bet · G701BoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — Föredragande statsrådets motiv för att inteansluta sig till utredningens förslag och för att inte göra någon förändring avbruksvärdesysternet i nu berört hänseende är dels att remissinstanserna, bl.a. bostadsdomstolen, tagit avstånd från förslaget, dels att ställning nyligentagits till frågan i samband med att förslag lagts om ändring av hyresvärdensunderhållsskyldighet enligt, 15 § hyreslagen (prop. 1982/ 83:146 s. 6-7) ochdärvid inte ansetts böra föranleda någon justering av bruksvärdereglerna.Föredragande statsrådet anförde i det sammanhanget: Att hyresgästerna kan ta över ansvaret för detifrågavarande underhållet kan medföra vissa praktiska svårigheter när detgäller ätt bestämma hyran enligt bruksvärdesystemet (se 12 kap. 48 § JB samtSOU 1981:77 s. 176-178). F. n. skall ju hyresvärden svara för målning ochtapetsering i en vanlig hyreslägenhet. Förslaget medför att man påhyresmarknaden kommer att få vissa lägenheter där hyresgästen helt eller delvissvarar för målning och tapetsering och andra där hyresvärden svarar för detta.Därigenom kommer BoU1983/84:29 11 jämförelsemöjligheterna vid bruksvärdeprövningen i vissmån att begränsas och försvåras. Svårigheterna ur bruksvärdesynpunkt torde dockinte bli alltför stora. Redan nu beaktas såledesen lägenhetsreparationsstandard vid en bruksvärdejämförelse. Underhållsarbeten i enlägenhet som bekostats av hyresgästen får därvid tillgodoräknas hyresvärdenendast om särskilda skäl föreligger (se 12 kap. 48 § andra stycket andrameningen JB). Vid behandlingen av propositionengjorde bostadsutskottet inget uttalande med avseende på reformens inverkan påbruksvärdesystemet. På utskottets initiativ beslöt dock om enutvärdering av erfarenheterna av den föreslagna ändringen i reglerna omhyresvärdens underhållsskyldighet. Lagen begränsades också t tiden till attgälla (BoU 1983/84:5, SFS 1983:899). En sådan utvärderinghar inletts (se avsnitt 3.16). I motion 2768 (s) yrkande 1 föreslås att bruksvärderingenskall ske i enlighet med hyresrättsutredningens författningsförslag. Skillnaderi förmåner såsom ändrad servicenivå, tillgång till fritidsverksamhet ochgemensamhetslokaler skulle därigenom beaktas särskilt vid hyressättningen.Enligt motionärerna skulle det härigenom skapas utrymme för att sätta hyranlägre för en hyresgäst som vårdar sin lägenhet väl och därför inte behöver fåden reparerad utan att hyresgästen själv för den skull behöver ha bekostatnågot underhåll. Vidare skulle enligt motionärerna jämförelseprövningen blimindre vidsträckt än . Förutsättningen för att lägenheterna skall ansesUkvärdiga bör vara att de inte bara i grova drag motsvarar varandra. Hyresrättsutredningensförslag föreslås genomfört även i motion 2771 (fp) yrkande 4. Utskottet ansluter sig till bedömningen i propositionenatt det i det aktuella avseendet inte nu kan anses föreligga tillräckliga skälför en ändring av bruksvärdebegreppets innebörd. Det påpekades redan avhyresrättsutredningen att även enligt utredningens förslag skulle jämförelsermånga gånger komma att ske mellan lägenheter som är likvärdiga i fråga omförmåner och att någon särskild värdering av förmånerna då inte behövde ske.Även i de fall det föreligger en skillnad i fråga om förmåner kan denna beaktasinom ramen för den nu rådande ordningen för bruksvärdering. Ytterligaresynpunkter i ärendet kan väntas när resultatet av den inleddautvärderingen av de nya reglerna om hyresvärdens underhållsskyldighetavslutats. Utskottet avstyrker mot bakgrund av vad som har anförtsmotionerna 2768 (s) yrkande 1 och 2771 (fp) yrkande 4. Nuvarande ordning förbruksvärdering innebär att ett fordrat hyresbelopp är att anse som oskäligt omdet är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdetär likvärdiga. Det finns med andra ord en viss marginal för att godta hyror somär något högre än bruksvärdet. BoU1983/84:29 12 hyresrättsutredningen som regeringen har - vid övervägandeav om ordet påtagligt skall helt utgå eller bytas ut mot det tidigare användaordet väsentligt - föreslagit att nuvarande ordning behålls. I propositionen hänvisas till skäl som angavs när dennuvarande ordningen infördes, nämligen att det kan behövas ett utrymme förhyreshöjningar utöver den nivå som kan konstateras vid jämförelseprövningen menatt detta utrymme inte borde vara så stort som det tidigare användaväsentiighetsrek-visitet medgav (prop. 1974:150 s. 473). Dessa argument anserföredragande statsrådet alltjämt bärande. Påtaglighetsrekvisitet är enligt hansmening ett tillräckligt flexibelt instrument vid jämförelseprövningen. Påtaglighetsrekvisitet bör avskaffas enligt krav somframförs i motionerna 1982/83:668 (vpk) yrkande 1 och 1983/84:2769 (vpk)yrkande 3. En sådan förändring av regeln - som skulle innebära att hyran inteär att anse som skälig om den är högre än hyran för likvärdiga lägenheter -skulle, enligt motionärerna, förhindra att bruksvärdemetoden medverkar tillständiga hyreshöjningar. Frågan om påtaglighetsrekvisitet har vid flera tillfällenmed anledning av motioner behandlats av civilutskottet. Utskottet har därvidavstyrkt motionerna och anslutit sig till uppfattningen att den nuvarandeordningen bör bestå. finner inte anledning ändra sinuppfattning och ansluter sig till ställningstagandet i propositionen. En fördelmed den flexibilitet som även enligt utskottets mening påtaglighetsrekvisitetger utrymme för, torde tvärtemot motionärernas uppfattning vara att det skapasutrymme för bestående förhandlingsöverenskommelser ochdärigenom för en relativt lugn hyresutveckling. Utskottet avstyrker därförmotionerna 668 (vpk) yrkande 1 och 2769 (vpk) yrkande 3. 3.2.7 Jämförelseprövningen m. m. 1 propositionen föreslås i enlighetmed hyresrättsutredningens förslag att de allmännyttiga företagens prisledandefunktion behålls men att den särskilda s. k. bristortsregeln slopas. Vidareföreslås - också i enlighet med utredningens förslag - att bruksvärderegelnkompletteras med en bestämmelse som innebär att om en jämförelse inte kan skemed lägenheter på orten, får i stället beaktas hyran för lägenheter på en annanort med jämförbart hyresläge och i övrigt likartade förhållanden påhyresmarknaden. Även regeln om att ombyggnads-, ändrings- ellerunderhållsarbete, eller en åtgärd av därmed jämförlig betydelse som harbekostats av en hyresgäst, får påverka hyran endast om särskilda skälföreligger, föreslås ändrad i syfte att förtydliga att sådana åtgärder endastundantagsvis får påverka hyran. Utskottet ansluter sig till de bedömningar som redovisas ipropositionen beträffande de allmännyttiga bostadsföretagens prisledandefunktion, brist-ortsregelns avskaffande och hänsynstagande endast undantagsvistill åtgår- BoU1983/84:29 13 der som bekostats av hyresgäster. Utskottet tillstyrkeralltså propositionsförslaget i dessa delar. I några motioner aktualiseras bruksvärdesystemet frånvissa speciella utgångspunkter. Det gäller bl. a. motionerna 2113 (fp) och 2771(fp). I den senare motionen, yrkande 3, begärs att uttalar att en meraktiv användning av lägesfaktorn bör ske i enlighet med vad som anförs imotionen. Tanken är att det högre hyresläget i städernas centrala delar jämförtmed förorterna bör slå igenom i hyressättningen så att de boendes preferenseravspeglas bättre. I den förra motionen, yrkande 9, begärs att riksdagenpreciserar hyreslagen så att ersättning för boinflytande och fritidsverksamhet,som kommer en organisation av hyresgäster till del, inte skall anses som hyra.Motionärerna hänvisar till att det enligt utgångspunkterna vid införande avbruksvärdesystemet var endast självkostnaderna för de allmännyttigabostadsföretagen som skulle tas ut som hyra. Att betrakta ersättningar tillhyresgästföreningar som sådana självkostnader är enligt motionärerna orimligt.De allmännyttiga företagen har heller ingen rätt att ta ut ersättningaravseende annat än hyra. I motion 1982/83:668 (vpk) yrkande 2 begärs ett riksdagenstillkännagivande att de hyresrabatter som kan komma att utgå tillallmännyttiga bostadsföretag skall kunna påverka bruksvårdeshyrorna då detgäller s.k. jämförelsehyror. I motionen hänvisas till att det närhyresrabatterna infördes uttalades att dessa inte skulle få påverkabruksvärdeshyrorna utan räknas bort från jämförelsehyrorna (prop. 1982/83:50,bil. Enligt motionärerna borde man tvärtom ta till vara den möjlighet somhär öppnar sig att försämra resultatet av privat fastighetsförvaltning ochförhindra nya hyreshöjningar. De i motion 2113 (fp) yrkande 9 aktualiseradeersättningarna för fritidsverksamhet och boinflytande som betalas ut av deallmännyttiga företagen till följd av förhandlingsöverenskommelser, kommerenligt utskottets uppfattning hela hyresgästkollektivet till godo. Det ärdärför naturligt att se ersättningarna som en del av kostnaden för bostaden. Ivad mån denna kostnad mer generellt skall beaktas vid hyresförhandlingarna ären uppgift främst för förhandlingsparterna att avgöra. Utskottet finner inteskäl att nu ta något initiativ i frågan. Förslaget i motion 2771 (fp) yrkande 3 att bostädernasläge skall inverka i högre grad än nu är fallet på hyrorna, finner utskottetstrida mot bärande principer i bruksvärdesystemet. Tanken bakom detta system äratt motverka hyreshöjningar som i en bristsituation framstår som integodtagbara från samhällets synpunkt. Det år med andra ord inte efterfrågan somskall styra hyressättningen på det sätt som synes förespegla motionärerna.Motionärerna synes utgå från ett synsätt till förmån för ett mermarknadsanpassat system för hyressättning. Utskottet har tidigare avstyrktmotioner med denna inriktning. Grundvalen för bruksvärdesystemet bör alltjämtvara att en efterfrågan inte driver upp hyrorna utan att dessa i principbestäms av kostnadsutvecklingen inom de allmännyttiga företagen. BoU1983/84:29 14 (fp) yrkande 3 avstyrks med hänvisning till det anförda. Beträffande förslaget i motion 1982/83:668 (vpk) yrkande 2om hyresrabatterna hänvisar utskottet till det ställningstagande som gjordes iproposition 1982/83:50 bil. 1 och som då vann stöd i civilutskottetsbetänkande (CU 1982/83:8 s. 4) och av . Det skulle inverkasnedvridande på systemet, om de temporära och riktade hyresrabatterna tillätssänka bruksvärdet. Motion 1982/83:668 (vpk) yrkande 2 avstyrks alltså. Bruksvärdesystemet gäller intelokaler. Lokalhyresgästerna har emellertid ett s. k. indirekt besittningsskydd,vilket innebär att hyresgästen visserligen måste flytta när hans hyrestid gårut, men att han har rätt till ersättning, bl. a. om den hyra som hyresvärdenfordrar för en förlängning av hyresförhållandet inte är skälig. Villhyresgästen ha ersättning, skall han från uppsägningen begäramedling hos hyresnämnden. kan i vissa fall ge uppskov medavflyttningen. Tvist om ersättningens storlek avgörs av fastighetsdomstol. Frågan om hyressättningsprinciperna för lokaler haraktualiserats i . beslöt att med anledning avmotionsyrkanden hos regeringen begära en utvärdering av lokalhyresutvecklingensom grund för ytteriigare bedömningar (CU 1981/82:23 s. 6). Frågan har - innan propositionen förelades -föranlett ytterligare motionsyrkanden. I motion 1982/83:1632 (c) yrkande 8begärs utredning beträffande bl. a. lokalhyresgästers ställning. Fråganaktualiseras också i motion 1982/83:2099 (fp), där dock utan direkt yrkande.Begäran om utredning framställs i motion 1983/84:719 (s) och i motion 1055(vpk). I den sistnämnda motionen anförs att våldsamt uppskruvade lokalhyror ochutslagning av hantverkare, småbutiker och småkontorsföretag i ett betydandeantal fall är en följd av den nuvarande ordningen. Lokalhyresfrågan återkommeri flera andra motioner, bl. a. motion 1059 (s). Där hänvisas till den avstatens pris- och kartellnämnd gjorda utredningen. Butikshyror i Stockholm1978-1981. Utredningen refereras med bl. a. uppgifter om att hyran förbutikslokaler ökat dubbelt så mycket som för bostadslägenheteroch att lokalhyresökningen varit större än höjningen av konsumentprisindex. Detpåpekas att utredningen inte avser bl. a. kontorslokaler som utgör nästanhälften av lokalbeståndet i . I motion 1342 (c) sägs att drastiska och återkommandehyreshöjningar drabbar berörda företagare mycket hårt och innebär att viktigaservicefunktioner faller bort och att stadsmiljön utarmas. I motion 2417 (c)tecknas en liknande bakgrund och begärs en utvärdering av lagregleringen avförhållandet mellan hyresvärd och lokalhyresgäst mot bakgrund av utvecklingenpå hyresmarknaden. Ipropositionen föreslås ingen lagändring beträffande hyressättning eller BoU1983/84:29 15 besittningsskydd för lokaler. Föredragande statsrådet hänvisaremellertid till vissa av de ovan nämnda motionerna och förklarar sig haförståelse för den oro som många lokalhyresgäster känner införhyresutvecklingen. Av detta skäl aviseras att en utvärdering skall göras av hurdet nuvarande systemet med indirekt besittningsskydd har fungerat. Vidareuttalas att om förhållandena på lokalhyresmarknaden ger anledning till det börlagstiftningsfrågan tas upp på nytt. Man får då överväga övergång till någonform av direkt besittningsskydd som bl. a. förutsätter att lokalhyrorna ytterstkan bestämmas av hyresnämnden. Utskottet delar den oro som kommer till uttryck imotionerna. Utskottet hälsar därför med tillfredsställelse att en utvärderingnu kommer till stånd och vill understryka vikten av att denna blir mer omfattandeän gjorda undersökningar. Med de uttalanden om utvärderingen som görsi propositionen får motionsyrkandena anses i huvudsak ha blivit tillgodosedda.Motionerna 1982/83:1632 (c) yrkande 8 såvitt nu är i fråga och 1983/84:719(s), 1055 (vpk), 1059 (s), 1342 (c) och 2417 (c) avstyrks sålunda. 3.4 Förfarandet när förhandlingar har strandat föreslog attpartsorganisationerna på hyresmarknaden skulle få rätt att föra en tvistvidare till hyresnämnden när förhandlingar mellan organisationerna inte lettfram till en överenskommelse. Vid en sådan tvist skulle hyresgästernaföreträdas av den förhandlande organisationen och inte - som - uppträda somenskilda parter. beslut skulle få samma verkan som enförhandlingsöverenskommelse. Enskilda hyresgäster skulle få rätt att begäraändring av beslutet såvitt rör dem själva. Förslaget förs inte vidare i propositionen. Föredragandenhänvisar till att remissinstanserna varit oense och till att den nuvarandeordningen fungerat väl. Det skulle enligt honom finnas en uppenbar risk med denföreslagna ordningen för att tyngdpunkten skulle förskjutas från den friaförhandlingssituationen till den striktare myndighetsprövningen och medföra enoacceptabel försvagning av förhandlingssystemet. Det framhålls som viktigt attpressen på parterna att nå en förhandlingsuppgörelse inte minskar. De skäl somanfördes vid hyresförhandlingslagens tillkomst till stöd för den nuvarandeordningen är enligt föredragande statsrådets mening alltjämt i allt väsentligtbärande. Förslaget har samband med frågan om handläggning av s. k.massärenden i hyresnämnd och för vilka vissa ändrade handläggningsreglerföreslås i lagen om arrendenämnder och hyresnämnder. haröverlämnat propositionsförslaget i denna del till lagutskottet. I motion 2771 (fp) yrkande 5 begärs att regeringen skallframlägga förslag till bestämmelser om kollektiva tvister i enlighet medhyresrättsutredningens BoU1983/84:29 16 Som motiv anförs att hyresgäströrelsen och dessmedlemmar har ett verkligt övertag över fastighetsägaren genom att den senarekan förlora hyresintäkter om förhandUngarna drar ut . Det sägs attoppositionen inom hyresgäströrelsen kan driva en egen linje och masstrandaförhandlingar. Möjligheter för organisationerna att hänskjuta en tvist tillhyresnämnden skulle enligt motionärerna främja förhandlingsviljan. Utskottet gör samma bedömning som redovisas ipropositionen. Motion 2771 (fp) yrkande 5 avstyrks. 3.4.2 Från vilken tidpunkt skaU ett ändringsbeslut gälla? Nuvarande ordning innebär att närnågon förhandlingspart fört strandade hyresförhandlingar vidare till hyresnämndfår nämndens beslut om villkorsändring inte avse tiden före det månadsskiftesom inträffar närmast för ansökningen till nämndenom de ändrade villkoren. Om det av särskild anledning befinns skäligt fårnämnden dock förordna att beslut om hyra skall avse även tid (24 §hyresförhandlingslagen). Frågan har samband med hyreslagens motsvarandebestämmelser om tidpunkten för verkan av ändringsbeslut efter uppsägning avhyresavtalet (se avsnitt 3,9). föreslog att tiden skulle räknasfrån dagen då en part gjort framställning om viUkorsändringen hos motparten, Ipropositionen avvisas detta förslag. Föredragande statsrådet anför som skäl attdet är viktigt att retroaktiva hyror undviks så långt det är möjligt.Utredningens förslag skulle enligt föredraganden medföra en betydande risk försådana hyror. Utredningens förslag skulle vidare sannolikt minska hyresvärdensintresse av att träffa frivilliga uppgörelser, I propositionen föreslås att dennuvarande ordningen behålls med den ändringen att hyresnämnden får störremöjlighet än f. n, att bestämma en tidigare tidpunkt. Detta föreslås få ske närdet finns skäl till det. I motion2771 (fp godtas propositionsförslaget i nu berörd del, I motion 2770 (m) yrkande 2 begärs emellertid att hyresrättsutredningensförslag skall genomföras.Motionärerna anför att hyresvärden med gällande ordning är i ett faktisktförhandlingsunderläge eftersom hyresgästsidan saknar anledning att medverkatill en snabb uppgörelse. Att hyresvärden får ut skälig hyreshöjning först frånen tidpunkt än den då ny hyra normalt skulle utgå, kan medföraallvarliga ekonomiska påfrestningar. Hyresnämndsprövningen är vidare förenadmed administrativa besvär och kostnader för hyresvärden. Parterna bör göras merjämställda. Utskottet instämmer även i denna fråga i de övervägandensom görs i propositionen. Motion 2770 (m) yrkande 2 bör därför enligtutskottets mening avslås av . BoU1983/84:29 17 Det finns f. n. inga regler om hurman får tillgång till uppgifter om hyror m. m. som kan ha betydelse förhyresförhandlingar och bruksvärdeprövningar. Propositionen innehåller förslag(64 § hyreslagen) om att hyresnämnd enligt närmare angivna regler skall -eventuellt vid vite - få förelägga en hyresvärd som inte lämnar uppgifter somkan behövas vid en bruksvärdeprövning att göra detta. Motionsvis har inte framförts någon erinran motpropositionen i detta hänseende. Utskottettillstyrker förslaget i propositionen. 3.6 Andra hyresvillkor än hyran I konsekvens med vad som anförts omparternas principiella jämställdhet vid en tvist om hyrans storlek och ienlighet med hyresrättsutredningens förslag, föreslås i propositionen atthyresvärdens principiella företräde skall avskaffas även i frågor som rör andravillkor än hyran. I stället skall såväl hyresvärd som hyresgäst ha rätt att fånya villkor införda i hyresavtalet i den mån det är skäligt med hänsyn tillhyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senareinträffade förhåUanden och omständigheterna i övrigt. Hyrestiden skall varaobestämd, om inte bestämd hyrestid av särskild anledning är lämpligare (55 §tredje stycket hyreslagen). Med anledning av påpekande från underremissbehandlingen av utredningens betänkande om att bostadsföretag med ettstort antal hyresgäster skulle ställas inför stora administrativa problem omhyresgästerna skulle få den föreslagna möjligheten, uttalar föredragandestatsrådet att svårigheterna inte bör överdrivas och att den av påpekademöjligheten att göra bestämmelsen dispositiv kraftigt skulle minska dessvärde. Förslaget i propositionen kritiseras i motion 2770 (m)vari yrkas (3) att nuvarande ordning bibehålls. Det anförs bl. a. att förslagetger föga ledning för det fall att parternas yrkanden båda i och för sig ärskäliga, men oförenliga med varandra. Som exempel nämns förekommandeavtalstyper om att hyresgästerna skall dela på vissa göromål, t. ex.trappstädning. Om en hyresgäst vill bli befriad från villkoret kan det intebetraktas som oskäligt, men det kan inte heller hyresvärdens önskemål attvillkoret alltjämt skall gälla. Hyresvärdar med många hyresgäster skulle kommai en mycket besvärlig administrativ situation om ett större antal hyresgästerskulle utnyttja de möjligheter den föreslagna lagändringen ger. Den skulledärmed verka kostnadshöjande. Några olägenheter med nuvarande ordning har intepåvisats. 2, s. 108) har tillstyrkt bifall tillpropositionen och avstyrkt motionen. har därvid hänvisat till attmotsvarande jämställdhet mellan parterna råder enligtarrendelagstiftningen BoU1983/84:29 18 och att motionärernas farhågor om kostnadsökningar fåranses överdrivna. delar lagutskottets bedömning ochtillstyrker därför -med avstyrkande av det motstående yrkandet i motion 2770(m) yrkande 3 -bifall till propositionen. Propositionen innehåller inte någotförslag om skäligheten av sk. kopplade avtal, dvs. hyresavtal som är knutnatill avtal om andra nyttigheter, t. ex, biluppställningsplats eller rätten attanvända möbler. Däremot föreslås införande av en särskild bestämmelse om attett kopplat avtal om nyttigheter e,d. skall upphöra att gälla medhyresavtalet. Fråganberörs inte i några motioner. Utskottettillstyrker bifall till propositionsförslaget, 3.8 Bränsle- och va-klausuler samtenergisparåtgärder 1 propositionen föreslås att detnuvarande förbudet mot rörliga hyror (nuvarande 19 a § hyreslagen) utvidgastill att omfatta även s. k, bränsle- och va-klausuler. Förbudet mot rörligahyror föreslås dock inte gälla för lokaler och inte heller för bostadslägenheterom beräkningsgrunden för ersättningens storlek fastställs i enförhandlingsöverenskommelse eller genom beslut enligt hyresförhandlingslagen.Inte heller skall förbudet gälla om upplåtelsen avser lägenhet i ett en- ellertvåfamiljshus eller kostnaden för nyttigheten påförs efter individuell mätning,Sorn skäl för förbudet anförs främst att klausulerna i vissa fall gerhyresvärdarna en för hög kompensation och att klausulerna är svårbegripliga ochvarken stimulerar hyresvärdar eller hyresgäster till energibesparande åtgärder.Enligt föredragande statsrådet kan bl. a. bränslebesparande åtgärder reglerasinom förhandlingssystemet. I motion 1982/83:1103 (c) yrkande 2 begärs, med hänvisningtill motivering i motion 1982/83:1100, att uttalar att åtgärder börvidtas så att både fastighetsägare och boende får skälig nytta av den besparingsom uppkommer genom energisparåtgärder. Det framhålls att många hyresvärdar inte kan påräkna någon ekonomisk fördel av energisparåtgärder eller t. o.m. löper risk att inte få kapitalkostnaderna täckta. Eftersläpningen vad avserenergisparåtgärder är störst i flerfamiljshusen. Även hyresgästerna borde fåekonomisk fördel av åtgärderna. Principerna för hyressättning bör anpassas tilldetta. I motion 2770 (m) yrkande 5 förespråkas att nuvarandeordning bibehålls. Motionärerna anser att förslaget i propositionen medförminst lika stor risk för överkompensation som det nuvarande systemet. Denenskilde hyresgästens incitament att spara energi bortfaller om han inte harmöjlighet att följa sin egen förbrukning. Det föreslagna förbudet skulleförsvåra införandet av individuell mätning. BoU1983/84:29 19 I motion 2771 (fp) godtaspropositionsförslaget beträffande förbudet mot klausulerna. Motionärerna anseratt ytterligare initiativ måste tas för att främja utvecklingen mot individuellmätning och begär - yrkande 6 - att uttalar att systemet medindividuell mätning av uppvärmning, varmvatten m. m. bör komma till störreanvändning. Utskottet vill i denna fråga understryka vad som framhållsi propositionen om parternas frihet att i förhandlingsöverenskommelser regleraden ordning som anses böra gälla för att kompensera för en inte förutseddkostnadsutveckling avseende bränsle och va. Sådana överenskommelser får ansesvara ett smidigare instrument för reglering av hithörande frågor än nuvarandeklausuler. Utskottet delar alltså uppfattningen att dessa kan avvecklas.Yrkande 5 i motion 2770 (m) avstyrks. Vad beträffar de i motionerna (c) och (fp) aktualiseradefrågorna om nytta för hyresvärdar och hyresgäster av energisparande åtgärderresp.