som administreras avExportrådet. Vissa möjligheter finns således alt ge individuellt stöd. Sådanamöjligheter kan enligt propositionen behöva ytterligare utvecklas i framtiden.Utskottet instämmer i detta. Med hänsyn till det nu sagda finner utskottet att motion1983/84:688 (c) inte bör föranleda någon åtgärd från sida. 'Byggsektorn i vid bemärkelse ochenergitekniksektorn är två viktiga framtida exportsektorer som enligtproposition 1983/84:168 bör bli föremål för särskilda sektorinriktadesatsningar med som huvudman. Förslagen har sin grund i treutredningar inom området: en utredning om export av energiteknik, en om svenskbyggexport och en om trähusindustrins export. Ett samlat förslag till programför exportfrämjande insatser inom dessa tre områden läggs fram. Elt nytt organbenämnt Svensk bygg- och energiexport föresläs bU knutet till Exportrådet.Utöver de medel som redan nu används föreslås 18 milj. kr. få disponeras förprogrammet under nästa budgetår, varav 5 milj. kr. erhålls via energiupphandlingsdelegationen,lika mycket från enligt förslag som senare kommer attföreläggas och resten genom omprioriteringar från anslaget E 2.Insatserna som skall göras är i stor utsträckning till sin art sådana som Sverigesexportråd redan har möjlighet alt genomföra. Som lämpliga utgångspunkter förden mera detaljerade inriktningen av det framtida arbetet nämns i propositionenbl. a. de förslag som resp. utredning har redovisat. Enligt motion 1983/84; 1315 (c) bör insatser till stöd fören ökad byggexport få en annan inriktning än den som föreslås i propositionen.Motionären anser att åtgärder först skall vidtas på produktionssidan innansamhället går in med ökat stöd till marknadsföringen. Strävan skall härvid varaatt hög förädlingsgrad och stora produktionsvolymer skall nås. Motionärenanser att regeringen bör uppdra åt styrelsen för teknisk utveckling ochstatens råd för byggnadsforskning att på grundval av befintligtutredningsmaterial ta fram och stödja UtveckUngen av projekt och produkter somlämpar sig för en ökad produktion av förädlade byggvaror. borde somsin mening ge regeringen delta till känna. Utskotlet delar regeringens uppfaltning atl bygg- ochenergisektorerna utgör viktiga tillväxtområden för svensk export och att de börägnas särskild uppmärksamhet. Utskottet har inget att invända mot denföreslagna NU1983/84:40 17 uppläggningen, finansieringen och organisationen avprogrammet för dessa sektorer. Vad som i övrigt anförs i propositionen i denna del börenligt utskottets mening inte ge anledning till någon erinran från riksdagenssida. Den omprioritering av insatserna till förmån förproduktionssidan snarare än marknadsföringen som föreslås i motion 1983/84:1315(c) är utskottet inte berett att ansluta sig till. Detta hindrar inte att ävenutskottet anser att de problem som motionären påtalar är värda uppmärksamhet. Idetta avseende kan konstateras att insatser av det slag som förordas i motionendelvis nu görs inom ramen för industriverkets branschprogram för denträbearbetande industrin och trähusindustrin. Vidare uppmärksammar utskottetvad föredragande statsrådet anför i proposition 1983/84:168 (s. 23)belräffande vissa samarbetsfrågor. Svensk bygg- och energiexport har, sägerhan, en samarbetsuppgift med organisationer som inte i första hand sysslar medexportfrämjande, bl. a. myndigheter inom bygg- och energisektorerna, i syfteatt underlätta för varor och tjänster inom dessa sektorer att komma in påutlandsmarknaden. Ytterligare anförs i proposition 1983/84:135 om industrielltillväxt och förnyelse (s. 135) att det inom snickeri- och trähusindustriernakrävs en anpassning till de krav som exportverksamheten ställer om utvecklingenskall kunna ledas in i positiva banor. Utskottet anser att motion 1983/84:1315 (c) är besvaradmed det nu sagda och därför inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Eftersom den störstakoncentrationen av trähusföretag finns i och län bör enligtmotion 1983/84:2800 (s) det föreslagna Svensk bygg- och energiexport lokaUserastill , som också av andra skäl skulle ha mänga fördelar somlokaliseringsort. Att så skall ske föreslås uttala som sin mening.Utskottet anser inte att har anledning att uttala sig i dennalokaliseringsfråga och avslyrker således motionen. Med anledning av vad som uttalas i proposition 1983/84:168(s. 20) om alt man som i ett led i de exportfrämjande insatserna förträhussektorn först skall identifiera företag som kan nå framgång påexportmarknaden uttalas i motion 1983/84:2802 (s) att i detta sammanhang ocksåföretag som har börjat komma in på exportmarknaden bör komma i fråga. Några årssämre resultat till följd av kostsamma exportsatsningar får enligt motionärernainte tolkas så att företaget saknar tillräckliga resurser för framgång.Motionärerna anser att bör göra ett uttalande av denna innebörd. Utskottet finner det rimligt att anta att man vidbedömningen av ett företags förutsättningar för framgång på exportmarknadernakommer att beakta olika aspekter såsom t. ex. företagets kunnande, utrustningoch produktionskapacitet, dess finansiella stabilitet sett över en något längretidsperiod samt givetvis också, som påpekas i motionen, de satsningar someventueUt redan har gjorts på export. Motion 1983/84:2802 (s) bör mot dennabakgmnd inte ge anledning till någon särskild åtgärd från sida. NU1983/84:40 18 Utskottet behandlar så motion1983/84:2799 (s), vari begärs att regeringen skall lägga fram förslag till eltpilotprojekt för byggexport i . Projektet skall enligtförslaget drivas i samarbete mellan näringslivet, fackliga organisationer ocholika samhällsorgan. Bland uppgifterna skall ingå att identifiera företag ochprodukter samt svenska exportörer som vill utöka sitt sortiment, att samordnaenskilda produkter lill produklpa-ket i "minimässor" och att utövafunktionen som regional informationscentral. Utskottet finner att både syftet med och det tänktainnehållet i delta pilotprojekt till stora delar sammanfaller med vad som ipropositionen föreslås för Svensk bygg- och energiexport. Ingenting tordehindra att inom ramen för detta organs verksamhet initiativ tas som syftar tilllokalt organiserade projeki av den typ som motionärerna förordar. haremellertid enligt utskottets mening ingen anledning att göra något uttalandehärom. Vad gäller de fackliga organisationernas möjligheter att medverka i arbetetvill utskottet peka på vad som i proposition 1983/84:168 (s. 19) sägs omsärskilda referensgrupper som vid behov skulle knytas lill Svensk bygg-ochenergiexport. I dessa bör, sägs det, finnas representerad en bred sakkunskapinom resp. sektor. Behovet av ökad utbildning iinternationell marknadsföring och på andra ämnesområden med anknytning tillexport understryks i proposition 1983/ 84:168 (s. 24f.). Enligt föredragandestatsrådet är det önskvärt att berörda institutioner i än högre grad än nuuppmärksammar detta behov och anpassar sina utbildningsprogram till de nya kravsom följer av näringslivets ökande grad av internationalisering. Högskolan har,konstaterar han, en central roU i fråga om både grundutbildning ochfortbildning för exportindustrins behov. I anslutning bl. a. till det programför internationalisering av högskolan som har inletts är det viktigt attsamverkan sker med exportråd, anför han vidare. Propositionens uttalanden i utbildningsfrågantillfredsställer inle upphovsmännen till motion 1983/84:2803 (fp). Blandåtgärder som de vill se genomförda ingår att både gymnasie- ochhögskoleutbildningen skall inter-nationaliseras och i några fall göras meraexportinriktad. I språkutbildningen borde aktuella och potentiellaexportmarknader beaktas. Det pågående samarbetet mellan universitets- ochhögskoleämbetet och borde ytterligare utvecklas och stöd ges tillde delvis exportinriktade utbildningar som finns inom högskolan.Motionärerna önskar ett uttalande av i ämnet av den innebörd som nuhar angetts. Utskottet instämmer i alt ökad utbildning i export behövs.Vad som i propositionen sägs om utbildning tillmötesgår i väsentliga delarmotionärernas önskemål. Något särskilt uttalande av anser utskotletdärför NU1983/84:40 19 Utskottet vill i sammanhangetunderstryka det som sägs i propositionen om kontakt och samarbete mellan deutbildningsansvariga och exportindustrins organ så alt en anpassning avutbildningen till de faktiska behoven fortlöpande kan ske. Tjänster utgör i liksom iövriga industrinationer en stor och växande del av produktionen. Ocksåvärldsmarknaden för tjänster växer. Mot denna bakgrund redovisas i proposition1983/84:168 verksamhet som bedrivs av staten och av kommunerna för attexporten av tjänster från resp. sektor skall främjas. Vidare nämnsutredningsarbete som fortfarande pågår kring tjänsteexportens problem ochmöjligheter samt framläggs vissa förslag till åtgärder redan nu i syfte attdenna export skall underlättas. exportråd skall sålunda enligtförslagel få ansvaret för etl utvecklingsprogram för tjänsteexport,en parallell lill det utvecklingsprogram som rådet nu genomför för den statligasektorn. Ett ökat kommunall engagemang i exportverksamhet bör vidare kunna tastill vara i kombination med teknikupphandling.