bet · G701UU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet har på annan plats idelta betänkande föreslagit att 2,2 milj, kr, av de medel som regeringenupptagit under anslagsposten Särskilda program, i stället tillförs anslaget C4, Styrelsen för iniernationell utveckling, Anslagel C 4 bör därmed uppgå till164475000 kr. Yrkande 20 i molion 967 om ytterligare höjning av anslagetC 4, vilket motionärerna genom motion 2776 frånfaller, avstyrks, 1, att med avslag påmolion 1983/84:967, yrkande 20, och res, 41 (m) med ändring av budgetpropositionens förslag till Styrelsen för internationeU utveckling (SIDA) för /85 anvisar etlförslagsanslag av ,, 2, alt riksdagengodkänner de föreslagna ändringarna av principerna för långivning tillpersonal inom biståndsförvaltningen, 3, att riksdagenmedger att för /85 statlig kreditgaranti får lämnas för låntill personal inom biståndsförvaltningen med . 6 1983/84. UU 1983/84:15 82 7 Nämndenför u-landsutbildning (C 5) Ulskottel tillstyrker regeringens förslag vid punktC 5 och hemställer alt för /85 lill Nämnden föru-landsutbildning anvisar elt förslagsanslag av , 8 Styrelsenför u-landsforskning, SAREC (C 6) Proposition1983/84:100 (s, 80-81) SAREC:s verksamhet syftar till atl slödjau-ländernas slrävanden all bygga upp en egen forskningskapacitet. Utvecklingensedan SAREC:s tillkomst har understrukit behovel av en verksamhel med dennahuvudin-riklning. Under de senasle åren har SAREC i flera avseendenkonsolideral den verksamhel som inleddes . Samarbetsprogrammenhar funnit sin form. Flera av de slora internationella forskningsprogrammen harutvärderats. Principer för slöd lill enskilda projeki, i och i ,har lagts fast. Den grundläggande filosofi som riksdag och regering fastställthar prövats i praktiken och befunnits ge goda resultat, SAREC:s insatser harutvecklats till en viktig och självständig komponent i vårtutvecklingssamarbete med . Del landinriktade samarbetet har visat sigvara etl värdefullt komplement till SIDA:s verksamhel. Verksamheten börfortsätta med hittillsvarande allmänna inriktning, Ienlighet med den allmänna reslrikliviiel som gäller för myndigheisan-slagen kanregeringen inte biträda SAREC:s förslag all inräita en nyforskningssekrelerarljänsl med särskild inriktning på energiforskning. Regeringenkan inte heller biträda SAREC:s förslag om en betydande anslagshöjning. Förstöd främsl lill energiforskning och för Ibrskarlräning inom det medicinskaområdei bör dock anslagel räknas upp med 2 milj, kr. För /85föreslås ell anslag pä . (medanledning av prop. 1983/84:100) I motion 1983/84:1553 av ochIngrid (båda m) hemställs atlriksdagen hos regeringen anhåller om alt åtgärder vidtas så all SAREC i sinverksamhet prioriterar forskning inriktad mot egna naturresurseroch som främjar nalurkapitalets återställande och/eller utveckling, Imotion 1983/84: 1556 av m, fl, (vpk) hemslälls atlriksdagen beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med UU 1983/84:15 ' 83 5milj, kr, förhöjt belopp under , punkt C 6, Styrelsen föru-landsforskning, avseende mediaområdet, Imolion 1983/84: 1558 av m,fl, (m) hemställs alt hosregeringen anhåller om att regeringen låter utföra en fullständig analys överbislåndels effekter i inom SAREC:s anslagsram. I motion 1553 föreslås all SAREC skall prioriteraforskning inriktad mot egna naturresurser och som främjarnalurkapitalets återställande, I motionstexten nämns särskilt forskning omökenspridning och vegetationens betydelse för grundvattnet. i UU 1981/82:20 behandlade en likartad motion framhöll utskotlet allSAREC inte hade till uppgift att i egen regi bedriva forskning i . Engrundförutsättning för elt framgångsrikt stöd på ett bestämt forskningsfält ärdärför atl detta av själva uppfattas som så angelägel att de ärvitliga att avdela egna resurser och visa eget engagemang på området i fråga. Dennaförutsättning gäller alltjämt för SAREC:s verksamhet. Inom ramen härför haremellertid SAREC kunnat lämna ett konkret forskningsstöd av det slag som nämnsi motionen till etl flertal . Som exempel kan nämnas att ett samarbeteom ökenspridning mellan universiteten i och stöds av SAREC,Vidare har en rad seminarier om energi-, jordbruks- och vattenfrågor ordnats.Stöd lämnas också lill ett anlal svenska forskare som studerar bl, a, mark-,vatten- och energifrågor, Ulskoltetkonstaterar således alt SAREC redan har sin uppmärksamhet inriktad på dettaområde. En samordning mellan SAREC och SIDA sker löpande, bl, a, genom SAREC:sdeltagande i SlDA:s direktion och SIDA:s representation i . Utskottetvill inte utesluta atl SAREC bör söka lägga ytterligare tonvikt vid dessaangelägna frågor. Stödet till svenska forskare synes exempelvis kunna vinna påen viss koncentration till de områden som är centrala för svenskbiståndsverksamhet. Denna fråga, liksom inriktningen av SAREC:s verksamhel iövrigt, bör emellertid bedömas i elt något vidare sammanhang. Utskottetföreslår atl regeringen gör en översyn av SAREC:s verksamhet i syfte alt bedömaom det finns behov av en ylterligare koncentration av insatserna till deområden som ter sig mest angelägna för fortsatt svenskt utvecklingsbistånd.Resultatet av regeringens överväganden bör kunna föreläggas i nästabudgetproposition. Delta bör ges regeringen till känna. Motion 1553 får därmedanses besvarad. Underdetta avsnitt behandlar ulskoltet också motion 1558 i vilken föresläs attregeringen inom SAREC;s anslagsram låter utföra en fullständig analys överbiståndets effekter i , befinner sig i UU1983/84:15 84 ekonomiska svårigheter och problemen är delvisstrukturella. Eftersom är det land som mottar mest svcnsklbisiånd är det naturligt alt det finns behov av all nära följa utvecklingen ilandet och utvärdera biståndels effekter. Sä sker också fortlöpande. Inom ramen för bisiåndsavialenmed och andra länder sker årliga s, k, sektorgenomgångar. Därvid skerregelmässigt en utvärdering också av enskilda projekt. utarbelarSIDA grundliga landrapporter. Den sista publicerades , en ny förväntasmot slutet av innevarande år. Allmänna genomgångar sker också närbiståndsavialet förnyas och däremellan i en s, k, halvtidsöversyn. Den senaslehalviidsöversynen för som var mycket grundlig, avslutades i slutet avmars 1984, Utskottet är av uppfallningen all regeringen och SIDAgenom dessa siudier och genom det nära samarbetet med har en myckelgod bild av bislåndels effekter i landet. Någon särskild utvärdering bekosiadav medel från SAREC anser sig ulskottel inte ha anledning föreslå, men ulgårfrån atl regeringen noga följer del forlsaiia bislåndels effekler. Medhiin-visningtili det anförda avstyrks motion 1558, I molion 1556 föreslås att medelsanvisningen lill SAREChöjs med 5 milj, kr, uiöver regeringens förslag. De tillförda medlen skallanvändas för forskning på massmedia- och kommunikalionsområdei och lill stödför oberoende nyhetsbyråer i . Del område motionärerna lar upp är, som ulskoliei tidigarehaft anledning påpeka, senasle i UU 1982/83: 20. av slor vikl för u-ländernasoberoende och självständighet, har anslutit sig till s,k,massmediadeklaraiion av och därmed givit sitt slöd för kravel på enbättre balans mellan i-länder och i världens massmediasiruk-tur,Enligl uppfattning kan ställning inom nyhetsförmedlingoch opinionsbildning bäst stärkas genom all deras egen kapaciiei på olika sättbyggs upp, har lämnal bisiånd med ca 600 milj, kr, påmassmediaområdel. Huvuddelen härav har gåll till ulbygg-nad avlelekommunikationer. Under del gångna året har en av regeringen tillsaltarbetsgrupp lagt fram en rad förslag lill ålgärder som skall göra svensklbistånd bättre ägnat alt tillmötesgå önskemål om ökat oberoende pånyhets- och massmediaområdel (Ds UD 1983:3). En av arbetsgruppens slutsatserär att del bilaterala mediabiståndet i första hand bör finansieras överlandramarna. Eftersom del här är fråga om insaiser för alt bygga uppkapaciiei och infrastruktur bör enligt utskollets mening bistånd i förslå handlämnas via SIDA, Någon ytleriigare medelstilldelning lill SAREC av detta skälfinner utskottet således inle motiverad, Molion 1556 avstyrks därför, Dellahindrar inle alt SAREC kan komma all bidra med forskningsstöd i anslutningtill någon av dessa insatser. VV1983/84:15 85 1, all godkänner deallmänna rikilinjer för verksamheien vid Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) som förordas i bud getpropositionen, 2, atl riksdagendärutöver som sin mening ger regeringen lill känna vad ulskoilet anfört om enöversyn av SAREC:s verksamhel, 3, alt riksdagenförklarar molion 1983/84: 1553 besvarad med vad utskottet anfört om SAREC, 4, atl avslårmotion 1983/84: 1558 angående utvärdering s,y, 8 (m) av bislåndei lillTanzania. 5, att riksdagenmed avslag på motion 198.3/84: 1556 till Styrelsen res. 42 (vpk) /()/u-ltind.sforskning SAREC för /85 anvisar etl reservationsanslagav . 9 Nordiska afrikainsfitutet (C 7) Ulskoliei tillslyrker regeringensförslag vid punkt C 7 och hemställer all för /85 lillNordiska afrikainstitutet anvisar ell förshigsanslag av . 10 Övriga u-landspolitiska insatser m.m. (C 8) Proposifion 1983/84:100 (s. 86-97) U-krediterna är ellu-landspoliliskl inslrument syftande till all skapa breda och fördjupaderelationer mellan och samarbetsländerna. U-kredilerna är avsedda all finansieraprojeki av slor belydelse för den ekonomiska utvecklingen i samarbelslandel,för vilka svenska varor och/ eller tjänster efterfrågas. Härigenom gagnas bådaparter av kreditgivningen, vilkel för många är elt ullryck för allsamarbetet sker mellan jämställda parter. Utgångspunkten för kreditgivningen är de av riksdagenfastlagda målen för allt svenskt utvecklingssamarbete. Det innebär atlmottagarländernas utvecklingspolitik och utformningen av kredilslödel bör slå iöverenssläm-melse med dessa mål. Eftersom produktiva investeringar, som gerekonomisk avkasining. bäst lämpar sig för kredilfinansiering, ärdet rimligtatl u-krediterna främsl tillgodoser målen om tillväxt och ekonomisk oberoende. Kravet på all u-kredilerna skall användas för upphandlingav svenska varor och tjänster utgör en restriktion i förhällande till detövergripande målet atl projekten skall ha utvecklingsfrämjande betydelse förmottagarlandet. Denna inskränkning vid valet av projekt lorde ha begränsadbely- UU 1983/84:15 86 delseför möjligheterna all på ell effektivt sätl bidra lill utvecklingssträvanden,eftersom konkurrenskraftiga svenska resurser finns inom elt stort antal av deområden som prioriterar för sin utveckling. Del innebär också atlnågol särskill mål för främjande av svensk export och svenskt resursutnyttjandeinte uppställs för u-kreditgivningen. De eftersträvade exporteffekterna uppnåsgenom kravel på upphandling av svenska varor och tjänster. Denutvärdering av u-kreditsyslemet som redovisals i belänkandet U-krediler - endel av vårt u-landssamarbete (Ds UD 1983: 2) har resulterat i förslag tillåtgärder bl,a, för atl höja ulvecklingseffeklen av u-kreditgivningen och förall förenkla berednings- och beslutsförfarandel. Regeringendelar utredningens uppfattning, som också stöds av flertalet remissinstanser,all u-kredilsystemets karaktär av ulvecklingspolitiskl instrument börförstärkas. Denna strävan bör främsl komma lill uttryck i valet av länder ochprojeki som skall komma i fråga för kreditgivning. Möjligheternaalt la initiativ lill u-kredilfinansiering av etl projeki är av belydelse, F,n, las initiativet av det svenska förelag som är inlresseral av leveransen. Regeringenanser, i likhel med ulredningen och många remissinstanser, all initiativ lillu-kredilfinansiering i ökad utsträckning bör kunna komma frånsamarbetsländerna. Regeringenförordar i enlighet härmed en omläggning av finansieringen av u-kredilerna sominnebär atl de frikopplas från del stalsslödda exporl-kreditsyslemel.Kreditgivningen bör även fortsäiiningsvis baseras på upplånade medel förkapitalbehovet och i princip avse upphandling av svenska varor och tjänster.Medel från bislåndsanslagel skall användas för all skall kunnautnyttja de upplånade medlen på förmånliga villkor. U-krediler som förutsätterstatlig kreditgaranti bör försäkras mot den befintliga säkerhetsreserven ochytterst bislåndsanslagen. Upplåningenav erforderligt kapital skall ombesörjas av AB () inomramen för detta organs reguljära verksamhet. Beredningen för internationellttekniskt samarbete (BITS) skall stå som huvudman för kreditgivningen. BITSskall vidare motta ansökningar om u-kredil saml falla beslut om krediterna ochderas villkor saml om kreditgarantier. Meddenna uppläggning av u-kreditsystemel kommer samlliga kostnader förkreditgivningen alt belasta biståndsanslagen. Det blir därmed haluriigl atlkrediternas ulvecklingsorienlering betonas ytterligare. U-kredilernalämnas numera med en förmåntighetsgrad på , Regeringen förordar allu-kredilerna även framgent skall lämnas med en förmånligheisgrad på, inormalfallet, . Om särskilda skäl lalar för ell högre gåvoelement anserregeringen dock att en förmånlighet på högst i enstaka fall skall kunnaaccepteras. UU1983/84:15 87 Beräkningen av gåvoelemenlel börbaseras på /DAC:s normer. Del innebär all kredittiden skall räknas fråntiden för kreditavtalels ikraftträdande. Regeringen konstaterar alt dellainnebär alt gåvoelemenlel i u-kredilerna i högre grad än kan användasfiir atl medge längre kreditlid och amorteringsfrister. Kredittiden bör ienstaka fall kunna uppgå lill , Amorleringsiiden bör i princip beslämmasmed hänsyn lill projektels iipparbelningstid. För atl täcka eventuella förii.sler på krediler somomfallas av bistånds-garantier har en särskild säkerhetsreserv uppriitlals,vilken förvallas av EKN på uppdrag av regeringen. Säkerhetsreserven harföruisaiis uppgå till av det samlade garantibelopp den ligger som säkerhetför. U-krediler som förutsätter statlig kreditgaranti skall fr.o. m. /85 garanteras över den särskilda säkerhetsreserven motbiståndsanslagen. U-kreditgivningen bör inriklas på länder som bedöms varakre-dilvärdiga eller på viss sikt få lillfredsslällande betalningsförmåga. Säkerhetsreserven beslår i förslå hand av medel frånpremieinbetalningar. Dessulom kan säkerhelsreserven vid behov tillföras medelfrån u-kredilanslagel. Därmed möjliggörs ell något högre risklagande än vad somvore försvarligt om endast premiemedel tjänade som säkerhel förgarantigivningen, U-kredilanslaget skall även belastas om utbetalningarna förevenluella skadefall skulle komma all överstiga medlen i säkerhelsreserven, U-krcdilgivning kan komma i fråga för vilkasutvecklingspolitik ligger i linje med de svenska biståndspoliliskamålsättningarna. har merparten av kreditgivningen inriktats på ländermed vilka bedriver tekniskt samarbete och på programländerna försvenskl bilateralt bisiånd, Antalsmässigl har kredilerna fördelals jämnt mellande två länder-grupperna. Programländerna har dock erhållit en större andel,eller , av del totala kreditbeloppet, Belräffande ländervalet vid u-kredilgivningen serregeringen inga skäl alt frångå den principiella inriktning som fastlades isamband med all u-krediisyslemet infördes. De länder som kan bli aktuella böremellertid, såsom u-kreditulredningen förordat, vara kredilvärdiga. eller påviss sikt bedömas få en tillfredsställande återbelalningsförmåga. Kravet påkredit-värdighet har underslrukils av flertalet remissinstanser somsvårigheten atl bedöma den på har framhållits. Det innebär atl u-kredilgivning kan aktualiseras förkreditvärdiga länder med vilka tekniskt samarbete bedrivs och med vilka eltlångsikligl bilale-rall Ulvecklingssamarbeie äger rum. Regeringen räknar medall den hittillsvarande kretsen av mottagare av u-krediler kan komma atlvidgas lill fler låg- och medelinkomslländer. Under förutsättning att ett projekt är prioriterat avsamarbelslandel och att det är förberett och utformat på ett lillfredsslällandesätt förordar regeringen alt följande riktlinjer avseende projektval bör varavägledande för u-kredilgivningen: UU 1983/84:15 88 - identifierbara projekt tillskillnad från löpande leveranser, - projekt som ger direkt avkastningeller skapar förutsättning för sådan direktavkaslande verksamhet, - projekt som genererarväsentliga intäkter eller besparingar i utländsk valuta, - projekt som avser produktionför den inhemska marknaden bör vara inriktade på basnyltigheler för relativislora delar av befolkningen i landet eller i en region. Somnämnts skall BITS ges det administrativa huvudansvaret för u-kreditgivningen.Det innebär att ansökan om u-kredit skall slällas lill BITS som också skallfatta beslul om kreditvillkor och om u-kredilgaranli. När en u-kredit avser ettprogramland skall SIDA:s yttrande inhämtas om projektet har anknytning till denreguljära biståndsverksamheten, SIDA bör även beredas tillfälle att uttala sigom andra projeki i programländerna som är akluella för u-kreditfinansiering,SEK:s ansvar för u-kredilerna skall innefatta upplåning av erforderiigt kapitalsamt verkställighet och administration av kreditgivningen, EKN skall förvallagarantierna och säkerhetsreserven samt avge yttrande om motlagarländernaskreditvär-dighel och om relevanta garanlitekniska frågor. /84 finns 500 milj, kr, anvisade för u-kreditgivningen underanslaget C 9, Dessa medel beräknas medge en kreditvolym på ca 1 500 milj, kr.Kostnaderna för u-krediler som beviljats t, o, m, innevarande budgeiårbelastar såsom anslaget B 18 under tolfte huvudtiteln. Somen följd av att u-kredilanslagen ökat snabbt och utbetalningarna mednödvändighet släpat efter föreligger betydande outnyttjade anslag för u-kredilgivning.Anslaget /85 kan därför beräknas lill 375 milj, kr. Innevarandebudgetår får utfästelser om gåvoelemenl lämnas som uppgår till 750 milj, kr.För att en fortsatt gradvis expansion av kreditgivningen skall kunna ske börBITS bemyndigas att /85 göra utfästelser om gåvoelement som uppgår till900 milj. kr. En sådan utfästelseram skulle medge utfästelser om en totalkreditvolym i storleksordningen 2.5-3 miljarder kronor. Det bör därvid beaktasatt ungefär hälften av gjorda utfästelser erfarenhetsmässigt ej leder tillaffär. Regeringen föreslår atl anslagsposten teknisktsamarbete beräknas lill totalt , för /85, Av dessamedel beräknas att högst , skall användas för personutbyle ochkulturellt samarbete som administreras av , BITSroll i beredningen och förvaltningen av u-kredilgivningen ökar i belydelse somen följd av de ändringar av u-kredilsystemet som regeringen förordar. Detlekniska samarbetet, som utvecklats myckel gynnsamt, fortsätter att expandera,, som redan är hårt belastat, behöver således förstärkas. Regeringenföreslår därför all BITS tillförs tre nya UU 1983/84:15 89 tjänster:en byråchef, en kvalificerad handläggare och en assistent. Som en följd av atlchefskapet för BITS blivit alltmer krävande och ansvarsfylll föreslås vidareatt den extra ordinarie tjänsten som kanslichef omvandlas till en ordinarietjänst som direktör med beteckningen p, BITS administrativa kostnader /85 beräknas till . Skadefallvid redan lämnade s. k. u-garantier beslutade alt de förluster päu-garantierna som inle täcktes av den särskilda säkehelsreserv som byggts uppav för garantierna skulle finansieras över bislåndsanslagen. Dennaordning ändrades 1978 då beslutade att rikstäckningen skulle lyftasav bislåndsanslagen (prop, 1977/78:135, UU 1978/79: I, rskr9), Underskon iu-garanlisystemel belastar således numera samma anslag som underskott i det s,k, normalgaranlisyslemet. Somframgått tidigare föreslår regeringen att alla u-krediter framgent i principskall garanteras mot denna säkerhetsreserv, U-garantierna lämnades på sin tidefler en prövning av de ifrågavarande projektens uivecklingseffekl ochuppvisar också i övrigt påtagliga likheter med de garantier som lämnasför u-krediler. Mot den bakgrunden finner regeringen det naluriigt atl dekostnader som uppkommit eller kan uppkomma lill följd av skadefall i sambandmed alltjämt utestående u-garantier till programländer - beviljade före den Ijuli 1979 - också finansieras över bislåndsanslagel C 8, De kostnader somdärigenom kan komma all belasta bislåndsanslagen kan uppskattas lill 80 milj,kr. Regeringen föreslår atl ell belopp om totalt468980000 kr, anvisas för Övriga u-landspolitiska insaiser m, m, /85, Den utredning av u-kreditsystemet som avslutadesförra året (Ds UD 1983:2) har inte föranlett regeringen all ibudgetpropositionen föreslå några genomgripande förändringar av systemel ellerav dess roll i det svenska utvecklingssamarbetet. Del nya i regeringens förslagär huvudsakligen alt u-krediternas biståndspoliliska motivering förstärks samlall de i sin helhet skall finansieras över och garanteras mot biståndsanslagen.Gåvoelementets storiek preciseras till i normalfallet av kredilvoly-menenligt DAC:s schablonberäkningsmetod, vilken bl, a, medför atl den kostnad somskall bäras av biståndsanslagen i del enskilda fallei kan komma all översliga25 % av kredilvolymen. De tidigare gällande allmänna rikllinjerna för ländervaloch projeklval ligger huvudsakligen fasl. En nyhet är att mollagariandelsmöjlighet atl självt la initiativ lill en u-kredil betonas ylterligare. Nytt ärockså all huvudansvarel för kreditbesluten läggs på BITS. Detförutsätts i proposilionen all u-krediler som regel endasl kan bevil jas lillbestämda projeki. Del betyder all ell kredilbeslul normall fallas UU1983/84:15 90 först sedan parterna kommit överens om ell visst projekioch della prövats av BITS, EKN och SEK. I budgetpropositionen övervägs möjligheten all träffasärskilda överenskommelser med enskilda länder om u-kreditgivningen. Därmedtorde bl, a, avses utfästelser om belopp inom vars ram förhandlingar omenskilda projekt därefter skulle kunna föras. Regeringen kommer emellertid tillslutsatsen all nackdelarna med sådana överenskommelser om u-kredilgivning göralt de endast bör ifrågakomma om särskilda omständigheter talar för dem.Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet, som inte har något all erinra mot de ibudgetpropositionen föreslagna förändringarna av u-kreditsyslemel, tillstyrkervad regeringen förordar. Ikraftträdandet av systemet bör av administrativa skäluppskjutas lill den , 1, alt riksdagengodkänner de av regeringen i budgetpropositionen angivna riktlinjer somförordas under rubriken u-landspolitiska insaiser m, m,, 2, alt riksdagengodkänner de av regeringen i budgetpropositionen angivna r'kllinjerna föru-krediter med verkan fr, o, m. den , 3, att riksdagenbemyndigar regeringen att fr, o,m, besluta om rätt för BITSalt placera medel pä räntebärande konto i riksgäldskontorel i enlighet med vadsom förordats i budgelproposilionen, 4, alt riksdagengodkänner förslaget alt BITS bemyndigas att /85 göra utfästelser intillelt belopp om 900 milj, kr, avseende gåvoelemenl i u-krediler, 5, all riksdagengodkänner förslagel alt eventuella kostnader för skadefall i samband medsärskilda garantier för export till programländer, s, k, u-garantier, fårbelasta reservationsanslaget C 8, Övriga u-landspoliliska insaiser m, m,, 6, atl riksdagentill Övriga u-laiidspotiiiska insatser in. m. för /85 anvisarett reservationsanslag av ,, 7, godkännerförslagel atl del hos BITS får finnas en ordinarie tjänst som direktör medbeteckningen p, Närvarande vid ärendets .slutbehandling: (),(). (), (). (c). StureEricson (s). (), Axel (), Slen (). (vpk) och , (). UU1983/84:15 91 (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Med anledning" och slutar med"motion 967" bort ha följande lydelse: har biståndet emellertid försämrats, bådekvantitativt och kvalitativt. Det landinriktade biståndet har minskat tillförmån för etl antal andra biståndsformer som till stor del tycks ha tillkommitför att ge möjlighet till ett större återflöde till av biståndsmedlen.Exportmo-tiverade u-krediter intar en allt större plats i biståndet. Biståndsanslagens storlek har minskats genom nyaberäkningsmetoder.