bet · G701NU39 · 1983-12-31 00:00:00 — Många kommuner i som är hårt drabbade avarbetslöshet skulle vidare få väsentliga sysselsättningstillskott. har vid flera tillfällenavslagit motionsyrkanden som i likhet med det här akluella förslagel har syftattill att förekommande råvaror i skall användas förkonstgödselproduktion. I sitt betänkande (NU 1979/80:50) över ett sådantmotionsyrkande (vpk) återgav utskottet vad industriminister kort hade sagt i svar på två frågor (1979/80:284 och1979/80:290) om produktion av konstgödsel i (RD 1979/80:85 s. 76f.). Han erinrade därvid om att och tillsammans undersökte hurde ändrade förutsättningarna i form av höjda oljepriser och nya processtekniskalösningar inverkade på möjligheterna alt tillverka konstgödsel i Norrbottenslän. Industriministern ville emellertid - mot bakgrund av alt överenskommelsejust hade träffats om det s. k. kraftvärmeverksprojektel i Luleå- betecknaplanerna på konstgödsellillverkning i som "ett projekt påmycket lång sikt". Det fanns enligt industriministern ingen anledning atthysa några förhoppningar om att ett sådant projekt skulle kunna realiserasunder . Utskottet sade sig utgå från att regeringen hade sinuppmärksamhet riktad på möjligheterna att få till stånd konstgödselproduktion iNorrbotten och NU1983/84:39 11 skulle ta de initiativ som kunde visa sig befogade. Mot bakgrundav den information om förutsättningarna för projektet som var tillgängligavstyrkte emellertid utskottet förslaget i motionen om ett uttalande avriksdagen i frågan. kom åter ett motionsyrkande (vpk) av innebördatt en statlig konstgödselfabrik borde lokaUseras till malmfälten. Ulskoltetkunde då konstatera (NU 1982/83:38) att frågan om en konstgödseltillverkning iNorrbotten utreddes av malmfältsutredningen. Utskottet fann därför inte skältill någon särskild framställning i ämnet från sida. har låtitulreda förutsättningarna för tillverkning av konstgödsel på basis av råvarorsom finns i . Utredningen visar att del under vissa förutsättningarbör vara möjligt att väsentligt öka tillvaratagandet av apatit som biproduktfrån anrikningen av fosforhaltig järnmalm i malmfälten. Denna apatit skulleenligt utredningen till stor del förädlas vidare till fosforsyra ochsuperfosfat med hjälp av svavelsyra framställd på basis av lokal svavelråvara.Ett apatitverk skulle byggas i . I finns redan ett apatitverkvars produktion säljs lill Norsk Hydro. Vidare skulle ett fosforsyraverkuppföras och planeras så att det kunde ta emot såväl fluor- som klorapatit. Dettaskulle bredda avsättningsmöjligheterna för den klorhaltiga apatiten frånMalmberget. Produktionen skulle avsättas i form av apatit, fosforsyra ellertrippelsuperfosfat. Den samhällsekonomiska analys av projektet som utredningenhar låtit göra ger inget entydigt resultat. Analysen visar att prisutvecklingenpå produkterna och kapacitetsutnyttjandet är avgörande för lönsamheten. Enligt utredningens förslag bör regeringen överlägga medNorsk Hydro/ SUPRA och om ett samarbete mellan dessa förelag avseendeproduktion av apatit och fosforsyra i malmfälten. Om fortsatta studier visaratt det är tekniskt och ekonomiskt möjligt alt framställa ammoniak urbränngasen från en eventuell järnsvampstillverkning i malmfälten (se s. 8) börockså detta enligt utredningen beaktas i överläggningarna. I två motioner, 1983/84:1036 (s)och 1983/84:2379 (fp), föreslås att regeringen skall låta utreda möjligheternaatt lokalisera ett järnsvampsverk till resp. malmfälten. I en tredjemotion, 1983/84:561 (vpk), begärs att regeringen skall låta utreda varett järnsvampsverk bör föriäggas. I motiveringen anförs att eUerBergslagen är den mest naturiiga lokaliseringen. Enligt motion 1983/84:2793(vpk) bör regeringen se till att lokaliseringen får den prioritering som angesi motionen, nämligen i NU1983/84:39 12 första hand , i andra hand Bergslagen. Utskottet har i det föregående (s. 4 f.) redovisat vissauppgifter om järnsvamp. Produktens användning och processen för att tillverkaden har beskrivits. Dess betydelse som ett av de möjliga alternativen förersättning av importskrot har angetts. Vidare har redovisats dels planerna påett järnsvampsverk i frihamn, dels malmfältsutredningens förslagbeträffande järnsvampsverk i malmfälten. Motiveringen i de fyra aktuellamotionerna har också redovisats utförligt. Utskottet vill inledningsvis erinra om att utskottet vidställningstaganden till frågor med anknytning tillstålindustrins råvaruförsörjning har understrukit betydelsen av en tryggadråvaruförsörjning till stålindustrin. Utskottet har från flera utgångspunkteransett det önskvärt att skrotimporlen kan nedbringas. Så långt det är möjligt,har utskottet anfört, bör stålindustrin vara baserad på inhemsk malm, inhemsktskrot eller ämnen som tillverkas inom landet. Sett mot denna bakgrund finner utskottet dettillfredsställande att konkreta planer finns på en fullskaleanläggning förtillverkning av järnsvamp enligt den nya s.k. Plasmared-metoden. Skulle dessaplaner realiseras kommer ett tillämnat konkurrenskraftigt alternativ till skrotatt finnas och beroendet av importskrot till inte oväsentlig del attnedbringas. Utskottet anser det också från industripolitisk synpunkt positivtom det uppförs en anläggning inom detta nya teknikområde som kan tjäna somreferensobjekt för bl. a. export av svenskt know-how och svensk utrustning. Den anläggning för produktion av järnsvamp som SKF Steelnu planerar avses ligga i frihamn. Som har framgått av den tidigareredovisningen remissbehandlas f. n. företagels ansökan om tillstånd enligt 136a § byggnadslagen till denna lokalisering. Ungefär har malmfältsutredningensbetänkande överlämnats med förslag att regeringen skall ta upp förhandlingarmed bl. a. och om anläggning av järnsvampsverk i malmfälten. Utskottet har med intresse tagit del avmalmfällsulredningens olika förslag till industriell utveckUng i malmfälten.Förslagen om järnsvampsverk i Kimna och och eventuellt ytteriigaretillverkningsprocesser knutna till dessa verk har intressanta industripolitiskaoch energipolitiska aspekter. De föreslagna åtgärderna har en självklarbetydelse från regionalpoUtisk synpunkt. förslag kommeralt remissbehandlas och därefter beredas iregeringskansliet. Utskottet finner det angeläget atl regeringen följerutvecklingen beträffande järnsvampstillverkningen och uppmärksammar de imotion 1983/84:1036 (s) omnämnda möjligheterna till integration avjärnsvampsproduktion i malmberedningen. Några särskilda utredningar ilokaUseringsfrågan med inriktning på att järnsvampstillverkning skall etableraspå viss ort eller i viss region finner utskottet inte att bör begära.Att så skall ske är innebörden i motionerna 1983/84:561 (vpk), 1983/84:1036 (s)och 1983/ NU1983/84:39 13 84:2379 (fp), vilka således avstyrks av utskottet. Avdetta följer att utskottet också avstyrker förslaget i motion 1983/84:2793(vpk) om ett uttalande av att regeringen skall prioriteralokaliseringen av järnsvampsverk på det sätt som anges i motionen. Utskottet konstaterar att får anledning attåterkomma till hithörande frågor i anslutning till de förslag som kan förväntasfrån regeringen med anledning av malmfältsutredningens betänkande. Därför ärdet viktigt att förutsättningarna inte låses inför behandlingen av sådanaförslag. Enligt motion 1983/84:860 (vpk) börregeringen lägga fram förslag till som gör det möjligt att ensamhällsägd tillverkning ay konstgödsel byggs upp i malmfälten. Det förordadeprojektet är enligt motionärerna motiverat framför allt av beredskapsskäl. Allade råvaror som behövs i produktionen och som importeras finns nämligen iNorrbotten. I motionen preciseras hur dessa råvaror kan utvinnas, antingendirekt i sin naturliga form eller som biprodukter i samband med annanindustriell produktion. Projektet skulle enligt motionärerna ge ett angelägettillskott av sysselsättningstillfällen i . Utskottet har i det föregående (s. 10) redovisatmotionärernas förslag mera i detalj. Vidare har redogjorts för tidigareriksdagsbehandling av liknande motionsyrkanden samt för malmfältsutredningensförslag om tillverkning av konstgödsel i malmfälten. Utskottet finner liksom motionärerna alt det skulle varapositivt från försörjningssynpunkt om en tillverkning av konstgödsel baserad påinhemska råvaror kom till stånd. Förutsättningarna i fråga om de nödvändigaråvarorna är förhållandevis gynnsamma i . Om en tillverkningetablerades där skulle regionen, som motionärerna framhåller, också få ettangeläget tillskoll av arbetstillfällen. Utskottel finner det därför tillfredsställande altmalmfältsutredningen har låtit utreda förutsättningarna för enkonstgödseltillverkning i malmfälten. Utredningens slutsats är att regeringenbör aktivt överlägga med Norsk Hydro/SUPRA och om ett samarbete mellandessa företag avseende . produktion av apatit och fosforsyra i malmfälten (sevidare härom s. 11). Som har framgått av avsnittet rörande järnsvamp i detföregående (s. 8) har malmfältsutredningen också pekat på möjligheterna attanvända bränngasen från den föreslagna järnsvampstillverkningen i malmfältenför framställning av ammoniak. Det skulle innebära atl ytterligare en viktigkomponent i konstgödsel kunde tillverkas lokalt. Fortsalla studier krävsemellertid, anser utredningen, för att man skall få fram ett ordentligtbedömningsunderlag i denna fråga. Malmfällsulredningensförslag är sålunda inriktat på fosforbaserade NU1983/84:39 14 gödselmedel, eventuellt också fosfor- och kvävekombinat.Motionärernas förslag inbegriper också andra aktiva beståndsdelar som brukaringå i s. k. fullgödselmedel, främst kalium. I motionen påpekas att kalium kanutvinnas som biprodukt vid aluminiumtillverkning ur den glimmer som finns istora mängder i anrikningssanden i Aitik. Glimmer består i huvudsak av kalium-aluminiumsilikater.Försök har gjorts att utvinna aluminium och i samband därmed kalium ur dessasilikater i anslutning till det forsknings- och utvecklingsarbete som harbedrivits rörande anrikningssand i Aitik. Det har därvid,enligt vad utskottet har inhämtat, visat sig att en lönsam utvinning avaluminium inte är möjlig. Tillvaratagandet av kaliuminnehållet har inte hellervisat sig kunna ge något positivt täckningsbidrag. Tvärtom är kaliumutvinningenförknippad med stora kostnader, eftersom den kräver en energikrävandekalcineringspro-cess. Förutsättningar för att i enlighet med motionärernasförslag också den angivna kaliumråvaran skulle inbegripas i en eventuellkonstgödseltillverkning i malmfälten synes således f. n. inte föreligga. Med hänsyn till det nu sagda och tillmalmfällsulredningens förslag saml den remissbehandling och fortsatta beredningav förslagen som förestår finner utskottet att inte bör göra någoluttalande med anledning av motion 1983/84:860 (vpk). 1 motion 1983/84:2370 (s) yrkas attriksdagen skall uttala att en kemisk industri bör lokaliseras till Norrbottensinland i enUghet med vad som har anförts i motionen. Den produktion sommotionären förordar är ammoniak-tillverkning ur torv med tillämpning av den s.k. plasmatekniken. Denna teknik är, anför motionären, småskalig ochbränsleflexibel. Den ger nya förutsättningar att lokalisera kemisk industri t.ex. till orter i inland. Utskottet behandlade etl liknande motionsyrkande våren1983. Utskottet konstaterade då (NU 1982/83:38) att hade gjort vissastudier av möjlighelerna att producera ammoniak från inhemska råvaror med dens. Emellertid hade företagel funnit att detta då inle kundegöras till konkurrenskraftiga kostnader. Utskottet ansåg att intehade någon anledning att göra något sådant uttalande som föreslogs i motionen. Torvbaserad ammoniaktillverkning som inle kan kombinerasmed samtidig produktion av energi och av andra industriella produkterbetraktas, enligt vad utskottet har inhämtat, inte heller nu som ekonomisktmöjlig. De ekonomiska förutsättningarna bedöms som mera gynnsamma i kombineradeprojekt. Som har framgått av redovisningen i det föregående (s. 11) har NU1983/84:39 15 malmfältsutredningen pekat på en sådan möjlighet, nämligenatt bränngasen från den av utredningen förordade järnsvampstillverkningen iKiruna och skulle användas vid produktion av ammoniak. Utskottet vill i detta sammanhang nämna att också andraalternativ till ökad inhemsk tillverkning av ammoniak har aktualiserats. SUPRAAB och överstyrelsen för ekonomiskt försvar har sålunda träffat avtalmed om utvidgad projektering av det planerade s. k.energikombinatet i till att omfatta även ammoniaktillverkning. Genomatt man i kombinatet ersätter ca hälften av den ursprungligen planerademetanolproduklionen med ammoniak skulle en tillverkning av 350 000-400 000 tonammoniak kunna komma till stånd. Detta skulle , helt täcka det inhemskabehovet av ammoniak. Utskottetavstyrker med det nu sagda motion 1983/84:2370 (s). Starka skäl talar enligt motion1983/84:421 (vpk) för att en bär- och konservindustri etableras i Norrbottenslän. Betydande tillgångar av bär och svamp finns i länet. Det beräknas, uppgermotionären, att ungefär ätliga svampar och bär produceras per hektarproduktiv skogsmark och år. De tas f. n. lill vara blott lill en mindre del.Ett ökat tillvaralagande av inhemska tillgångar av bär och svamp skulle varafördelaktigt med hänsyn till att har ett stort importöverskott för bär-och svampprodukler. Motionären hänvisar också til) att utbildning iträdgårdsnäring kommer att starta i . Detta kan leda till ökad odlingav trädgårdsprodukter i länet. Enligt motionen bör regeringen vidta åtgärder isyfte att en bär- och konservindustri skall etableras i . Denbör vara kooperativ eller samhällsägd. Ett arbete i den riktning som motionären åsyftar harnyligen inletts av i . Detta framgår av det svarsom industriminister . lämnade (RD1983/84:58 s. 152) på en interpellation (1983/84:58) av (vpk). Idenna frågades bl. a. om regeringen var beredd att stödja tillkomsten av enbärindustri i eller ta initiativ till att en sådan verksamhet skullekomma i gång. Industriministern anförde på denna punkt: Frågan om industriellttillvaratagande av bär i har enligt vad jag erfarit diskuterats inomramen för arbetet med det industripolitiska program som på regeringens uppdragutarbetats av . En särskild arbetsgrupp har därvid tillsatts föratt utreda förutsättningarna för uppbyggandet av en sådan industri i länet. Omdenna studie visar att förutsättningar finns för ett lönsamt projekt finnssjälvfallet möjlighet atl söka statligt stöd härför, t. ex. lokaliseringsstöd. överlämnaderegeringen, med hänvisning till projekt, en framställning frånTrädgårdsodlarnas.riksförbund NU 1983/84:39 16 och till länsstyrelsen.Förbunden önskade en utredning av möjlighelerna atl regionalt bygga utkapaciteten för tillvaratagande av svarta vinbär. Målet för den arbetsgrupp som har tillsatt ärenligt vad utskottet har inhämtat att alla möjlighetei: att vidareförädlalänets råvaror inom livsmedelsområdet skaU tas lill vara. Viktiga tillgängligaråvaror utöver de av motionären nämnda - svamp och skogsbär - är odlade bär,grönsaker, potatis, fisk samt ren- och viltkött. Arbetsgruppen, som hartilldelats vissa medel för konsultinsatser i det inledande skedet av sittarbete, skall redovisa sina förslag till . Ytterligare kan nämnas att Norrlandsfonden under senare århar lämnat stöd till flera projekt inom livsmedelssektorn. Bland uppslag somhar prövats men som av olika skäl inte har förverkligats ingår bl. a.frystorkning av grönsaker och syltlillverkning. Flera olika förädlingsprojektbaserade på svarta vinbär har vidare studerats. Diskussioner förs f. n. i dennafråga mellan bl. a. Norrlandsfonden, odlare och företag. De naturliga förutsättningarna för en utveckling avlivsmedelsindustrin i med dess rikliga och i många fallsärpräglade råvaror torde vara förhållandevis gynnsamma. Nya industrier inomdetla område skulle ge ett angeläget sysselsättningstillskott till regionen.Utskotlet finner det därför tillfredsställande att bl. a. ochNorrlandsfonden, på sätt som har framgått av det anförda, tar initiativ lilloch medverkar i försök att ta till vara och vidareförädla livsmedelsråvarorna iNorrbotten. Inom ramen för det regionalpoUtiska stödet torde finnas betydandeutrymme för finansiellt stöd till sådana livskraftiga projekt som kan kommafram som ett resultat av dessa utredningar. Av vad som har anförts framgår att önskemålet i motion1983/84:421 (vpk) om åtgärder för etablering av en bär- och konservindustri iNorrbottens län i allt väsentligt är tillgodosett. Utskottet finner därför intenågol särskilt uttalande av i frågan motiveral. Tonträ används till resonansbottnarför pianon och lock till fioler m. fl. Det sågas ur senvuxengran som bör vara minst och av mycket hög kvalitet. I två motioner, 1983/84:695 (vpk) och 1983/84:2371 (s),begärs åtgärder för produktion av tonträ i . I båda motionernaframhålls att förädlingsvärdet inom den norrbottniska träindustrin ärväsentligt lägre än riksgenomsnittet. En ökad förädling uppges vara enförutsättning för att nedgången i antalet sysselsättningstillfällen inom dennabransch skall hejdas. I motionerna hänvisas till tidigare försök som har gjortsatt få lill slånd en tillverkning av tonträ i , nämligen vid detsågverk som AB () har i i Haparandakommun. NU1983/84:39 17 Yrkandet i motion 1983/84:2371 (s) är preciserat till attavse stöd till tonträtillverkning vid detta sågverk, medan yrkandet i motion1983/84:695 (vpk) inte är formulerat till förmån för någon bestämd lokaliseringi . Enligt vad utskottet har erfarit har gran förtonträtillverkning sedan flera århundraden tillbaka hämtats företrädesvis frånalpområdena i . Också kanadensisk gran används i storutsträckning. råder brist på europeisk gran avtonträkvalitet. Den svenska senvuxna granen uppges vara av samma höga kvalitetsom alpgranen. Som påpekas i motionerna undersökte för några årsedan möjligheterna att börja tillverka tonträ vid Seskarösågen. Enligt vadutskottet har inhämtat övertog därvid huvudmannaskapet och det finansiellaansvaret för ett projekt för vilket tidigare hade beviljats villkorliga lån av länsstyrelseni Norrbollens län och av Norrlandsfonden. Arbetet ledde till att en ansökan omlokaliseringsstöd ingavs för ett projekt i . Ansökan drogs emellertidsedermera tillbaka. beviljades eftergift av beviljade lån och frånträddeprojektet. Allt utredningsmaterial kring marknad och teknik överlämnadesemellertid till domänverket, som driver projektet vidare vid Brännbergssågeni Bodens kommun med Norrlandsfonden som huvudman. Norrlandsfonden bedömerenligt vad utskottet har erfarit det aktuella tonträprojektet som ett av demera intressanta försöken till vidareförädling av den lokala träindustrinsprodukter. Enligt vad som har uppgetts för utskottel befinner sigtonträprojektet fortfarande i etl relativt tidigt utvecklingsstadium. Vissa problemär förknippade med en tillverkning av tonträ t. ex. i vad avserråvaruanskaffning, utveckling av inhemskt kunnande och kontinuerlig anpassningtill varierande önskemål från kunder. Det gäller ocksä att finna former för attta till vara de av virket som inte är av tillräckligt hög kvalitetför att kunna användas som tonträ. Arbetet bedrivs med sikte på att dessaproblem skall lösas. Enligt uppgift har inte definitivt avskrivit planernapå eft tonträpro-jekt. En förnyad studie kommer att göras av råvarusiluationenoch på basis av denna av möjlighelerna alt börja tillverka tonträ. Som har framgått av det föregående pågår och kommer inomkort ytteriigare all sältas i gång arbete som siktar till att en sådantillverkning av lonträ i som efterlyses i motionerna 1983/84:695(vpk) och 1983/84:2371 (s) skall komma till stånd. Det grundläggande syftet medde bägge motionerna är därmed tillgodosett. Utskottet finner inte anledning atlförorda någon bestämd lokalisering av en eventuell framtida produktion ienlighet med intentionerna i motion 1983/84:2371 (s). Med hänsyn tillbefintliga stödformer inom ramen för det regionalpoUtiska stödet finnerutskottet inte heller skäl att enligt önskemålen i denna motion föreslå attmöjligheterna för stöd i särskilda former till en tonträproduktion skall NU1983/84:39 18 Utskottet finner således alt de bägge motionernainte ger anledning till något uttalande av . Utveckling av industristrukturen i och kommuner ärstarkt beroende av gruvhan-tering. När en kris inträffar för företagetblir påfrestningarna stora för kommunerna och de anställda. Detta är enligtmotion 1983/84:2355 (s) bakgrunden till att åtgärder måste vidtas för alteffekterna av det ensidiga beroendet av gruvhanteringen skall minskas så fortsom möjligt. De olika insatser som görs via t. ex. särskilda stöd, denregionala utvecklingsfonden. Norrlandsfonden m.m. är enligt motionärernavärdefulla men otillräckliga. Ett nära samarbete mellan samt regionala ochlokala organ liknande det som tillämpades i de s. k. Gällivare- ochKirunaprojekten borde, menar de, prövas men i fasta, organiserade former.Tillräckliga medel måste också, sägs det i motionen, ställas till förfogandeför att seriösa projekt skall kunna förverkligas. Den väg som anvisas härför imotionen är att en särskild vinslavsälining skall ske i . Gruvarbetarnaskulle med en sådan lösning själva känna att de medverkar i försöken att skapade för framtiden nödvändiga nya arbetstillfällena. Enligt motionen börregeringen pröva möjligheterna att utvecklingen av industristrukturen imalmfälten kan få stöd på det angivna sättet. Utskottet erinrar inledningsvis om malmfältsulredningenoch dess avlämnade belänkande. Av redogörelsen i det föregående (s. 3)framgår huvuddragen i utredningens förslag till åtgärdsprogram för malmfältskommunerna,finansiering av detta program och genomförandeformer. Utredningens förslag hari slora delar samma inriktning som yrkandet i motion 1983/84:2355 (s), nämligenatt industristrukturen i skall utvecklas. Förslaget i motionen går ut på att både finansielltoch organisatoriskt skall direkt engageras i arbetet på att skapa nyasysselsättningstillfällen i malmfälten. Utskottel vill underslryka alt och dess anställdarepresenterar en utomordentligt viktig resurs inte bara när det gäller altsäkerställa företagels traditionella verksamhetsgrenar utan också i arbetet påatt utveckla nya aktiviteter. All aktivt medverkar i detta arbetebetraktar utskottet som positivt och som en viktig förutsättning för framgång.En sådan samverkan mellan samt centrala och regionala organ som förordas imotion 1983/84:2355 (s) kan vara en lämplig väg att gå. Ulskoltet vill i dennafråga inte föregripa remissbehandlingen och den fortsatta hanteringen avmalmfällsulredningens förslag. Utredningen understryker själv vikten av attgenomförandel förankras lokall. Vad gäller motionens huvudfråga - vinstavsättning i -kan utskottet helt ansluta sig till det bakomliggande syftet: atl en nyindustristruktur skall kunna byggas upp i malmfältskommunerna. Utskottet kanockså instämma i NU1983/84:39 19 atl den föreslagna lösningen kan bidra till att deanställda vid upplever alt de direkt medverkar till att nyaarbetstillfällen skapas. Utskottet är emellertid inte berett att i enlighet medmotionärernas önskan föreslå att regeringen skall pröva förslaget omvinstavsättning. redovisar för en nettovinst efterbokslutsdispositioner och skatt på ca 10,5 milj. kr. (före dessa poster ca 65milj. Utskottet finner det naturligtvis mycket tillfredsställande atlföretaget med förlust nu redovisar ett positivt rörelseresultat.Konsolideringsbehovet är emellertid stort i förelaget. behöver fortlöpandeinvestera för att säkerställa och förbättra sin produktivitet. Företaget arbetardessulom i en konjunkturkänslig bransch som ofta kännetecknas av stora årligaresultatvariationer. Sådana vinstmedel som har skapats och förhoppningsvisockså fortsättningsvis kommer att skapas ger nödvändiga bidrag till företagetskonsolidering. Det bör också påpekas att eventuell vinstdelningsskatl enligtlagen (1983:1086) om vinstdelningsskatl skall erläggas av liksom av allaandra privata eller statliga företag. Med hänsyn till det som här har sagts är utskottel inteberett att föreslå något särskilt uttalande av av den innebörd somföreslås i motion 1983/84:2355 (s).