bet · G701JuU22 · 1983-12-31 00:00:00 — om anslag till polisväsendet, m. m. 1983/84:100bil. 4, B, jämte motioner) Regeringen har i proposition1983/84:100 bilaga 4 () under punkt B 1 (s. 34 37)föreslagit att till för /85 anvisaett förslagsanslag av . I motion 1983/84:1351 av GunillaAndré m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar uttalasig för att 300 polisaspiranter skall antas under /85 (yrkande2), beslutar hosregeringen begära en plan för polisutbildningens dimensionering under restenav (yrkande 4). I motion 1983/84:2185 av m. fl. (m) hemställsatt som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om rätt förrikspolisstyrelsen att bedriva viss uppdragsverksamhet (yrkande 1), avslårregeringens hemställan till vad avser i denna del(yrkande 2), av regeringenbegår en särskild redogörelse i frågan om rätt för attbedriva viss uppdragsverksamhet (yrkande 3). fattade beslut omriktlinjer för en reform i fråga om polisens uppgifter, utbildning ochorganisation m. m. 1980/81:13, JuU 24, rskr 210). Uppgifter rörande detpraktiska genomförandet av reformen anförtroddes polisberedning (Ju1981:02). Regeringen har i proposition 1983/84:89, som bygger på förslag avpolisberedningen, föreslagit att godkänna de riktlinjer i fråga ompolisens organisation m. m. som har förordats i propositionen. 1 1983/84. JuU1983/84:22 2 slagna åtgärderna avses i huvudsak bli genomförda fr. o.m. har behandlat propositionen (JuU1983/84:16, rskr 182). Vissa frågor för polisreformens fulla genomförandeåterstår för att pröva. Regeringen har förelagtriksdagen en proposition (1983/84:111) med förslag till polislag m. m. som avsesträda i kraft ; propositionen bereds f. n. av utskottet. Övrigafrågor som omfattas av polisreformen avser regeringen att redovisa förriksdagen i sådan tid att det slutliga genomförandet kan ske . I budgetproposifionen (s. 35) säger departementschefen attvissa av de i proposition 1983/84:89 föreslagna åtgärderna leder till ettminskat personalbehov vid och att anslagsberäkningen underden nu aktuella punkten grundar sig på förslagen i den sist nämnda propositionen.Regeringens förslag till medelsberäkning under denna punkt innebär en ökningav anslaget med drygt 315 milj. kr. i förhållande till anslaget för innevarandebudgetår; totalt föreslås ett anslag av . Ökningen förklaras ihuvudsak av att posten Löner och utrustning till extra polismän m. fl. på drygt312 milj. kr. har förts över från anslagen B 4 och B 5. Enligt regeringensförslag sker också vissa andra förändringar av del förevarande anslaget sombetingas av förslagen i proposition 1983/84:89. har föreslagitatt antalet elever i grundutbildningen ökas från 200 till 300.Departementschefen säger i budgetpropositionen (s. 35) att den successivaförbättringen av vakanssituationen inom polisväsendet har medfört att det f.n. finns omkring 1 000 polismän som har genomgått grundutbildning och fullgjorts. k. allerneringstjänstgöring men som ännu inte har fått tjänst inom ettpolisdistrikt. Dessa polismän tjänstgör således i polisdistrikten utövergällande personaltablå. Departementschefen ullalar alt han med hänsyn till bl.a. det gynnsamma personallägel har bedömt att antagningen av aspiranter fillpolishögskolan kan begränsas till 200 under nästa och de därpå följande tvåbudgetåren. Departementschefens ställningstagande kritiseras i motion1351. Motionärerna menar att de 1 000 färdigutbildade polismännen inte saknararbetsuppgifter; de torde tjänstgöra inom polisväsendet då ordinarie befattningshavareav olika skäl är förhindrade. Motionärerna efterlyser en plan fördimensioneringen av polisutbildningen under resten av 1980-talet. Beträffande frågan om antalet aspiranter för nästkommandebudgetår vill utskottet peka på att departementschefens beräkning grundas påbl. a. det gynnsamma personalläget. Mot denna bakgrund och med hänsyn till detansträngda statsfinansiella läget bör man enligt utskottets mening inte frångåberäkningen i budgetpropositionen. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion 1351 i nu behandlad del. När detgäller önskemålet om en plan för den fortsatta dimensionering- JuU1983/84:22 3 en av polisutbildningen vill utskottet peka pä att sammafråga behandlades av utskottet under förra . Utskottet uttalade då isitt av godkända betänkande (JuU 1982/83:20 s. 3) all det var av storbetydelse för organisationen av arbete och därmed också förkvaliteten på den undervisning som där bedrivs att verksamheten kan planläggasför längre tidsperioder än och att elevantagningen sker någorlundajämnt över åren. Saken hade enligt utskottets mening så stor betydelse förrekryteringsarbetet och polisverksamheten i stort att den borde studerasnärmare. Utskottet utgick från att så kom att ske inom ramen förpolisberedningens arbete. Polisberedningen avlämnade betäkandet(Ds Ju 1983:15) Rekrytering och utbildning inom polisväsendet. I betänkandetbehandlar beredningen frågor om rekrytering och utbildning inom polisväsendetmed anledning av polisreformen. Beredningen föreslår förändringar iutbildningsorganisationen i flera viktiga hänseenden. a. föreslårberedningen att all central utbildning inom polisväsendet i princip skulle skevid . Förslaget grundas på bl. a. en prognos omgrundutbildningens omfattning och därefter, somutgick från en årlig rekrytering av 500 polisaspiranter. Polisberedningenuttalar därvid (s. 291) att antalet elever vid den nuvarande grundkursenvarierat från 800 ner till 200 elever för innevarande budgetår. Undersenare år har emellertid det genomsnittliga antalet elever varit 400 500,vilket enligt beredningen även motsvarar det teoretiska rekryteringsbehovet ien storleksmässigt oförändrad polisorganisation. I betänkandet övervägerpolisberedningen vidare förändringar i fråga om polisutbildningens innehåll,omfattning och utformning. Vissa av polisberedningens förslag av organisatorisk art,bl. a. om koncentrationen av den centrala utbildningsverksamheten i , har behandlats i proposition 1983/84:89 medanövriga frågor avses bli behandlade av regeringen i det senare steget av genomförandetav reformen inom polisväsendet. Utskottet vidhåller uppfattningen om betydelsen av attverksamheten vid kan planläggas för längre tidsperioder än ettår och att elevantagningen sker någorlunda jämnt över åren. Som framgår av detförut anförda har polisberedningen vid sina överväganden angående den framlidapolisutbildningen beaktat behovet av polisaspiranter under de närmaste åren.Utskottet, som noterar att departementschefen i budgetpropositionen bedömeratt antalet polisaspiranter kan begränsas till 200 även under de två på nästabudgetår följande budgetåren, utgår från att regeringen kommer att behandladen aktuella frågan i den mån så ej redan kan anses ha skett genomproposition 1983/84:89 i samband med redovisningen av de frågor som återstårför polisreformens fulla genomförande. Med det anförda avstyrker utskottetbifall till motion 1351 i nu behandlad del. JuU 1983/84:22 4 Departementschefen nämner upplysningsvis ibudgetpropositionen (s. 36) att han avser att ta upp en fråga om rättför att bedriva viss uppdragsverksamhet. Styrelsen börenligt departementschefen ges ett bemyndigande dels att bedrivakonsultverksamhet inom ADB-området med särskild inriktning på datasäkerhet,dels att sälja sådan programvara som har utarbetats vid styrelsen. Verksamhetenkommer delvis att avse sådana kunskaper eller sådana program som finns inomavdelning D (särskilda polisverksamheten). Departementschefen säger vidare atthan ämnar återkomma till regeringen med förslag till närmare bestämmelser omverksamheten. 1motion 2185 riktas kritik mot departementschefens uttalanden. Motionärernasäger att den statsrättsliga grunden för myndigheters kommersiella verksamhetär oklar och att endast kan tillåta sådan uppdrags-finansieradverksamhet hos myndigheter. Vidare anser motionärerna det vara betänkligt omrikspolisstyrelsen skulle tillföras resurser genom ex-portvinster frånuppdragsverksamhet vid sidan av vad beslutat. Allmäntgäller all ramen för en statlig myndighets verksamhetsområde ges genom direktivav regeringen och . Dessa direktiv för vad en myndighet skall sysslamed kan ha kommit till uttryck genom myndighetens instruktion, i regleringsbreveller på något annat sätt. Någothinder i t. ex. regeringsformen mot att en myndighet bedriver affärsverksamheteller annan verksamhet av privaträttslig karaktär finns inte. Inte heller krävsdet att föreskrifter om verksamhet av detta slag hos myndigheter skall meddelasi lag eller att regeringen, om den vill fatta beslut om sådan verksamhet, måsteha bemyndigande i lag. Det är för övrigt i praktiken inte ovanligt attmyndigheter, utan att för den skull syssla med affärsverksamhet i egentlig mening,uppträder som privaträttsliga subjekt genom att t. ex. ingå avtal med enskilda.Och i vissa sammanhang, nämligen vid upphandling, har en statlig myndighet enuttrycklig skyldighet att ta affärsmässiga hänsyn (se 1 och 3 §§upphandlingsförordningen [1973:600]). verksamhet kan finansieras antingen genom anslag eller genomavgiftsbeläggning. Bland myndigheter med avgiftsbelagd verksamhet är det, vidsidan av affärsverken, de s. k. uppdragsmyndigheterna som kan sägas syssla medaffärsverksamhet genom att sälja varor eller tjänster till utomstående. Somexempel på uppdragsmyndigheter kan nämnas datamaskincentralen föradministrativ databehandling och . Fråganom myndigheters affärsverksamhet som riktar sig mot utlandet behandlades avriksdagen i samband med att regeringen () förriksdagen redovisade en rad åtgärder för att främja export av tjänster fränstatliga myndigheter och bolag (prop. 1980/81:171). JuU1983/84:22 5 Vid remissbehandlingen av detutredningsförslag som låg till grund för propositionen riktades från några hållkritik mot att myndigheter sysslar med export av tjänster (se prop. s. 54).Riksrevisionsverket förordade att all kommersiell tjänsteexport skulle ske ibolagsform. Verksamhet i myndighetsform borde reserveras församhällsfunktioner. Att låta myndigheter bedriva kommersiell tjänsteexportansåg verket inte vara förenligt med de syften för vilka myndighetsformen varavsedd. Verket ansåg också att en sammanblandning av renodladmyndighetsverksamhet och kommersiell verksamhet inte var acceptabel frånredovisnings- och revisionssynpunkt. Departementschefen menade (prop. 8f) att en myndighetborde kunna bedriva viss tjänsteexport i eget namn genom uppdragsverksamhet.Det borde enligt departementschefen slås fast att uppdragsverksamhet är enförutsättning för att myndigheter skall kunna bedriva tjänsteexport. Och föratt stimulera exportverksamheten borde enligt departementschefen flermyndigheter få möjlighet att bedriva uppdragsverksamhet. Men departementschefenbetonade vikten av att en sådan exportverksamhet i viss utsträckning bedrevsskild från myndighetens uppgifter enligt dess instruktion, framför aUt i frågaom redovisning av medel och personal. När det gäller de ekonomiska frågorna pekadedepartementschefen (prop. s. 9) på olika åtgärder som skulle kunna stimulera enökad tjänsteexport. En sådan åtgärd var att myndigheter som hade intäkter avtjänsteförsäljning till utlandet i huvudsak fick disponera dem pä egen handför att täcka kostnaderna inom exportverksamheten. En parallell kunde enligtdepartemenschefen här dras till myndigheter som hade rätt att ta uppdrag;ersättningen för sådana uppdrag disponerades av myndigheten i uppdragsverksamheten. godtog vad som anförts i propositionen i de nuangivna hänseendena (NU 1980/81:58, rskr 426). Frågor av det slag som behandlades i det berördaärendet regleras i förordningen (1981:673) med vissa bestämmelser för statligmyndighets affärsdrivande verksamhet i utlandet. Förordningen är tillämplig påett drygt 20-tal affärsverk och andra statliga myndigheter, dock ej rikspolisstyrelsen.1 förordningen föreskrivs bl. a. att myndigheten inom sitt verksamhetsområdebör ta initiativ till att för export marknadsföra sådana tjänster sommyndigheten inte är förhindrad alt tillhandahålla. 1 övrigt innehållerförordningen bestämmelser som syftar till att klarlägga myndigheternashandlingsmöjligheter vid export av tjänster. 1 sammanhanget kan nämnas att spörsmålet röranderikspolisstyrelsens uppdragsverksamhet av det slag som berörts i motionennyligen föranlett en fråga i kammaren. Frågan har ännu inte besvarats. Som framgått av den redogörelse som här lämnats finns detinga formella hinder för regeringen all ge rätt att ägnasig åt sådan uppdragsverksamhet som departementschefen nämner i budgetpropositionen.Och har tidigare ställt sig bakom åtgärder som syftar JuU1983/84:22 6 till att stimulera export av tjänster från statligamyndigheter. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening inte skälför att vidta någon åtgärd med anledning av motionen. 1 sammanhangetbör enligt utskottets mening beaktas att man när det gäller utformningen avde närmare bestämmelserna för den ifrågavarande uppdragsverksamheten böråstadkomma en tydlig gränsdragning mellan denna form av verksamhetoch.rikspolisstyrelsens administrativa och polisiära myndighetsåligganden, bl.a. i fråga om den brottsförebyggande verksamheten. Utskottet avstyrker bifallfill mofion 2185. Vad departementschefen anfört under detta anslagföranleder utöver vad som har sagts i det föregående inget särskiltuttalande från utskottets sida, och utskottet tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning. 1. beträffandeaxpirattfanfagntngen 1984/85 attriksdagen avslår motion 1983/84:1351 i denna del (yrkande 2), 2. beträffandelångtidsplanering av aspirantantagningen attriksdagen avslår motion 1983/84:1351 i denna del (yrkande 4), 3. beträffandeviss uppdragsverkamhet inom att avslår motion1983/84:2185, attriksdagen med bifall till regeringens förslag till /85 anvisar ett förslagsanslag av . Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagandeav brott mot rikets säkerhet m.m. Regeringen har under punkt B 2 (s. 37)föreslagit att till Särskild polisverksamhet för hindrande ochuppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. för /85 anvisa ettförslagsanslag av . 1 motion 1983/84:1525 av m. fl. (vpk)hemställs att hos regeringen begär tillsättande av en parlamentariskutredning i vilken företrädare för alla fem riksdagspartierna skall ingå vars uppdrag skall vara att granska säkerhetspolisens organisation ochverksamhet bl. a. utifrån de synpunkter som anförts i motionen. Regeringens anslagsframställninginnebär en ökning av anslaget till den Särskilda polisverksamheten från 127,7milj. för innevarande budgetår till 137,1 milj. kr. för /85. JuU1983/84:22 7 Utskottet har inte någon erinran mot regeringensmedelsberäkning. 1 motion 1525 begärs en parlamentarisk utredning, med allafem riksdagspartierna företrädda, för att granska säkerhetspolisensorganisation och verksamhet. Yrkanden om översyn av säkerhetspolisens organisation ochverksamhet har , senast ,prövats av utskottet. Utskottet får härvidlag hänvisa till den utförligabehandlingen i betänkandet JuU 1979/80:3 och till ställningstagandena tillöversynsyrkanden i betänkandena JuU 1979/80:31, 1980/81:33, 1981/82:38 och1982/83:33. Utskottet avstyrkte bifall till yrkandena, och följdeutskottet. De i utskottets tidigare betänkanden redovisade reformernarörande säkerhetstjänstens organisation har genomförts och börjattillämpas. Det i betänkandet JuU 1982/83:33 nämnda översynsarbetet i fråga ompersonalkontrollkungörelsen (1969:446) har resulterat i en förordning(1983:764) om ändring i personalkontrollkungörelsen som trätt i kraft den 1oktober 1983. Till följd av ändringarna i kungörelsen pågår f. n. ettomfattande praktiskt uppföljningsarbete. När utskottet tidigare avstyrkt bifall till föreliggandeöversynsyrkanden har det skett mot bakgrund av genomförda och föreståendereformer av den polisiära säkerhetstjänstens verksamhet. Därvid har ocksåomnämnts förslag av juristkommissionen i fallet (se Ds Ju 1980:2) omen förutsättningslös utvärdering . Enligt utskottets mening saknas uppenbarligen f. n. innan den nya ordningen för säkerhetstjänstens verksamhet hunnit vara itillämpning någon nämnvärd tid skäl att föranstalta om en utredning för allgranska säkerhetstjänstens organisation och verksamhet. Utskottet avstyrker därförbifall fill mofion 1983/84:1525. 1.beträffande medelsberäkningen att med bifall till regeringens förslagtill Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot riketssäkerhet m.m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av 137 156 000kr., 2. beträffande översyn av säkerhetspolisens verksamhet au avslårmotion 1983/84:1525. Regeringen harunder punkt B 3 (s. 37 39) föreslagit att till Statenskriminaltekniska laboratorium för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Regeringens förslag under denna punkt innebär en ökning avanslaget med . i förhållande till anslaget för innevarande budgetår. 1 budgetpropositionen erinras om att personalläget vidlaboratoriet, liksom tidigare, är bekymmersamt. Mot denna bakgrund haranslagsförslaget inte beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget ombesparing. JuU1983/84:22 8 Den besparing som skulle ha följt vid en tillämpning avhuvudförslaget har i stället tagits ut under anslaget B 1. Rikspolisstyrelsen.Vid medelsberäkningen har hänsyn också tagits till att laboratoriet frånriksskatteverket skall ta över uppgiften att undersöka kilometerräknarapparatersom misstänks ha blivit utsatta för manipulation. Några nya tjänsterföreslås inte för laboratoriet. Utskottetgodtar regeringens förslag till medelsberäkning. att till Statenskriminaltekniska laboratorium för /85 anvisar ettförslagsanslag av . Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader.Regeringen har under punkt B 4 (s. 3942) föreslagit att till : Förvaltningskostnader för /85 anvisa ettförslagsanslag av 3 . 1 motion 1983/84:599 av IngeCarlsson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av en ekonomisk rotel i Norrköpingspolisdistrikt. I motion 1983/84:893 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) hemställs med hänvisning till vad som anförts i motion1983/84:891, såvitt nu är i fråga, att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av narkoti-karotlar i störrepolisdistrikt (yrkande 3), att riksdagenbeslutar anvisa medel för ytterligare 20 tjänster till narkotikapolisen(yrkande 4). 1 motion 1983/84:1149 av () hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att det bör införas en möjlighet attmot prisförhöjning få i pass infört titel eller yrkesbeteckning jämte utländsköversättning därav, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer att expeditionskungörelsens avgiftslista kompletterasmed uppgift på särskild taxa/stämpelavgift för införande av titel elleryrkesbeteckning i pass samt för dess översättning. I motion 1983/84:1351 av GunillaAndré m. fi. (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar atttill Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader för /85anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. förhöjtförslagsanslag av 3 . för att möjliggöra antagning av ytterligare100 polisaspiranter (yrkande 3). 1 mofion 1983/84:1522 av Per-OlofStrindberg m.fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, all som sinmening ger regeringen till känna JuU1983/84:22 9 att den i proposition 1983/84:100, bilaga 4, aviseradeomfördelningen av 50 polismän ej skall äga rum (yrkande 8). / motion 1983/84:2101 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion1983/84:2100, såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts beträffande straffsanktioner mot langning(yrkande I). 1 motion 1983/84:2181 av UlfLönnqvisl m. fl. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga, att riksdagenhos regeringen begär en översyn av polisdistriktsindelningen i (yrkande 1), att riksdagenhos regeringen begär all ökade resurser tillförs Handens polisdistrikt (yrkande2). Regeringens anslagsförslag underdenna punkt är beräknat med utgångspunkt i huvudförslaget om besparing. Totaltföreslås ett anslag av drygt 3 767 milj. kr., vilket innebär en minskning medca 57,4 milj. kr. i förhållande till anslaget för innevarande budgetår.Minskningen beror på att anslagsposten Lönekostnader till extra polismän(polisaspiranter) m. f\. uppgående till drygt 308 milj. kr. har förts över tillanslaget B I.Rikspolisstyrelsen.Från detta anslag har f. ö. anslagsposten Passformulär m. m. uppgående till ca7,6 milj. kr. förts över till förevarande anslag. Vid beräkningen av anslagethar beaktats de effekter på medelsbehovet som fattade beslutom polisens organisation m. m. kan ha (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr 182). För innevarande budgetär tillfördes inte polisväsendetnågra nya tjänster. 1 stället skedde en omfördelning av tjänster till vissaangelägna verksamhetsområden. Även för nästa budgetår föresläs att visspolisverksamhet prioriteras bl. a. genom omfördelningar. Detta gäller enligtvad departementschefen anför bl. a. kampen mot narkotikabrottsligheten och denekonomiska brottsligheten. Departementschefen uppger i sammanhanget att regeringenhar för avsikt att lägga fram ett samlat program med förslagtill inriktning av bekämpningen av narkotika och narkotikabrottslighet samtekonomisk kriminalitet och till resursanvändningen på dessa områden.Departementschefen aviserar emellertid redan nu att han kommer att i sambandmed utfärdande av regleringsbrev för polisväsendet föreslå regeringen attresurserna inom polisväsendet omfördelas så att 50 polismän avdelas förbekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Omfördelningen avses ske genomall tjänster för övervakningspersonal dras in. JuU1983/84:22 10 1 fråga om polisens insatser motnarkotikabrottsligheten föreslås däremot inga särskilda åtgärder underförevarande anslag. Departementschefen hänvisar i stället till att i likhetmed vad som har skett för innevarande budgetår medel för olikanarkotikabekämpande projekt beräknas under anslaget A 2. 1 motion 1351 begärs all 300polisaspiranter skall antas under nästa budgetår. Det är 100 fler än vadregeringen föreslär. Denna sak behandlas av utskottet under punkt 1 i dettabetänkande. Utskottet har avstyrkt bifall till motionen i detta hänseende. 1 anslutning till förevarande anslag begärs i motion 1351en ökad medelsanvisning på 10 milj. kr. för att möjliggöra den ytterligareaspirantan-tagning som motionärerna förespråkar. 1 konsekvens med utskottetsnyss nämnda ställningstagande till önskemålet om ökad aspiraniantagning avstyrkerutskottet bifall till motionen i här aktuell del. Tilläggas bör kanske f. ö.att, såsom inledningsvis sagts, den anslagspost som upptar lönekostnader tillpolisaspiranter i årets budgetproposition har förts över till anslaget B 1.Rikspolisstyrelsen. 1 motion 1522 begärs att den aviserade omfördelningen av50 polismän inte skall ske. Motionärerna erinrar om att det är nödvändigt attgöra förstärkningar inom fiera områden, men att medel för sådana förstärkningarsaknas. Enligt motionärerna finns det inte godtagbara skäl till varför den aktuellaomfördelningen skall göras. Såsom utskottet anförde (Ju 1982/83:20 s. 12)utgör den ekonomiska brottsligheten ett stort samhällsproblem, kanske ett avvår tids största kriminalpolitiska problem. Det är därför nödvändigt attsamhället sätter in kraftfulla åtgärder på alla områden för att motverka dennabrottslighet. 1 kampen mot den ekonomiska brottsligheten spelarnaturligtvis polisens arbete en central roll. Ett uttryck för dennauppfattning är de betydande resursförstärkningar som för detta ändamål hartillförts polisen under en följd av år. Under innevarande budgetår har genomomfördel-nigar ett 50-tal polismän satts in i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Departementschefen anger att det bör ske en fortsattprioritering av polisverksamheten till förmån för bl. a. bekämpande av denekonomiska brottsligheten. Den av regeringen tillkallade kommissionen motekonomisk brottslighet har i en skrivelse till regeringen i augusti 1983föreslagit vissa åtgärder för en förstärkning av polisens resurser på området.Kom- JuU1983/84:22 11