bet · G701FöU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen(s. 179182) berett fillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om övrigt totalförsvar m.m. Med övrigt totalförsvar avses dendel av totalförsvaret som inte tillhör det militära försvaret, civilförsvareteller det ekonomiska försvaret. Verksamheten bedrivs av olika myndigheter.Medel för verksamheten anvisas under särskilda anslag eller delar av anslagunder flera olika huvudtitlar. I budgetpropositionen redovisas de berördaanslagen i en särskild tabell (s. 179). De under dessa anslag (delar av anslag)upptagna medlen för /85 uppgår sammanlagt till ca 500 milj. kr. Försvarsministern - som i fred svarar för samordningen avtotalförsvaret - behandlar inriktningen av de olika programmen på området motbakgrund av de grundläggande principerna för den fortsatta utvecklingen förövrigt totalförsvar enligt försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18,rskr 374). FöU 1983/84:15 44 Försvarsministern berör också de anslag underfjärde huvudtiteln som varken hör till det militära försvaret, civilförsvaret,det ekonomiska försvaret, räddningstjänsten eller övrigt totalförsvar. Ävendessa anslag redovisas i en tabell. Sammanlagt uppgår förslagen tillmedelsanvisning nästa budgetår under anslagen till ca 150 milj. kr. Deanslag som berörs i detta avsnitt behandlar utskottet i det följande underpunkterna 19 och 20. Utskottet har inte något att invända mot vadförsvarsministern har anfört i denna del och hemställer att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet har anfört om övrigt totalförsvar m.m. 19 Anslagsfrågor för övrigt totalförsvar Regeringen har i budgetpropositionen (s. 183-203)föreslagit att för /85 beträffande till övrigttotalförsvar hänförda anslag inom försvarsdepartementets verksamhetsområdeanvisa medel och lämna beställningsbemyndigande enligt följandesammanställning. Belopp (kr.) giskt försvar (s. 183-186) Civilbefälhavarna (s. 186-191) Signalskydd (s. 191-193) (s. 193-194) Identitetsbrickor (s. 195-196) (s. 196-198) Anläggningar m. m. för vissa militära ändamål (s. 198-201) Bidrag till kostnader för kom- munal beredskap (s. 202-203) 1983/84:1177 av Kersfin m.fl. (fp) såvitt gälleryrkande 1 aU begär förslag till nästa om förstärkning avcivilbefälhavarnas kanslier genom omfördelning av tjänster från central ochlägre regional nivå inom de civila delarna av totalförsvaret, alternativt ocksåfrån myndigheter inom det militära försvaret. FöU 1983/84:15 45 Utskottet behandlar under denna punkt de anslagunder fjärde huvudtiteln som är hänförda till övrigt totalförsvar. För olikaändamål tas upp sammanlagt . Anslagsbeloppen räknas inte in i någonav ramarna för det militära försvaret eller civilförsvaret. Vidbehandlingen av anslaget Civilbefälhavarna i betänkande FöU 1981/ 82:18 (s.161) uppehöll sig utskottet vid behovet av personalförstärkningar förcivilbefälhavarkanslierna. Utskottet konstaterade att det sammanlagda behovetav personalförstärkningar uppgick till 14 tjänster eller motsvarande medel.Enligt regeringens förslag för /83 hade beräknats medel för tretjänster. Utskottet ansåg det önskvärt att ytteriigare tjänster kunde tillförascivilbefälhavarkanslierna. /84 begärde civilbefälhavarna en förstärkning av organisationenmed (14-3) 11 tjänster. Föredragande statsrådet ansåg i linje med 1982 årsförsvarsbeslut att viss förstärkning kunde behövas. I den mån medel kundefrigöras från andra anslag borde de få användas för detta ändamål.Förstärkningen borde uppgå till minst lika många tjänster som under budgetåret1982/83. Fördelningen på kanslier avsåg han att föreslå regeringen i sambandmed beslut om regleringsbrev för /84 (jfr FöU 1982/83:9 s. 63).Enligt vad utskottet inhämtat har också tre nya tjänster även under innevarande bud-, getår genom överföring avmedel från andra anslag. Medhänvisning till den statsfinansiella situationen anser sig försvarsministerninte kunna förorda att civilbefälhavarna tillförs några nya tjänster budgetåret1984/85. Imofion 1177 (fp) återkommer ett förslag att tillgodose behovet av aktuellförstärkning genom omfördelning av tjänster. Motionärerna anser att regeringenbör uppmanas att lägga fram ett förslag till en sådan omfördelning i nästabudgetproposition. Skulle det visa sig omöjligt att tillgodose behovet genom enomfördelning mellan civila totalförsvarsmyndigheter bör, anser motionärerna,överföring från militära myndigheter också kunna komma i fråga. Även i mofion971 (m) förordas fortsatta personella förstärkningar vid civilbefälhavarkanslierna. Utskottetkonstaterar att har civilbefälhavarkansliernatillförts sammanlagt 6 nya tjänster. Av det behov som utskottet beräknade isamband med försvarsbeslut återstår alltså aU tillföra (14-6) 8tjänster. Enligtvad utskottet inhämtat har i september 1983fått regeringens uppdrag att se över ledningsstrukturen inom totalförsvaretscivila delar. I direktiven uttalas bl. a. att civilbefälhavarens roll i fred isamhällsplaneringen skall stärkas. Uppdraget avser alla ledningsnivåer ochskall redovisas i en rapport . FöU1983/84:15 46 Utskottet räknar med attpersonalresurserna vid civilbefälhavarkanslierna kommer att övervägas inomramen för nämnda översyn eller som ett resultat av denna. En fortsatt utbyggnadav civilbefälhavarkanslierna kommer enligt vad utskottet har inhämtat attprövas inom ramen för budgetarbetet inför /86. Mot dennabakgrund bör enligt utskottets mening inte nu göra något uttalande ifrågan. Medhänvisning det anförda hemställer utskottet 1. att försvar för /85 anvisar ett förslagsanslag av , a. attriksdagen avslår motion 1983/84:1177, yrkande 1, om för stärkning av civilbefälhavarkansUerna, b. attriksdagen för /85 anvisar ett förslagsanslag av , a. attriksdagen bemyndigar regeringen att medge att beställning ar av signalskyddsmateriel får läggas ut inom en kostnadsram av , b. attriksdagen för /85 anvisar ett reservations anslag av 5940000 i-r., 4. att riksdagentill Vissa teleanordningar för /85 anvisar ettreservationsanslag av , 5. att riksdagentill Identitetsbrickor för /85 anvisar ett förslagsanslag av910000 kr., 6. att riksdagentill Vissa skyddsrumsanläggningar för /85 anvisar ettreservationsanslag av , 7. att riksdagentill Anläggningar m. m.för vissa militära ändamål för /85anvisar ett reservationsanslag av , 8. att riksdagentill Bidrag till kostnader för beredskap för /85anvisar ett reservationsanslag av . FöU1983/84:15 47 Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 215-221) föreslagit att för budgetåret1984/85 anvisa medel enligt följande sammanställning. Anslag Belopp (kr.) : Intäktsfinansierad uppdrags verksamhet (s. 215-216) förslagsanslag 1000 FN-tjänst(s.217-219) förslagsanslag 25200000 utomlands(s. 220) förslagsanslag 120000000 i (s. 221) förslagsanslag 3000000 beslöt vid riksmötet1979/80 (FöU 12, rskr 189) att ett minnesmärke över svenskar som har avliditunder tjänstgöring för bör komma fill stånd. Under anslagetBeredskapsstyrka för FN-tjänst förklarar sig försvarsministern (s. 219) iprincip biträda ett förslag av överbefälhavaren till utförande av en minnesvårdöver svensk personal som omkommit i FN-tjänst. Den totala kostnaden harberäknats till . Med hänsyn till det statsfinansiella läget anser handock att uppförandet av minnesvården bör uppskjutas. Utskottet godtar vad försvarsministern har anfört menräknar med att ett uppskov inte bör gälla mer än högst . Utskottet tillstyrker att bifaller regeringensförslag och hemställer 1. att riksdagentill : Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet /85 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill Beredskapsstyrka för FN-tjänst för /85 anvisar eUförslagsanslag av , 3. att riksdagentill FN-styrkors verksamhet utomlands för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att riksdagentill Övervakningskontingenten i för /85 anvisar ettförslagsanslag av . På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: Per (), (), RolandBrännström (s), i (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). FöU 1983/84:15 48 1 Bevakningen avtotalförsvarsobjekt (punkt 3) särställningen för ABAB Per (), i (c), GötheKnutson (m), (), (), () och EricHägelmark (fp) anser dels att den del av utskottets anförande som på s.7 börjar "Utskottet bedömer" och slutar "hemställerutskottet" bort ha följande lydelse: Meden sådan utgångspunkt finns ändå utrymme för skilda bedömningar av hurbevakningsverksamheten bör organiseras och bedrivas. Försvarsministern anseratt ABAB bör behålla en viss särställning. Utskottetanser liksom motionärerna att ABAB:s särställning nu bör slopas helt. Någonkvalitetsskillnad av betydelse mellan ABAB och de större privata vaktbolagenföreligger inte. Dessutom finns lagstöd för statlig insyn och kontroll. Enkonkurrens på lika villkor skulle enligt utskottets mening medföra ökadsjälvkontroll och strävan efter effektivitet hos berörda företag. Detta börinnebära kostnadsminskningar för myndigheterna. Det har självfallet storbetydelse för upphandlingarna och för samarbetet med de bevakningsföretag somanlitas att huvudmännen för bevakningsobjekten noga preciserar vilka krav somställs. Vidriksdagens behandling av proposition 1978/79: 134 uttalade reservanter ifinansutskottet att ett av de utmärkande dragen för bevakningsmarknaden varrisken för att den privata Securitasgruppen skulle få ett totalt monopol.Enligt försvarsutskottets mening innebär ett sådant synsätt att man indirektmisstror ABAB:s förmåga att hävda sig i en fri konkurrens. Utskottethar inte något att invända mot vad försvarsministern har förordat omövergångstid eller om att slopa särställningen för . Ettfullständigt slopande av ABAB:s särställning kan medföra behov av något längreövergångsfid än försvarsministern har räknat med. delsatt utskottets hemställan (s. 7) bort ha följande lydelse: att med anledning av budgetpropositionensamt med bifall till motionerna 1983/84:1087 och 1983/84: 1566 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört om riktlinjer förbevakningen av totalförsvarsobjekt. FöU 1983/84:15 49 2 Vissafrågor rörande det militära försvaret m. m. (punkt 6) barnomsor gen i samband med utbildning inom försvaret EricHägelmark (fp) anser dels att den del av utskottets anförande som på s.19 börjar "Utskottet har" och slutar "denna fråga" bort haföljande lydelse: Utskottetanser det vara viktigt att ansvaret för vårdnaden av små barn beaktas närpersonal kallas in till försvarsmakten eller till övningar inom civilförsvaret.Detta gäller både vid grundutbildning och repetitionsutbildning. Någraegentliga bestämmelser för hur barnomsorgen skall ordnas vid sådana tillfällenfinns inte. En viss praxis har utvecklats för att bevilja anstånd. Denna praxislöser inte alla problem utan många personer kommer i kläm. är detkvinnor som ensamma får ansvaret för hela barnomsorgen. För att klara dettamåste de i de flesta fall begära tjänstledighet från sitt arbete. Vid sådantjänsfiedighet utgår ingen ersättning. En sådan situaUon borde ge rätt tillersättning enligt de regler som gäller för vård av sjukt barn. Utskottet anseratt det bör utformas föreskrifter som tar större hänsyn till föräldrarnasproblem för att lösa barnomsorgen vid inkallelse till militärtjänstgöring m. m.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan (s. 20) i moment 4 fbort ha följande lydelse: 4. beträffandevärnpliktsutbildning m. m. f. att medbifall ull motion 1983/84:1559 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört om barnomsorg i samband med utbildning inom försvaret. 3 Värnpliktsförmåner(punkt 8) överlåtelse av fri värnpliktsresa till anhö rig EricHägelmark (fp) anser dels att den del av utskottets anförande som på s.26 börjar ''Utskottet anser" och slutar "i frågan" bort haföljande lydelse: Utskottetanser att det kan medföra ökad förståelse för försvarsmaktens verksamhet ocheventuellt ha vissa värnpliktssociala fördelar om värnplik-figa som fullgörgrundutbildning långt från hemorten får besök i förbandsorten avsina anhöriga. Mångavärnpliktiga tvingas fullgöra sin grundutbildning långt från hemorten. Det harvisat sig oftare uppstå problem att anpassa sig till tjänstgöringsförhållandenaför värnpliktiga vid fjärrekryterade utbildningsförband än för värnpliktiga somtjänstgör nära hemorten. En bidragande orsak till detta kan vara svårigheteratt upprätthålla en god kontakt med de anhöriga. Det kan också vara svårt förde anhöriga att förstå den värnpliktiges 4 1983/84. FöU 1983/84:15 50 situationeftersom de alltför ofta saknar kunskaper om de värnpliktigasutbildningsförhållanden m. m. och i regel inte känner till den ort där utbildningsförbandetligger. Mot den bakgrunden anser utskottet i likhet med motionärerna att detvore lämpligt att försöksvis medge värnpliktiga vid dragoner (K 4)att överlåta en eller två av sina fria resor till en nära anhörig, som på detsättet skulle få fri resa till . En sådan försöksverksamhet skulleinte behöva innebära några ökade kostnader för statsverket. nu har anfört om en försöksverksamhet bör som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan (s. 26) i moment 3bort ha följande lydelse: 3. att med bifall till motion 1983/84:1178som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om viss försöksverksamhetvid dragoner. 4Civilförsvarets fortsatta utveckling (punkt 12) skyddsrumsbyggandet EricHägelmark (fp) anser dels att den del av utskottets anförande som på s.32 börjar "Utskottet vill" och slutar "tidigarebeställningar" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att det f.n. saknas raUonella instrument för att fördela resurserna förskyddsrumsbyggande. blir detta ofta på ett slumpmässigt' sättberoende av bostadsbyggandet. Det medför att ett stort antal skyddsrum byggs iområden som måste bedömas vara ytterst osannolika mål för dyrbar flygbekämpning. har haft till uppgift att behandla frågor som har samband medgenomförande av försvarsbeslut om civilförsvaret och kommunerna. Detär angeläget att få till stånd den kommunala planering som skall gebesked om var skyddsrum i första hand bör fillkomma i en skyddsrumsort. Innanden planeringen är utförd kan befaras att medel till skyddsrumsbyggande i vissafall går till projekt som inte skulle ha kommit till utförande om planernavarit färdiga och riskbedömningarna gjorda. Mot denna bakgrund finns det enligtutskottets mening anledning att vara mer återhållsam medskyddsrumsbyggandet än försvarsministern har angett. dels att utskottets hemställan (s. 33) i moment 2 abort ha följande lydelse: a. att medanledning av budgetpropositionen och med bifall till motion 1983/84: 1177,yrkande 3, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. FöU1983/84:15 51 5 Anslagsfrågor för civilförsvaret (punkt 14) anslaget Civilförsvar: Skyddsrum dels att den del av utskottetsanförande som på s. 37 börjar "Det väsentliga" och slutar"avslår motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Det väsentliga för nästa budgetårs beställningar avmateriel och besked om ersättning för anordnande av skyddsrum är debemyndiganden som föreslås. Även om betalningsmedlen för materiel och skyddsrumi huvudsak är bundna av tidigare beställningar och besked bör det finnasutrymme för en minskning av anslaget Civilförsvar: Skyddsrum, som är ettförslagsanslag, i enlighet med motion 1177 (fp). Utgiftsramen för skyddsrumbör underutnyttjas i motsvarande mån. dels att utskottets hemställan (s.37) i moment 3 b bort ha följande lydelse: 3.beXräfiande Civilförsvar: Skyddsrum b. attriksdagen med anledning av budgetpropositionen, med bifall till motion1983/84:1177, yrkande 4, och med avslag på motion 1983/84:576, yrkande 4 d),för /85 anvisar ett förslagsanslag av . 6 Anslagsfrågor för det ekonomiska försvaret (punkt 17) omfördelning av vissa medel Per , , och (alla m)anser dels att den del av utskottetsanförande som på s. 42 börjar "Utskottet har" och slutar "böravslås" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion 1896(m) att de behov av medel som regeringen anmäler under anslagetBeredskapslagring och industriella åtgärder så långt möjligt bör tillgodosesgenom utnyttjande av andra medel än anslagsmedel. I första hand bör utnyttjasmedel som frigörs genom försäljning av beredskapslagrade produkter. Härigenomtorde bli möjligt att minska förbrukningen av anslagsmedel med betydandebelopp. På liknande sätt bör regeringen kunna minska medelsförbrukningen underkommande budgetår. Möjligheterna att omfördela medel på det sätt som utskottetförordar och den minskning av förbrukningen av anslagsmedel som ter sig möjligunder /85 bör regeringen redovisa för ibudgetproposifionen 1985. Vad utskottet nu har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan (s.43) i moment 3 a bort ha följande lydelse: a. attriksdagen med anledning av motion 1896, yrkande 7, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört om minskad medelsförbrukningunder anslaget. FöU 1983/84:15 52 1Vissa frågor rörande det militära försvaret m. m. (punkt 6) den värnpliktigescivila utbildning som grund för värnpliktsutbildning avEric Hägelmark (fp). Värnpliktsutbildningenskall ge kunskaper och färdigheter för en krigsplacering. Den värnpliktige bördärför inte utbildas än som behövs för att han skall klara sinakrigsuppgifter. Det skulle enligt min mening vara möjligt att förkortautbildningstiden för vissa värnpliktiga om man i större utsträckning än som nusker tog till vara civil utbildning och civila färdigheter i utbildningen tillden värnpliktiges krigsuppgift. Med hänsyn härtill anser jag det vara angelägetatt värnpliktsutbildningskommittén ingående behandlar denna fråga. 2Vissa frågor rörande det militära försvaret m. m. (punkt 6) försvarsinformationtill tjänstgörande värnpliktiga avGöthe (). Imotion 1983/84: 770 framhålls betydelsen av försvarsupplysning till devärnpliktiga under såväl grundutbildning som repetitionsövningar. Utskottetdelar denna uppfattning och skriver att försvarsupplysningen bör genomföras pådet sätt och i den omfattning som föreskrivs i försvarshandboken (EFS 1983:35). Där anges att "för teoretisk försvarsupplysning undergrundutbildningen avdelas mellan 12 och beroende på värnpliktskategori.Under repetifionsutbildningen skall anordnas försvarsupplysning under 2timmar." Imotionen konstateras emellertid att brister föreligger i genomförandet avförsvarsupplysningen vid en del förband. Sannolikt beror det på att en delförbandschefer fäster mindre vikt vid försvarsupplysningen. Detta är enligt minmening oacceptabelt. Den värnpliktige skall ha rätt till försvarsupplysning iåtminstone den omfattning som anges i försvarshandboken. En grundförutsättning för en nations förmåga att försvarasig mot en angnpare är dels ett starkt försvar, dels en stark försvarsvilja hosmedborgarna. Försvarsviljan kan även vara avgörande för uppbyggnaden av ettstarkt försvar med tanke på politikernas känslighet för opinioner i en ellerannan riktning. Iett land som vårt där försvaret bygger på allmän värnplikt är det naturligtvissärskilt angeläget att det finns en stark och utbredd försvarsvilja hos devärnpliktiga. F. n. kan vi glädja oss åt att så är fallet. Den f. n. starkaförsvarsviljan måste emellertid befästas och om möjligt FöU1983/84:15 53 ytterligare stärkas genom kontinuerlig försvarsupplysning,inte minst bland de värnpliktiga. Det är av största betydelse att varjevärnpliktig får en klar bakgrund till sin militära utbildning, dvs. densäkerhetspolitiska situationen för vårt lands vidkommande samt kännedom om demål som i enighet satt upp för att vidmakthålla vårt lands nationellaoberoende och handlingsfrihet. Fred, frihet och försvar Den försvarsupplysning som skallges måste klargöra det givna sambandet mellan fred, frihet och försvar. Utanförsvar kan vårt land inte trygga vår frihet. är friheten enförutsättning för fred. Vårt försvar har i första hand en fredsbevarandeuppgift. Den värnpliktige skall, med andra ord, få ingående ochheltäckande svar på frågan varför han gör sin värnplikt, varför vi har denallmänna värnplikten och varför den är så viktig att fullgöra. För den värnpliktige är det också av största betydelse attfå kännedom om den miljö som kommer att omge honom i en krigssituation ochvilka krav som kommer att ställas på honom i ett sådant läge. Med tanke på allt detta är det naturligtvis mycketbeklagligt att brister föreligger i fråga om genomförandet avförsvarsupplysningen till de värnpliktiga. Detta har klart och tydligtframkommit - bl. a. vid föredragningar i försvarsutskottet med anledning avmotionen. Långt ifrån alla förband följer givna anvisningar, och försummarsåledes de direktiv som ges i försvarshandboken. Utskottet nöjer sig dock med attförutsätta att utbildningsansvariga chefer delar den uppfattning som såvälmotionärerna som utskottet ger till känna om de värnpliktigas behov och rätttill försvarsupplysning. Och med den utgångspunkten räknar utskottet med attförbättringar sker där brister föreligger. Utskottet räknar också med att särskildautbildningsinsatser kommer till stånd för att ge befälet tillräckliga kunskaperför att kunna ge den information som krävs. Mot den bakgrunden anser utskottetatt det inte finns tillräcklig anledning att nu uttalar sig i dessafrågor. Med hänsyn härtill beklagar jag att utskottet inte kunnatenas om att föreslå ett tillkännagivande om angelägenheten av försvarsupplysningoch att sådana åtgärder vidtas att varje värnplikUg får den försvarsupplysningsom han har rätt till enligt givna direktiv, dvs. om ett uttalande i enlighetmed motionens hemställan. Jag anser nämligen attförsvarsutskottet inte fått garantier för att förbättringar sker på de förbanddär brister föreligger i försvarsupplysningen. Det 5 1983/84. FöU1983/84:15 54 synes mig heller inte föreligga tillräckliga planer på dennämnda utbildningen för befäl. Det är gott och väl att de som utbildas tillofficerare får nödvändig utbildning för att kunna genomföraförsvarsupplysningen. Även de som redan är i aktiv tjänst måste emellertidtillförsäkras motsvarande utbildning. Och i det avseendet har utskottet, enligtmin mening, inte fått tillfredsställande besked från vare sigförsvarsdepartementet eller militärledningen. Ingen möda bör lämnas ospard för att ge varje värnpliktigklarläggande information om betydelsen av värnplikten och det givna sambandetmellan fred, frihet och försvar. 3 Anslagsfrågor för övrigt totalförsvar (punkt 19) personalförstärkningar vid civilbefälhavarkanslierna (m, c, fp) av Per (), i (c), (), (), (), () och (fp). I samband med försvarsbeslut underströk utskottetvärdet av en betydande utbyggnad av personalresurserna vidcivilbefälhavarkanslierna (FöU 1981/82: 18 s. 161-168). Under budgetåret1982/83 tillfördes ifrågavarande kanslier tre tjänster. I budgetpropositionen1983 ansåg föredragande statsrådet att en viss förstärkning avcivilbefälhavarkanslierna behövdes även under /84. I den månmedel kunde frigöras från andra anslag borde de få användas för detta ändamål.Vid behandlingen i försvarsutskottet reserverade sig de borgerliga partiernasföreträdare i utskottet. De ansåg att den förstärkning för /84som föredragande statsrådet uttalade sig om borde som slutligt riktmärke hadet totala behov som utskottet hade konstaterat och innefatta minst lika månganya tjänster som hade tillförts kanslierna /83. Vi kan nukonstatera att en sådan förstärkning också har kommit stånd. Civilbefälhavarna har mycket betydelsefulla uppgifter ikrig. I fred krävs att de svarar för en omfattande planering och storautbildningsinsatser. Vi anser det därför angeläget att det av utskottet angivnamålet får vara riktmärke även vid prövningen av den fortsatta utbyggnaden avpersonalresurserna vid civilbefälhavarkanslierna. Enligt vår mening ärpersonalförstärkningar av minst denna omfattning nödvändiga för att göra detmöjligt för civilbefälhavarna att fullgöra sina viktiga uppgifter. 1983/84:489 av (vpk) vari yrkas attriksdagen hos 6:4 c regeringen hemställer om åtgärder för att motverkamilitaristiska tendenser, som de i motionen angivna, vid svenska militäraförband och skolor. 1983/84:576 av m.