bet · G701NU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Ett skäl till attdenna typ av värmepumpar undantogs från möjligheten att beviljas stöd var attde bedömdes vara så lönsamma att ytterligare stimulans ansågs obehövlig. Detbör återigen understrykas att avsaknaden av statligt stöd för den här aktuellatypen av värmepumpar inte innebär att sådana värmepumpar inte kommer att kunnainstalleras. Av vad utskottet här har anfört framgår att utskottet avstyrkermotion 1983/84:1313 (fp). , som är centralförvaltningsmyndighet för den statliga statistikproduktionen, publicerarmerparten av den svenska statistiken på energiområdet. Statens energiverkupprättar i enlighet med sin instruktion översikter och prognoser överenergianvändning, energiförsörjning och försörjningsmöjligheter. Uppgifter omutvecklingen på marknaderna för petroleumprodukter och vissa andra energislagpubliceras löpande av statens pris- och kartellnämnd. Centerpartietbegär i motion 1983/84:911 att hos regeringen skall hemställa ominitiativ i syfte att förbättra statistik och information omenergianvändningens omfattning och utveckling i enlighet med vad som förordas imotionen. NU1983/84:30 41 Väsentligt är, anför motionärerna,att energistatistiken är enhetlig och begriplig. bör, menarde, ges i uppdrag att fullfölja den energiinformation som energisparkommitténtidigare publicerade. Detta bör ske med syfte att en mera tillgängligenergistatistik än f. n. skall komma till stånd. Den verkliga energianvändningen är, sägs det vidare,större än vad statistiken utvisar. "Den 'gratisenergi' som vi t. ex.utnyttjar till värmepumpar redovisas inte i statistiken." Detta kan,säger motionärerna, få effekter om vi skulle tvingas att återgåtill en ökad andel bränslebaserad uppvärmning. Av den redogörelsen (s. 20 f.) framgår att detinom och statens energiverk pågår ett arbete i syfteatt göra energistatistiken enhetligare och bättre anpassad till avnämarnasönskemål. , som bl. a. har övertagit energisparkommitténs funktion,har för avsikt att lämna regelbundna rapporter om energianvändningens utvecklingoch omfattning i olika samhällssektorer. I redogörelsen har ocksä fästsuppmärksamheten på hur frågan om energistatistiken berördes vid 1981 årsenergipolitiska beslut liksom av statistikutredningen i betänkandet (SOU 1983:17)Framtida statiig statistik. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget med en välfungerande statistikproduktion på energiområdet, anpassad till avnämarnasbehov. Utskottet räknar med att det arbete som bedrivs på myndighetsnivå meddetta syfte skall kunna leda fram till önskvärt resultat. Med hänsyn härtillanser utskottet inte att det finns skäl för en sådan framställning tillregeringen som begärs i motion 1983/84:911 (c). Denna avstyrks således iifrågavarande del. I motion 1983/84:911 framförs ocksåönskemål om att hos regeringen skall begära en noggrann redovisningav de ekonomiska förhållandena för de fonder som finansieras med avgifter påolja, kol, kärnkraft och bensin. Budgetpropositionen ger, anför motionärerna, inte underlagför några säkra beräkningar av intäkter och kostnader för t. ex.oljeersättningsfonden, energiforskningsfonden och kol miljöfonden. Sammasvårigheter sägs föreligga vid bedömningen av kvarstående medel avseendeenergiupphandlingsdelegationen och och 1984 årsinvesteringsprogram. Vid behandlingen av regeringensförslag om stöd för oljeersättning och investeringar inom oljeområdet (prop.1983/84:62, NU 1983/84:9, rskr 1983/84:124) begärdes i en motion fräncenterpartiet en fullständig redovisning av i vilken omfattning förslagen ipropositionen var statsfinansiellt motiverade. Dåvarande statssekreteraren för energifrågor iindustridepartementet lämnade under ärendets beredning införutskottet upplysningar om vilka inkomstförstärkningar som de då föreslagnaavgifterna beräknades ge och om kostnaderna för de aktuella stödåtgärderna. NU 1983/84:30 42 Utskottet sade sig (s. 7) utgå ifrån att regeringeni sina förslag till skulle presentera ett så fullständigtbeslutsunderlag som måste krävas för stäUningstagande. Ipropositionen angavs inte de inkomstförstärkningar som var att räkna med pågrund av föreslagna avgiftshöjningar och nya avgifter. Sä hade för övrigt inteheller gjorts i tidigare likartade propositioner, såsom när det var fräga ominförande av den särskilda avgiften för oljeprodukter och sedermera höjning avdenna. Utskottet anförde fortsättningsvis följande: Att beräknade inkomster och de förutsättningar somgäller för beräkningarna anges har onekligen intresse i sammanhanget.Utskottet är dock medvetet om att exakta beräkningar av såväl inkomster somutgifter i det nu aktuella fallet är förenade med betydande svårigheter,eftersom en rad antaganden måste göras bl. a. om förbrukningen av olika slagsenergi och om efterfrågan på de föreslagna stödåtgärderna.- Med hänsyn till de kompletterande uppgifter somhade lämnats under ärendets beredning ansåg utskottet att det inte fannsanledning för att hos regeringen begära någon sädan redovisning somföreslogs i motionen, vilken således avstyrktes. En reservation fråncenterpartiets och fönnrädare i utskottet gick ut på attregeringen i lämpligt sammanhang borde återkomma med en fullständig redovisningav i vilken omfattning de pålagor som föreslogs i propositionen varstatsfinansiellt motiverade. Ibetänkandet NU 1983/84:9 angav utskottet i en sammanställning (s. 22) vilkamedel som då återstod av anslagna medel för stöd till torveldadeförbränningsanläggningar, distributionsanläggningar för fjärrvärme ochupphandling inom energiområdet. Här angavs ocksä. sedan vissa kompletteringarhade lämnats från , vilka anspråk på medel som återstod. Avföljande sammanställning framgår hur stora de nu gällande avgifterna föroljeprodukter, bensin och kol samt elektricitet från kärnkraftverk är och hurintäkterna därav fördelas på ändamål. Avgifterna gäller frän den 1 januari1984. Olja kr./m' Bensin öre/1. Kol kr./ton Kärnkraftsel öre/kWh 54 12 33 10 9 har vidare, efter förslag av regeringen,i syfte att förbättra överblicken över finansieringssystemet beslutat attinkomsterna från de särskilda avgifterna först tillförs resp. fond och däreftersuccessivt tillförs NU 1983/84:30 43 inkomsttiteln1431 Särskild avgift för oljeprodukter m.m. på statsbudgeten (prop. 1983/84:62,NU 1983/84:9, rskr 1983/84:124). Inkomster svarande mot den del av avgiften påolja som skall tillföras åtgärder mot försurning förs till inkomsttiteln 1435Särskild avgift för åtgärder mot försurningen. Den del av inkomsterna somsvarar mot avgiften för kolmiljöfonden redovisas även fortsättningsvis utanförstatsbudgeten. Fr.o.m. tas stödet för oljeersättandeåtgärder samt för investeringar inom energiområdet upp på statsbudgeten. Iårets budgetproposition (prop. 1983/84:100 s. 5) beräknas för nästa budgetår påinkomsttiteln 1431 Särskild avgift för oljeprodukter m. m. ett belopp om1395000000 kr. Härutöver framgår av budgetpropositionen (bil. 14 s. 90) attstatens energiverk räknar med att kolmiljöfonden under innevarande budgetårkommer att tillföras ca 150 milj. kr. I proposition 1983/84:158 om vissakolfrågor anges (s. 10) att det beräknas infiyta drygt 100milj. till kolmiljöfonden genom den särskilda avgiften föroljeprodukter. Iproposition 1983/84:110 om vissa oljefrågor (s. 37) anges i ett diagramutbetalningar frän och behållning i oljeprospekteringsfonden under perioden1981-1983. Utskottetkan med hänvisning till den här lämnade redogörelsen konstatera att regeringeni olika sammanhang har vidtagit ätgärder i syfte att förbättra överblicken överde nu aktuella finansieringsformerna inom energiområdet. Som utskottetpåpekade är det förenat med betydande svårigheter att iförväg utföra exakta beräkningar av såväl inkomster som utgifter förifrågavarande avgifter och stöd, eftersom beräkningarna nödvändigtvis måstebygga på en rad antaganden. Inte desto mindre har det visat sig att sådanauppgifter har ett klart intresse liksom uppgifter om de i efterhandkonstaterade inkomsterna och utgifterna. Utskottet förutsätter därför attregeringen i lämpligt sammanhang ger en samlad redovisning av de här nämndaförhållandena. Avvad här har sagts framgår att det aktuella yrkandet i motion 1983/ 84:911 (c)till väsentlig del är tillgodosett. Något särskilt uttalande av idetta ämne finner utskottet därför inte erforderligt. Utskottet avstyrker följaktligenmotionen i här behandlad del. Vattenkraften beräknas ha svarat för knappt60% av den totala produktionen av elektrisk energi i . Pågrundval av bl. a. förslag i vattenkraftberedningens betänkande (SOU 1983:45)Vattenkraft lägger regeringen i proposition 1983/84:160 fram förslag till enplan för utbyggnad av vattenkraften till . Propositionen har hänvisatstill bostadsutskottet. NU 1983/84:30 44 dettautskott över propositionen jämte motioner (NU 1983/84: 10 y). 1 detta avsnittbehandlas två motioner om statens vattenfallsverks organisation och fyrayrkanden om avgifter på vattenkraft. kommunisterna begär i motion1983/84:861 en förändring av statens vattenfallsverks organisation. I motionenifrågasätts bl.a. vattenfallsverkets satsningar på strategisk planering,opinionsbildande informationsverksamhet, utvecklingsverksamhet och engagemangi den kommunala energiplaneringen. Motionärerna förordar en nedtrappning avvattenfallsverkets verksamhet inom de nämnda områdena. Motion1983/84:1310 (c) går ut på en uppdelning av statens vattenfallsverksverksamhet. a. sägs att de områden av verksamheten som rör inhemskabränslen, värmepumpsteknik och solenergi borde gä att avgränsa och göra tillfristående verksarnheter. Riksdagenbeslöt om en ny organisation för (prop.1981/82:125, NU 1981/82:53. rskr 1981/82:405). Syftet med omorganisationen varatt anpassa verksamheten till de nya kr-av som 1980-talets energipolitik skullekomma att ställa. Inriktningen av verksamheten har förändrats mot ökadeinsatser inom värmeförsörjningen och på forskning och utveckling, särskilt medavseende på förnybara och inhemska energikällor. En ökad decentralisering avverket förväntades leda till intensifierat samarbete med kommuner och andraregionala och lokala organ. Regeringen fick också medgivande attansvara för att en nödvändig anpassning till ändrade energipolitiskaförutsättningar kontinuerligt sker inom verket. Den nya organisationen gällerfr. o. m. den . behandlade två motionsyrkanden (m; vpk) omvattenfallsverkets organisation (NU 1982/83:33 s. 48) sade sig utskottet finnaden genomförda omorganisationen av verket ändamålsenlig och väl ägnad att geförutsättningar för en verksamhet anpassad energipolitiskakrav. Utskottet erinrade om att det ankommer på regeringen att kontinueriigtfölja verksamheten inom vattenfallsverket. Mot denna bakgrund räknade utskottetmed att en anpassning till ändrade energipolitiska förutsättningar successivtsker inom verket. Någon annan översyn av verkets organisation eller uppgifterpå det energipolitiska området än den som på detta sätt kontinuerligt äger rumfann utskottet inte då motiverad. Utskottet avstyrkte därför de bådamotionsyrkandena. Reservationer förelåg från såväl moderata samlingspartietssom kommunisternas företrädare i utskottet. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Utskottethar också behandlat ett yrkande i motion 1983/84:851 (m) omprivatisering av statliga företag, vilket avsåg bl, a. (NU 1983/84:23 s. 12). Utskottet avstyrkte detta yrkande med reservation av deborgerliga ledamöterna. NU1983/84:30 45 Utskottet har alltjämt sammauppfattning i detta ämne. Den av beslutade omorganisationen avvattenfallsverket finner utskottet sålunda vara ändamålsenlig. Genom denna gesvattenfallsverket möjligheter att effektivt utnyttja tillgängliga produktions-och distributionsanläggningar samt att aktivt verka för en minskadoljeanvändning och en ökad användning av inhemska energikällor inom såväl el-som värmeförsörjningen. En ökad decentralisering av verket förväntas leda tillintensifierat samarbete med kommuner och andra lokala och regionala organ.Vidare har som nämnts regeringen ansvar för att en nödvändig anpassning tilländrade energipolitiska förutsättningar kontinuerligt sker inom verket. Någraändrade riktlinjer i detta avseende anser utskottet inte vara befogade. Av vadhär har anförts framgår att utskottet inte ställer sig bakom de krav påförändringar i vattenfallsverkets organisation som framförs i motionerna1983/84:861 (vpk) och 1983/84: 1310 (c). Dessa avstyrks sålunda. Fr. o. m. den utgåren särskild skatt på elkraft som produceras i vattenkraftverk (prop.1982/83:50, SkU 1982/83:50, rskr 1982/ 83: 106). Skatten utgår för elkraft somframställs inom landet i vattenkraftverk med en installerad generatoreffekt avminst 1 500 kW. Den är per kWh om anläggningen har tagits i drift före år1973 och per kWh om anläggningen har tagits i drift under åren 1973-1977.Kraft som produceras i nyare anläggningar beskattas inte. I motion 1983/84:911 föreslås att riksdagenskall besluta om införande av en avgift med I öre per kWh för importeradvattenkraft. Detta bör enligt motionärerna ske för att den värdefulla tillgångsom den inhemska vattenkraften utgör skall kunna tillvaratas på bästa sätt. Motion 1983/84: 856 (vpk) innehåller krav på en höjning avden nuvarande produktionsavgiften på äldre vattenkraftverk lill per kWh.Samtidigt begärs förslag frän regeringen om en beskattning av importerad elenergisom motsvarar den föreslagna höjningen, dvs. Ytterligare ett förslag i motionen är att hosregeringen skall hemställa om förslag till dels regionala fonder, dels dessafonders administration, dels fondstyrelsernas sammansättning i enlighet medvad som anförs i motionen. Enligt motionärerna bör delar av den föreslagna produktionsavgiftenåtergå till de regioner där de berörda vattenkraftverken finns. De regionalafonderna skulle inrättas för administration av produktionsavgifterna.Styrelserna skulle tillsättas regionalt. Det är, anför motionärerna, viktigtatt de stora löntagarorganisationerna tillförsäkras ett starkt inflytande ifonderna. Först tar utskottet upp förslagen i motion 1983/84:856(vpk) om en höjning av den särskilda skatten på elkraft som produceras i äldrevattenkraftverk och om regionala fonder för förvaltning av skattemedlen. Riksdagenhar tidigare avslagit motionsyrkanden från sam- NU 1983/84:30 46 maparti med ungefär samma innebörd. anförde skatteutskottet (SkU1981/82: 30 s. 10) att borde avvakta regeringens ställningstagandetill energiskattekommitténs modeller för ett ingripande mot övervinster iäldre vattenkraftverk. Sedermera har, som nämnts, beslutat om ensärskild skatt på elektrisk kraft producerad i äldre vattenkraftverk.Utskottet finner inte anledning för att på grundval av motion1983/84:856 (vpk) hemställa hos regeringen om förslag till någon ändring av dennu gällande skatten eller till sådana fonder som föreslås i motionen. Dennaavstyrks följaktligen i här aktuell del. Förslagenom en avgift på importerad vattenkraft får ses mot bakgmnd av att en viss mängdelkraft har importerats från som vatten harspillts förbi turbinerna i svenska vattenkraftverk. Enligt ett svar (RD1983/84:8 s. 16) på frågor (1983/84:34 och 1983/84:44) om ändrade bestämmelserom beskattning av elenergi som finansminister lämnade ioktober 1983 hade elektrisk kraft importerats från Norgesamtidigt som vatten spillts förbi turbinerna. Styrelsenför Kraftindustrins samarbetsorgan för sam-körning med har i december1983 beslutat om ett tillägg till gällande regler för sin verksamhet. I samarbetsorganetingår , AB . Tillägget innebär att samarbetsorganets medlemmar förbindersig att ej avtala om inköp av tillfällig kraft från för tid under vilkens. k. kraftbalansspill i egna eller delägda vattenkraftstationer kan förväntas.Regeln gäller fr. o. m. . Undantag från denna regel fårgöras, då spillet beror på begränsningar i det svenska överföringssystemeteller liknande förhållanden, som innebär att motsvarande produktion inte kanersätta inköp från . Genomden förbindelse som medlemmarna i Kraftindustrins samarbetsorgan för samkömingmed har iklätt sig anser utskottet att syftet med de här aktuellamotionsyrkandena blir tillgodosett utan att någon avgift behöver införas.Ifrågavarande delar av motionerna 1983/84:856 (vpk) och 1983/84:911 (c)avstyrks således. På kärnkraftens område behandlar utskottet till enbörjan regeringens förslag i budgetpropositionen om ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer. Vidare tar utskottet här upp frågor om bl. a.säkerhetsåtgärder vid kärnkraftverken, utnyttjande av kärnvärmereaktorer,ändringar i den nya lagen om kärnteknisk verksamhet samt hantering och förvaringav använt kärnbränsle. Ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer, m. m. Från förslagsanslaget Ersättning för försenadidrifttagning av kärnreak- NU 1983/84:30 47 torerutbetalar statens energiverk ersättning till ochstatens vattenfallsverk för försenad idrifttagning av kärnreaktorerna Forsmark1 och resp. och (prop. 1980/ 81:25 bil. 9, NU1980/81:23, rskr 1980/81: 112) samt (prop. 1982/83: 101 bil. 9, NU1982/83:33, rskr 1982/83:280). 1 det föregående (s. 22 f.) har lämnats enredogörelse för bakgrunden till tidigare fattade beslut omersättning för ifrågavarande förseningar. Ibudgetpropositionen föreslås (punkt E 6) att det nämnda anslaget för detkommande budgetåret skall bestämmas till 290 milj. kr. Det påpekas (s. 100) attersättningen utbetalas i efterhand på basis av verkliga förhållanden.Förslaget till anslag grundas därför på en prognos av de ersättningskrav somkan uppstå under /85. har i sin anslagsframställning redovisat att ersättningen /85 för reaktorerna Forsmark I, , ochRinghals 4 beräknas uppgå till sammanlagt 50 milj. kr. För beräknasersättningen uppgå till 240 milj. kr. Centerpartietoch kommunisterna begär i partimotionerna 1983/84:911 (c) och1983/84: 1367 (vpk) att skall avslå regeringens förslag omersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer. Motion 1983/84:854 (c)har samma syfte. Imotion 1983/84:911 (c) anförs att det inte föreligger någonersättnings-berättigad förseningskostnad. Ifrågavarande medel kan, uttalas deti motion 1983/84: 1367 (vpk), användas på ett bättre sätt än "att stödjakraftföretagens för vårt land skadliga kärnkraflsproduktion". Imotion 1983/84:854 (c) hänvisas till vad som anförs i centerpartietspartimotion i detta ämne. Härutöver ges en något utförligare motivering tillmotionsyrkandet. (NU 1982/83:33 s. 37) behandlade regeringens förslag omersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer jämte motionerkonstaterade utskottet att inte kunde undandra sig att anvisa medelför ersättning enligt rädrumslagen (1979:335). Samma konstaterande hadeutskottet gjort de två närmaste åren . Utskottet gav förra åretäven sina synpunkter på den överenskommelse som då hade ingåtts rörandekärnreaktorn , vilket framgår av den redogörelsen (s. 23f.). Sammanfattningsvis har godkänt de nu gällande överenskommelsernaom ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer. Mot utskottetsförslag till att godkänna den senast ingångna överenskommelsenreserverade sig och kommunisternas företrädare iutskottet. Utskottetkan även nu konstatera att regeringens förslag om ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer står i överensstämmelse med de av riksdagengodkända överenskommelserna härom. Ersättningsbeloppets storiek påverkassålunda av en rad faktorer såsom tillgång på vattenkraft, oljeprisernas utveckling och efterfrågans utveckling. NU1983/84:30 48 kraftslag ingår i män av behov. Ersättningen utbetalas iefterhand på basis av verkliga förhållanden. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under denna punkt. Till ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer bör alltså för /85 anvisa ettförslagsanslag om 290 milj. kr. Motionsyrkandena i detta ämne avstyrks. I motion 1983/84:1367 (vpk) begärs ett uttalande avriksdagen om att reaktorerna och 3 inte bör laddas. har tidigare på förslag avnäringsutskottet avslagit yrkanden kommunisterna av sammainnebörd, senast i början av detta år (NU 1983/84:17 s. 14). Partietsföreträdare i utskottet reserverade sig. Utskottet vill liksom tidigare hänvisa till att detnuvarande kärnkraftsprogrammet överensstämmer med resultatet avfolkomröstningen och med beslut av . Regeringenhar att pröva ansökningarna om laddningstillstånd enligt den antagnalagen (1984: 3) om kärnteknisk verksamhet. Den här behandlade delen av motion1983/84: 1367 (vpk) avstyrks sålunda. De säkerhetsfrågor på kärnkraftensområde som finns att behandla gäller dels statens kärnkraftinspektions verksamhetsfält,dels kärnkraftverkens sårbarhet från säkerhetssynpunkt. är tillsynsmyndighet rörandekärnsäker-hetsfrågor. Dess verksamhet finansieras genom avgifter. För inspektionensförvaltningskostnader föreslår regeringen därför endast ett anslag av formellnatur på . Utskottet tillstyrker propositionen på denna punkt. För inspektionens kärnsäkerhetsforskning begärs likaså ettanslag med det formella beloppet av . Medelsramen förkärnsäkerhetsforskning bör enligt regeringen räknas upp enligt samma grundersom övrigt statligt stöd till teknisk forskning, dvs. Förlokala säkerhetsnämnder vid kärnkraftverken beräknar regeringen för nästabudgetår ett oförändrat medelsbehov av sammanlagt . Sammanfattningsvisföreslår regeringen att kostnaden för den verksamhet som finansieras överanslaget under /85 skall beräknas till . har i sin anslagsframställningför /85 begärt att kostnadsramen skall utvidgas med 4,1 milj.kr. Inspektionen pekar på att under nästa budgetår ett ökande antal projektmed experimentell inriktning genomförs i internationellt samarbete. Beroendedels pä detta förhållande, dels på fördyringar genom bl. a. ökade lönekostnaderhos konsulter och inom forskningsorganisationer erfordras enligtkärnkraftinspektionen den nämnda utvidgningen av kostnadsramen. I motion 1983/84:911 (c) begärs att skallbesluta att kostnaderna för forsknings- och utvecklingsarbete m. m. för atttrygga säkerheten NU 1983/84:30 49 ikärnkraftverken får beräknas enligt statens kärnkraftinspektions förslag. Detfinns enligt motionärerna inte anledning att frångå de bedömningar som inspektionenhar gjort angående kostnaderna för att trygga en nödvändigkärnsäkerhetsforskning. Kärnsäkerhetsforskningenhar behandlats av kommittén (I 1983:05) för översyn av kärnbränslenämndensverksamhet. Det framgår av propositionen att regeringen räknar med att, sedankommittén har slutfört sitt arbete, återkomma med förslag vilka kan beröra ävenden forskning, som svarar för. Utskottetkonstaterar att regeringens förslag innebär en utvidgning av medelsramen förkärnsäkerhetsforskning enligt samma grunder som föreslås gälla för övrigtstatiigt stöd tiU teknisk forskning för nästa budgetår. Frågan kan bli föremålför ytterligare överväganden när den nämnda kommittén har slutfört sitt arbete.Mot den angivna bakgrunden anser utskottet att regeringens förslag är välavvägt. Utskottet tillstyrker sålunda propositionen i här behandlad del ochavstyrker motionsyrkandet. I motion 1983/84:1026 (c) anförs attkärnkraftverken är sårbara från säkerhetssynpunkt och att skyddet mot olika slagav terroristaktioner måste förstärkas. Det finns inga andra anläggningar somkan Ukställas med kärnkraftverken när det gäller effekter av åverkan, sägermotionärerna. En terroristaktion mot ett kärnkraftverk kan få förödandekonsekvenser med bl. a. radioaktiva utsläpp som följd. Det är enligtmotionärerna orimligt att samhället via skattemedel skall bekosta de extremasäkerhetsåtgärder som måste vidtas för att skydda dessa anläggningar.Kostnaderna för dessa åtgärder borde, anförs det i motionen, betalas av ägarnatill kärnkraftverken. Samhället borde ansvara för de säkerhetsmässigaarrangemangen och sedan debitera kärnkraftverkens ägare kostnaderna härför. Utskottetbehandlade i sitt av godkända betänkande NU 1982/83: 33 enmotion av samma innebörd som den nu aktuella. Därvid uttalade (s. 42) utskottetbl. a. att det inte fanns anledning att kärnkraftsföretagen skullesärbehandlas på sådant sätt som motionärerna föreslog. Motionen avstyrktes medreservation av och kommunisternas företrädare iutskottet.