bet · G701NU40 · 1983-12-31 00:00:00 — omexportfrämjande verksamhet (prop. 1983/84:100 delvis och prop. 1983/84:168) deb proposition 1983/84:100 bilaga 5() punkterna E2 (exportfrämjande verksamhet) och E 3(exportkreditnämnden), debproposition 1983/84:168 om exportfrämjande verksamhet, dels åtta motioner som har väckts med anledning avden sistnämnda propositionen, deb - helt eller delvis - åtta motioner frånallmänna motionstiden om exportfrämjande verksamhet. i och kommunstyrelseni gemensamt samt haringivit skrivelser i ärendet. Utskottet godtar regeringens förslag till anslagför exportfrämjande verksamhet och till ramar och regler förexportkreditgarantigivning nästa budgetår. Den särskilda prioritering som Sverigesexportråd enligt regeringsförslagen skall ge åt exportfrämjande insatser försmå och medelstora företag, underleverantörsföretag, bygg- och energisektorernaoch tjänsteexport ansluter sig utskottet också till. Motionsyrkanden (m) avinnebörd att verksamhet inte skall detaljstyras på det sättregeringen föreslår avstyrks. En viss styrning behövs för att statsmakternasprioriteringar skall få genomslag i verksamheten, anser utskottet;Reservationer har avgetts på denna punkt (m) och vidare till förmån förmotionsyrkanden om ökad uppmärksamhet åt utbildningsfrågorna (fp), omavveckling av fartygs-kreditnämnden (m) och om ytterligare anpassning avexportfrämjandet till de små och medelstora företagens speciella behov (fp). Enrad motionsyrkanden om exportfrämjandet inom byggsektorn bör enligt utskottetsmening inte föranleda något särskilt uttalande av . 1Riksdagen 1983/84.17 saml. NU 1983/84:40 2 Under angivna punkter i proposition 1983/84:100bilaga 5 () föreslår regeringen: Exportfrämjande verksamhet (s. 125-135) attriksdagen 1. till Exportfrämjande verksamhetför /85 anvisar ett reservationsanslag av , 2. bemyndigar regeringen att medgeatt utfästelser om stöd till svensk projektexport får lämnas till ett belopp avhögst . , täckande av vissa förluster (s. 136-144) att 1. medger att staten åtar sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för exportkrediter till ett belopp avhögst 70 000 milj. kr., varav 17 000 milj. kr. reserveras för garantigivningvid särskilt samhällsintresse och för garantigivning vid export av betydelseför ekonomiska ulveckling, samt bemyndigar regeringen att överföraytterligare 5 000 milj. kr. för sådan garantigivning om så anses erforderligt, 2. godkänner att den rörligakredit i , som ställts till EKN:s förfogande för att vid behovanvändas för utbetalning av ersättningar för förluster från garantiverksamhetenenligt de riktlinjer som föredragande statsrådet har förordat, höjsmed 500 milj. kr. till 2 700 milj. 3. tiU ,täckande av vissa förluster för /85 anvisar ett förslagsanslagav . för vissa förluster som uppstår vid garantigivning enligt deriktlinjer som föredragande statsrådet har förordat. ' Ett anslag om 202,7 milj. kr. föreslås för denexportfrämjande verksamhet som administreras och utövas av och denspecialiserade kommersiella utlandsrepresentationen, dvs. handelssekreterarnaoch de handelskamrar i utiandet som har samarbetsavtal med rådet. Blandförslagen till nya eller utökade insatser i exporlfrämjandet ingår attExportrådets roll som projektbevakare åt näringslivet skall stärkas. Specielltavses detta gälla bevakning av projekt som finansieras av internationellafinansieringsorgani-salioner. En teknisk exportservice föreslås byggas upp vidExportrådet. För slöd till svensk projektexport föreslås ett nytt system,konstruerat som ett garantistöd som utbetalas enbart när ett projekt inte lederlill kontrakt. Undantag skall i detta avseende i vissa fall kunna göras för småoch NU1983/84:40 3 Garantin föreslås få täcka högst entredjedel av redovisade kostnader. Också här skall finnas en möjlighet tillundantag som medger stöd . Stödet föreslås bli koncentrerat tillmarknader med betalningsförmåga och i större utsträckning än tidigare inriktaspå projekt som finansieras av eller andra multilateralt finansieradebiståndsorgan. Ramen för garantiutfästelser föreslås bU 35 milj. kr. Förslagen rörande exportkreditnämnden innebär oförändradram för statens betalningsansvar i form av slatsgaranti för exportkredit men enhöjning av exportkredilnämndens rörliga kredit i riksgäldskontorel med 500milj. Vissa riktlinjer föreslås för den fortsattagarantigivningen. Ramen för s. k. s/u-garantier - se punkt E 3 moment 1 - börsålunda utnyttjas framför allt för stora projekt med en relativt god riskbild.Vikliga kriterier bör vara långsiktigt marknadsintresse och introduktion av nyaprodukter. De sammanlagda åtagandena för enskilda länder bör inte överstiga10-15 % av totalengagemanget. Regeringen föreslås dock när speciella skälföreligger kunna besluta om undantag från denna regel. I fråga omgarantigivning till vissa för svensk export betydelsefulla länder medbetalningsproblem som bedöms vara av mera tillfällig art skall enligtregeringsbeslut de av godkända principerna förgarantigivningen och EKN;s synpunkter rörande tillämpningen av dessa utgöraunderlag för nämndens verksamhet. Innebörden härav är att viss fortsattkreditgivning till sådana länder kan ske om problemen kan bedömas vara av ihuvudsak övergående natur och erforderliga interna och externa åtgärdersamtidigt vidtas för lösande av dessa problem. I propositionen understryks behovei avresultatförbättrande åtgärder för att de ökade förlustriskerna igarantiverksamheten skall kunna mötas av EKN. Bland möjliga åtgärder nämns ökadriskdelning bl. a. genom globalavtal, dvs. avtal genom vilka exportörenförbinder sig att ansöka om garanti för i princip hela sin export. Ocksåmöjligheterna lill en ökning av återförsäkringarna och till ökad effektiviteti återvinningsarbetet bör enligt propositionen tas till vara. Proposition 1983/84:168 Förslag Regeringen föreslår - efterföredragning av statsrådet - att godkänner vadföredragande statsrådet har anfört om ändrade riktlinjer för statsstöddexportkreditgivning genom AB Svensk exportkredit. Vidare bereds tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om 1. insatser föratt främja små och medelstora förelags export, 2. insatser föratt främja export från bygg- och energisektorn och 3. tjänsteexportfrån den kommunala och landstingskommunala sektorn, r 1983/84.17saml.Nr40 NU 1983/84:40 4 I propositionen redovisas ätgärder som syftar tillatt främja en ökad export från små och medelstora företag. exportrådföreslås få ökade medel för det särskilda s. k. småföretagsprogrammet. Behovetav ökat samarbete mellan berörda instanser understryks. Vidare ges Exportrådetökade medel för att särskilt främja export inom byggsektorn inkl. trähussektornsamt energisektorn inom ramen för Svensk bygg- och energiexport, ett organ somföreslås bli knutet till . Denkommunala och landstingskommunala sektorns export av tjänster föreslås främjas.Sveriges exportråd ges ansvaret för ett särskilt utvecklingsprogram för dennatjänsteexport. De motioner som har väckts med anledning avproposition 1983/84:168 och behandlas här är följande: 1983/84:2799 av m. fl. (s), varihemställs att hos regeringen begär förslag till pilotprojekt förbyggexport enligt de intentioner som redovisas i motionen, 1983/84:2800 av m. fl. (s), varihemstäUs att som sin mening uttalar att det nybildade Svensk bygg-och energiexport placeras i , 1983/84:2801 av () och (), vari hemställs att hos regeringen anhåller om förslag tilleffektiviserad handläggningsordning för fartygskreditgarantier ochexportkredilfinansiering i enlighet med vad som anförts i motionen, 1983/84:2802 av m.fl. (s), varihemställs att uttalar att exportfrämjande insatser för trähussektornbör utgå i enlighet med vad som anförts i motionen, 1983/84:2803 av m. fl. (fp), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om 1. exportmöjligheter ochexportfrämjande för små och medelstora företag, 2. exportutbildning, 3. exportkreditgarantier ochexportkrediter, 1983/84:2804 av m. fl. (m), varihemställs atl som sin mening uttalar att som allmän riktlinje förstatens anslag till exportråd bör gälla att anslagen skall lämnasunder generellt angivet ansvar för rådet och att närmare beslut om prioriteringoch specifik användning skall fallas av rådels styrelse och ej av regeringen. NU1983/84:40 5 1983/84:2805 av m.fl.(c), vari hemställs att hos regeringen begär initiativ innebärandeatt ges i uppdrag att i samverkan mellan svenskt näringsliv ochturistorganisationerna initiera en mera offensiv internationell marknadsföringav svensk turism, 1983/84:2806 av m.fl. (m), vari hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om svensk exportfrämjande verksamhet. De motioner/rån allmänna motionstiden som behandlas här ärföljande; 1983/84:559 av () och (), såvitt avser hemställan (3) att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn avexportservicen till nystartade mindre företag, 1983/84:688 av (),vari hemställs att begär att regeringen skyndsamt vidtar sådanaåtgärder att exportstöd kan utgå även om villkoret om tre samverkande företaginte uppfyllts, 1983/84:851 av m. (m), såvitt avser hemställan (3 delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om - export, 1983/84:1079 av . (fp), såvitt avser hemställan (4) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om de exportfrämjandeåtgärdernas anpassning till de 'mindre företagens situation, 1983/84:1308 av ()och (), vari hemställs att uttalar att vid deneffektiviserade bevakning av u-landsmarkna-derna som syftar tiU att fåren ökad andel av desamma, bevakning sker också av de mindre och medelstoraföretagen i enlighet med vad som anförs i motionen, 1983/84:1315 av (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna attökade ansträngningar bör göras för att stärka utvecklingen av nya och bättrebyggexportprodukter, 1983/84:1318 av (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om viss regionalisering av exportrådsverksamhet, 1983/84:1877 av () och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen sägs om ökad exportservice tillträdgårdsnäringen. Yrkande 3 i motion 1983/84:851gäller i övrigt frihandel och avses i den delen bli behandlat under riksmötet1984/85. NU1983/84:40 6 Uppgifter i anslutning till vissa motioner Beskattning avlön vid utlandstjänstgöring, m. m. Fysisk person som är bosatt iSverige är i princip skattskyldig i för all inkomst oavsett varifrånden härrör. Under vissa förutsättningar görs undantag från denna huvudregel förperson som arbetar utomlands och som således i stället får betala skatt i detland där arbetet utförs. Reglerna framgår av 54 § första stycket h)kommunalskatlelagen (1928:370). Den grundläggande förutsättningen är attanställningen och vistelsen i utlandet varar . Denna regel, den s.k. ettårsregeln, är tillämplig för anställda i enskild tjänst. Offentligtanställda har undantagits. Anledningen är att en stat enligt internationellpraxis får beskatta sina egna anställda oavsett var arbetet utförs. Även fråndenna praxis finns dock undanlag avseende arbete som utförs i samband medrörelse. I promemorian (Ds Fi 1984:6) Beskattning av lön vidutlandstjänstgöring föreslås att den nuvarande ettårsgränsen skall ändras såvitt avser tjänstgöring i ett och samma land utanför Norden.Statsanställda och kommunalt anställda föreslås också i fortsättningen varaundantagna. Promemorian remissbehandlas f. n. (H1982:07) föreslår i sitt slutbetänkande, som avges , vissaytterUgare lättnader i beskattningsreglerna. För all onödiga hinder skallundanröjas och en enhetlig tillämpning för arbete utomlands skapas bör, anför utredningenvidare, en total översyn av de regler som gäller för utlandsarbete övervägas. I proposition 1983/84:168 nämner föredragande statsrådetatl ettårsregeln f. n. är föremål för översyn inom . I vad måndet är möjligt atl likställa förvaltning med etl förelag när del gällerbeskattning av arbete i utlandet får bedömas i samband med denna översyn, sägerhan. folkbokföringskommitté (Fi 1983:04) skall enligtsina direktiv (dir. 1983:28) pröva bl. a. möjligheterna att ge ett uttryck förbosättningsbegreppet i lagtextform så att klara och fasta gränser fastställs.Därmed skulle undvikas att de närmare bestämningarna av bosättningsbegreppetöverlämnades till rättspraxis såsom nu är fallel. Vidare skall utredningenpröva om ett enhetligt bosättningsbegrepp kan skapas som kan tillämpas påskilda rättsområden, t. ex. beskattnings-, socialförsäkrings-, sjukvårds- ochbarnbidragsområdena. Organisationen för statligt stöd till varv och rederier Statligt stöd till varv ochrederier utgår i form av garantier, räntestöd, lån (inkl. avskrivningslån) samtstöd grundat på inlevererad sjömansskall. De statliga stödåtgärdernaadministreras av ett tiotal olika organ. Bland myndigheterna är främstfartygskreditnämnden (FKN), (), statens skeppsfarten och ! NU1983/84:40 7 medverkar vid utbetalning och förvaltning av stödmedel.Vid sidan av de statliga institutionerna kan nämnas AB () och , vilka f. n. svarar för all finansieringav statssubventionerade krediter med statlig garanti. Mellan FKN, RGK, SEK och föreliggerett nära funktionellt samband vid handläggning av ärenden om kreditgarantieroch räntestöd. FKN och RGK beslutar om garanti kan ulgå. Arbetsfördelningenmellan dem i garantiärenden är den att FKN bedömer ärendena från ekonomisksynpunkt och sysselsättningssynpunkt, medan RGK framför allt bevakar attvillkoren för de lån som skall garanteras är godtagbara från statens synpunktoch att erforderliga säkerheter finns. FKN beslutar om garantiutfästelse, RGKom utfärdande av den slutliga garantin. Beslut om statlig räntesubvention vidsvenska redares beställningar vid svenskt varv fattas av FKN. Motsvaranderäntestöd vid fartygsexport beslutas av SEK. SEK och Skeppshypotekskassansvarar för finansieringen av de statsgaranterade lånen. Mot bakgrund av dels stödverksamhetens omfattning ochorganisation, dels atl viss kritik har riktats mot handläggningen avslödärenden har revisorer granskat fartygskreditnämndens roll idenna stödverksamhet. Granskningen har inriktats på tre huvudområden. Ett av dessaär de institutionella formerna för stödverksamheten. I rapporten (1983/84:5)föreslås på denna punkt att organisationsformenför stöd till varv och rederier skall ses över inför statsmakternas kommandebeslul om stödels fortsalla inriktning. Målet för en sådan översyn bör, sägsdet i rapporten, bl. a. vara att besluten i stödärendena samlas till enmyndighet. Vid denna översyn bör också prövas om det behövs skilda statligagarantisyslem för fartygskrediter och för exportkrediter avseende fartyg. Rapporten remissbehandlas f. n. Revisorernas slutligabehandling av frågan kan väntas äga rum . Sammanfattning av vissa allmänna synpunkter Proposition 1983/84:168 Som bakgrund till förslagen iproposition 1983/84:168 redogörs inledningsvis för den svenska ekonomins storaullandsberoende och betydelsen härav. Härefter beskrivs bl. a. hurstrukturförändringar och konjunkturella förändringar i världsekonomin har lettfram till en allvarlig obalans i den svenska utrikeshandeln. En återställdbalans i utrikesaffärerna, sägs det i propositionen, har varit ett av deviktigaste målen i regeringens krispolitik. Utan den skulle centralasysselsättnings- och välfärdsmål komma att hotas. Devalveringen hösten 1982bidrog väsentiigt till att den svenska exportutvecklingen snabbt förbättrades.Trots den positiva utvecklingen har emellertid landet inte förts tillbaka tiUett tillstånd präglat av långsiktig strukturell balans i 1 * * 1983/84.17saml. NU1983/84:40 8 Detta är ett centralt mål för denekonomiska politiken. stora överskott i varuhandeln måste därför, sägsdet i propositionen, inte bara bibehållas utan ytterligare öka. Marknadsmöjligheterna för en fortsatt exportoffensiv finnsenligt propositionen sannolikt också i fortsättningen på Sverigestraditionella närmarknader inom OECD-området inkl. och , men också ivissa statshandelsländer och, framför aUt, i vissa utveckUngslander. Där finnspå sikt de stora efterfrågeökningarna och där bör kommersiella och ekonomiskakontakter byggas upp så att svensk industri kan få ett verkligt brett underlagför en fortsatt expansion. Det är i detta perspektiv som samhälletsexportfrämjande insatser enligt propositionen i första hand bör ses. De statliga insatserna kan, sägs det vidare, aldrigersätta en effektiv marknadsföring och en konkurrenskraftig produkt. Men debehövs därför att det ofta krävs ett samspel mellan förelag, exporlfrämjandeåtgärder och utlandsrepresentation när nya marknader skall bearbetas och nyaaffärsförbindelser skapas. Härefter övergår föredragande statsrådet till att tecknariktlinjerna i stort för exportfrämjandet. Det är nödvändigt att arbeta med enkombination av bredd och djup. De stora och traditionella exportföretagen haregna resurser och kunskaper men ges fortfarande ett väsentligt stöd avsamhället, bl. a. när det gäller exportkrediter. De små och medelstoraföretagen har en betydande exportpotential. För dessa företag måste särskildainsatser av generell natur sättas in. Tjänsteexporten är vidare entillväxlseklor av väsentlig betydelse. Behoven hos de tjänsteexporterandeföretagen måste uppmärksammas. Särskilda sektorinriktade insatser är ocksåmotiverade inom två viktiga framtida exportsektorer, nämligen byggsektorn ochenergitekniksektorn. Ett motsvarande program för tjänsteexporten aviseras ipropositionen. Exportfrämjandet måsle ske i sådana former att arbetet påalla nivåer kan ske i samverkan, understryker föredragande statsrådet slutligeni den inledande delen av propositionen. I några av de motioner sombehandlas här utvecklas vissa allmänna synpunkter på exportfrämjandet. Moderata samlingspartiets grundläggande syn i ämnet försfram i två motioner, 1983/84:851 som rör näringspolitiken i stort och1983/84:2806 som har väckts med anledning av proposition 1983/84:168. Det ärväsentligt, sägs det i den förstnämnda, all goda förutsättningar skapas försvenskt näringslivs export. Export får emellertid inle bli lill ettsjälvändamål. Export och import bör avspegla olika länders relativa fördelarvid produktion av olika slags varor och tjänster. Ett stort antal länder ivärlden har beklagligtvis ensidigt koncentrerat sig på att främja exporten ochminska importen. I flera internationella sammanhang har nationer verkat för enbegränsning av NU1983/84:40 9 Tyvärr kan dock konstateras all sådant stödfortfarande är vanligt förekommande i olika former. Ett ensidigt avskaffande av exportstödet skulle emellertidge upphov till stora negativa konsekvenser för svenskt näringsliv, sägermotionärerna. Utan detta stöd skulle svenska företag tappa betydande marknadsandelari utlandet. Intill dess stöd av detta slag allmänt har avskaffats finns detdärför anledning att bibehålla svenskt exportstöd. Även om de exportfrämjandeåtgärderna är betydelsefulla, kan de emellertid aldrig vara någol annat än ettkomplement till en god ekonomisk politik och gynnsamma villkor för förelagen,understryks i motion 1983/84:2806 (m). När det gäller riktlinjerna i stort för exportfrämjandetföreslås i motion 1983/84:851 (m) att de statliga exportfrämjande insatsernasamlas till färre organ. De regionala utvecklingsfondernas exporlsäljbolag böravvecklas. Den exportfrämjande verksamheten bör i större utsträckning kunnabedrivas genom bankkontakter och näringslivets egna organisationer. Viktigareän att exportstödet utökas är att exporthämmande regleringar, l.ex. valutaregleringen,undanröjs. Åtgärder måste vidtas för att underlätta för svensk personal atltjänstgöra utomlands. a. måste ett enhetligt bosättningsbegrepp och ettlikformigt beskattningssystem införas. Ytterligare förslag av övergripande karaktär framförs avmoderata samlingspartiet i motion 1983/84:2806. Där anförs att en politiskdetaljstyrning motverkar att medlen för exportfrämjandet får en effektivanvändning. Det är en allvarlig svaghet i propositionen om exportfrämjandeverksamhet att regeringen föreslår förändringar som har karaktär av sådandetaljreglering. Enligt motionärerna bör synpunkter och förslag i deutredningar som har legat till grund för förslagen i propositionen utan egnakommentarer från regering och riksdag överlämnas till exportråd. Rådetföreslås självt få bedöma vilka delar av dessa utredningar som föranlederomfördelningar av befintliga anslag. Motionärerna gör dock själva enprioritering - de säger sig utgå från att även fortsättningsvisägnar stor uppmärksamhet ål att ge service och stöd åt de små och medelstoraföretag som ännu inte har byggt upp en egen kunskap om exportverksamhet och attExportrådet beaktar olika förslag som syftar härtill. Som ett led i detta ansermotionärerna det positivt atl möjligheter tiU finansiering under medverkan avexporl-kreditnämnden utökas. Även har i olika motioner utvecklat meraövergripande synpunkter på exportfrämjandet. Att bevara och utveckla frihandelnmåste vara en av hörnstenarna i vår näringspolitik, sägs det i motion1983/84:1079. De exportfrämjande insatserna är ett viktigt led iindustripolitiken. De statliga medel som satsas för att stimulera exportenmåsle anpassas särskilt till mindre företag. Ett eget engagemang i företaget ärvidare en förutsättning för en lyckad exportsatsning. Näringslivets egnaorganisationer bör i större utsträckning än nu användas för information ochsamarbete. Också imotion 1983/84:2803 framhåller att exportfrämjandet NU1983/84:40 10 är en viktig nationell angelägenhet. Man understrykerbetydelsen av att de statliga insatserna för export av varor och tjänstersamordnas. Frihandel nämns som en förutsättning för atl svensk export skallvinna forisatta framgångar. bör på alla sätt motverka protektionistiskatendenser och införandet av nya handelshinder. Därför bör t. ex. andeleninhemska komponenter i svenska exportprodukter inte påverka exportstödet ochexportkreditnämndens beslut om förlusttäckningsgrad. Liksom i motion1983/84:851 (m) berörs vissa skattefrågor vid tjänstgöring utomlands.Motionärerna konstaterar att dessa frågor enligt propositionen utreds ochunderstryker betydelsen härav. Utskottet diskuterar i del följandeförsl vissa riktlinjer för exportfrämjandet. Därefter tar utskottet ställninglill den ekonomiska ram som föreslås för exporlfrämjandet till den del detlaadministreras och utövas av exportråd. De särskilda insatser som föreslåsinom denna ram för resp. små och medelstora företag, bygg- och energisektorernaoch tjänsteexport behandlas i var sitt avsnitt liksom vissa utbildningsfrågor.Slutligen tar utskottet upp exportkreditfrågor, varvid bl. a. anslagsfrågor medanknytning till exportkreditnämndens verksamhet behandlas. Utskottet delar regeringensgrundläggande uppfattning atl ett visst statligt stöd behövs som komplementtill företagens egna ansträngningar i arbetet på att öka den svenska exporten.Därigenom kan både etl bällre resultat uppnås totalt sett och resultat nåssnabbare. De statliga insatserna kan aldrig ersälla konkurrenskraftigaprodukter och en effektiv marknadsföring av dessa. Men i en väl fungerandesamverkan med näringslivet kan de hjälpa till alt undanröja de speciellasvårigheter som exportföretagen möter på ullands-marknaderna. Utskottetunderstryker del som sägs i proposition 1983/84:168 om behovet av samverkanbåde mellan de exportfrämjande organen och näringslivet och mellan de instansersom arbetar med exportfrämjandet. Härigenom förbättras möjligheterna att nå etlgott resultat i de gemensamma ansträngningarna. Yrkanden av mera övergripande art rörande exporlfrämjandetframförs i två motioner från moderata samlingspartiet, 1983/84:851 och1983/84:2806. Innebörden är att de exportfrämjande insatserna bör koncentreras,att näringslivets organisationer i högre grad bör engageras i arbetet, attexporthämmande regleringar bör undanröjas och att någon detaljreglering avExportrådets verksamhet av det slag som föreslås i proposition 1983/ 84:168inte bör ske.