bet · G701NU30 · 1983-12-31 00:00:00 — ingicks enöverenskommelse mellan staten och de dåvarande delägarna i -,och Lunds kommuner saml - i syfte att säkragenomförandet av projektet. 1 enlighet med överenskommelsen, som har godkäntsav (prop. 1983/84:47, NU 1983/84:10, rskr1983/84:125), här staten trätt in som hälftendelägare i . SwedegasAB har i en lägesrapport till regeringen redogjort för pågåendeutredningar om framtida möjliga naiurgasprojekt (se s. 29 f.).Sammanfattningsvis anför Swedegas att utrymmet för naturgas på den svenskamarknaden bedöms vara förhållandevis begränsat . Flera faktorertalar emellertid för en långsiktigt förändrad situation varigenom naturgasenskulle kunna få en viktig roll även på den svenska marknaden. Denaktuella verksamheten för fortsatt naturgasinlrodukiion är, fortsätterSwedegas, knuten till två länkbara imporlvägar. Den ena gäller utnyttjande avde dispositioner bl. a. i form av förinvesteringar som hade gjorts i sambandmed . Via det härför uppbyggda ledningssystemet är det teknisktmöjligt atl importera gas från flera ursprungsområden. Den naturiigaavsättningen för denna importväg är inom en utvidgad gasmarknad i och ennyetablerad i . Dessa möjligheter utreds inom II- och Västgasprojekten. Denandra importvägen avser möjligheten av en anknytning lill den finskanaturgasimporlen från . Denna möjlighet har etl di-rekt sambandmed finska planer på en utökad import med avsättning i västra , vilketförutom utbyggnader i kräver en ledning över . Marknaden förgas som importeras denna väg finns företrädesvis inom östra menäven utefter och i . Denna möjlighet utreds inomÖsigasprojektet. Sexmotionsyrkanden som utskottet behandlar här gäller naturgasinlro-duktionen. NU1983/84:30 77 Två av dessa lar sikte på enfortsatt utbyggnad av . föreslås i motion 1983/84; 321(c) göra ett uttalande till regeringen om dimensioneringen av Sydgasledningsnät för nalurgasdistribuiion i Syd- och . Del är viktigi,säger motionären, atl del av projekterade och delvis påbörjadegasledningsnälei från från början får tillräckliga ledningsdimensionersä att gasleveranser kan ske norr om . Del andra yrkandet finns i motion 1983/84:2362 (c).Önskemålet är atl som sin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om uibyggnad av naturgasnätet lill . Motionären anseratl miljöfördelar och sysselsättningseffekter tillsammans borde utgöra övertygandeskäl för att man så snabbt som möjligt bör satsa på utbyggnad av Sydgasledningar lill i första hand södra , där del finns så betydelsefullakunder som och . Sydgasledningen, som går mellan och , ärdimensionerad för 2 miljarder m' gas . omfattar västraSkåne och avser distribution av 440 miljoner m"* naturgas i della område. Utskottet konstaterar att Swedegas nu undersöker förutsättningarnaför en fortsatt introduktion av naturgas bl. a. i de områden som nämns imotionerna. Del framgår av den redogörelsen atl avsikten är alt underinnevarande år i första hand söka precisera de tekniska och ekonomiska villkorsom gäller för resp. projekt. Swedegas räknar med all det under del närmasteåret skall bli möjligt atl klariägga förutsättningarna för forisattnaturgasintroduktion. Om projekten kan genomföras pä kommersiella grunderräknar Swedegas med alt ta initiativ därtill. Som nämnts är gasledningen mellanDanmark och dimensionerad för kvanliieler avsevärt större än den somberäknas för . Mot bakgrund av den här lämnade redogörelsenanser utskoliel inte.att det finns skäl för all göra någol uttalandemed anledning av de nu behandlade motionerna. Utskoliel avslyrker såledesmotionerna 1983/84:321 (c) och 1983/84: 2362 (c). 1 motion 1983/84: 323 (vpk) krävs ålgärder av regeringenför atl etl avtal med om nalurgasleveranser via snarastmöjligt skall komma lill slånd. Vidare påyrkas all hos regeringenskall hemställa om förslag syftande lill alt projektering av en ledning överÅlands hav igångsätts. Motionärerna åberopar som slöd för sina krav bl.a. nationalekonomiska skäl, ökade möjligheter till export till möjligheten till fler arbetstillfällen för svenska företag. Utskotlet hänvisar lill den tidigare lämnade redogörelsenav det s.k. (s. 31). Härav framgår bl. a. att arbetet med dettaprojekt är inriklal på atl klariägga marknadsförutsättningar, tillförselfrågor,investeringskostnader, arbetskraftsbehov, tidplan och projekiels ekonomi. Enligivad utskoliel har ertaril sker viss avrapporlering frän Swedegas lill regeringenom della projekt i vår. Del bör ankomma på regeringen atl på NU 1983/84:30 78 grundvalav det underlag som arbetas fram göra en bedömning av detla projektsmöjligheter. Utskottet anser mot denna bakgrund att inte nu haranledning att göra någon sådan framställning till regeringen som motionärernaföreslår. Motion 1983/84: 323 (vpk) avstyrks sålunda i ifrågavarande del. Regeringenbemyndigades av att medge statens valtenfallsverkall förvärva samtliga aktier i (prop. 1983/84:47, NU 1983/84; 10,rskr 1983/84:125). Mot näringsutskottets förslag alt tillstyrka förslag häromreserverade sig kommunisternas företrädare i utskottet. Enreservation förelåg också från håll. I denna reservationtillstyrktes regeringens förslag, dock med en annan motivering än utskottets. Imotion 1983/84; 323 (vpk) finns också ett yrkande som berör denna fråga.Motionärerna begär en översyn av Swedegas AB:s ställning som skall syfta lillalt bolaget frigörs från och ges en mera självständigroll inom sitt område av den svenska energiförsörjningen. Utskottetanser nu liksom när frågan behandlades att överföringen av Swedegastill vattenfallsverket är ändamålsenlig. Verket har stor erfarenhet avdistribution och marknadsföring av ledningsbunden energi och förfogar överresurser som kan utnyttjas vid projektering, anläggning och drift avnaturgassyslem. Samordningsvinster bör också kunna uppnås. Ulskoltet avslyrkersåledes motion 1983/84: 323 (vpk) i här akluell del. Undersökningarnaav möjliga inhemska gasfyndigheter bör påskyndas, anförs del i motion1983/84:2480 (c). Regeringen borde enligt motionärerna överväga atl uppdra ålförelag med specialistkunskap pä delta område atl i samarbete medvalienfallsverket skyndsamt vidta kompletterande undersökningar ochutredningar. De merkostnader som därvid uppslår borde täckas inomoljeersäliningsprogrammei. har genomfört en pilotstudie om djupgas i . Studienligger till grund för vidare överväganden. Ulskoltetfinner det angeläget .påpeka att vattenfallsverket genom den utförda studienhar skapat ett undertag för all bättre kunna bedöma förutsättningarna förinhemska gasfynd. Något uttalande från i syfte att påskynda dessaundersökningar anser inte ulskoltet vara erforderligt. Härvid räknar utskottetmed att regeringen följer utvecklingen rörande gasfyndigheter i och altdel fortsatta arbetet bedrivs i tillräckligt snabb takt. Utskoliel avstyrkeralltså motion 1983/84:2480 (c) i här behandlad del. ,skogsavfall m. m. De riktlinjer för energipolitiken som riksdagenantog innebär bl. a. etl förväntat bidrag till energibalansen år1990 med från torv och från skogsbränslen. För altintroduktionen av inhemska bränslen skall underlättas har en rad styrmedelinförts. NU1983/84:30 79 statliga bidrag utgått genom oljeersäiiningsfonden. Detfortsatta slödet till oljeersättande ålgärder. som utskottet behandlar i eltannat avsnitt av della betänkande (s. 69 f.), är inriktat på projekt som ledertill att olja snabbi ersälis med inhemska bränslen. Projeki som avserulveckling av hela system, l.ex. från bränsleulvinning lill förbränning, skallpriorileras. har också beslutat om riktlinjer för denframtida energiskaiiepoliiiken (prop. 1983/84:28, SkU 1983/84:9, rskr 1983/84:96).Beslulei innebär bl. a. au inhemska bränslen undanias från mervärdeskall ochfrån förmånsbeskaiiningen vid inkomsllaxeringen. Vidare skall skatten på kol -genom höjningar etappvis - fr. o. m. vara ca hälften av skatten påolja. Regeringen uppdrog åt ochstålens industriverk all gemensami utreda effekterna på skogsindustrinsvirkesförsörjning av en ökad användning av skogsråvara för eldningsändamål.Uppdraget redovisades i rapporten (SIND PM 1983:9) Ökad användningav skogsråvara - nya möjligheler och konsekvenser. Av rapporten framgår all enökad användning av ved för eldning kan förenas med eil skogspoliiiski mål allöka tillgången av barrvirke. En inlerdepartemental arbetsgrupp, biobränslegruppen, hartillsatts för att bl. a. gå igenom de praktiska problemen i samband medskogsbräns-leanvändningen och föreslå åtgärder för all problemen medkonkurrensen mellan olika användare av skogsråvara skall lösas. Arbetsgruppenhar avgeil rapporten (Ds 1 1984:8) Effekter på skogsindustrins råvaruförsörjningav ökad användning av skogsråvara för eldningsändamål. Biobriinslegruppen förordar (s. 27) en fortsati försiktigutveckling av skogsbränslebaserad eldningsverksamhei. Utbyggnad av energianläggningarbör enligt gruppen ske i den takt som del går au göra skogsbränsle-råvarantillgänglig. Prövningen i sådana former som sker enligt 136 a §byggnadslagen (1947:385) av anläggningar för framställning och/eller användningav skogsbränslen sägs böra bibehållas i nuvarande omfattning. Statsrådet besvari:de (RD 1983/84: 14 s. 7) en interpellation (1983/84:4) av () somgällde vilka åtgiirder regeringen avsåg att vidta för all säkra oplimallutnyttjande av inhemsk skogsenergi i stället för l.ex. miljöpåverkandeimportbränsle såsom kol. 1 sitt svar redogjorde statsrådet hl. a. för initiativsom regeringen hade tagit för atl lösa frågan om konkurrensen mellanskogsindustrins rävarubehov och en ökad användning av skogsråvara forenergiändamål. Betydande arbete hade bl. a. lagls ned pä alt samordna olikaställiga organs arbete i fråga om biobränslen. En överläggning med berördamyndigheter och departement om problemen pä biobränslesidan hade hållits.Regeringen hade även haft en rad överiäggningar med berörda företag, branschorganoch fackliga organisationer. Vidare nämndes biobränslegruppens arbe-le.industriverkels och nyssnämnda utredning, arbetet NU 1983/84:30 80 medregionala bränslebolag och regeringens förslag om energibeskattningen och omfortsatta stödåtgärder. Svaret avslutades pä följande sätt; Med de här nämnda åtgärderna som regeringen harvidtagit är det min övertygelse att de hinder som har funnits inom detta områdekommer att undanröjas och alt vi nu skall kunna få en ökad takt när det gällerutnyttjandet av inhemska bränslen. I motion 1983/84:911 (c) yrkas på elt uttalande avriksdagen om att statliga verk och myndigheter, landsting och kommuner aktivtskall pröva lösningar för sin energiförsörjning som lar sikte på atl enfungerande marknad för inhemska bränslen skall byggas upp. Staten, landstingenoch kommunerna har, framhåller motionärerna, ett ansvar för alt pröva olikalösningar i syfte att få till stånd ökad användning av förädlade skogsbränslen. Ulskoltetkan, med hänvisning till den här lämnade redogörelsen, konstatera allregeringen och har vidtagit en rad åtgärder för att få till slånd eltökat utnyttjande av inhemska bränslen. Som framgår av statsrådet angivna interpellationssvar har regeringen haft överiäggningar med bl. a.berörda myndigheter om olika problem på biobränsleområdet. Vidare harkommunerna ett betydande ansvar för och inflytande på energiförsörjningen.Frågan om kommunernas roll i detta sammanhang bör naturligen kunna behandlas isamband med de tidigare nämnda regeringsförslagen om storstädernasenergiförsörjning och om energiplanering. Utskottet anser mot den härangivna bakgrunden att det finns anledning räkna med en ulveckling i denriktning som motionärerna förordar ulan atl någol ullalande från ärerforder-ligl. Ulskoltet avstyrker alliså motionsyrkandet. Imotion 1983/84: 1367 (vpk) föreslås all skall hemställa hosregeringen om initiativ lill bildande av regionala bränslebolag. Vänsterpartietkommunisterna har tidigare framställt krav på atl sådana bolag skall inrättas ialla län med statligt eller kommunalt ägande. Detla krav kvarstår. Slödlill bildande av sädana bolag som åsyftas i motionen kan erhållas frånenergiupphandlingsdelegationen och genom de bidrag till ålgärder för atlersälla olja som slatens energiverk kan lämna. Riksdagenhar fiera gånger tidigare behandlat motionsyrkanden om regionala bränslebolag,senast (NU 1982/83: 33 s. 63). Sammanfatl-ningsvis har riksdagenefter förslag av näringsutskoltet avslagit yrkanden om regionala bränslebolag.Senast hade utskottet inhämtat att man inom då studeradeolika praktiska problem rörande skogsbränsle, bl. a. frågan om regionalabränslebolag. Mot utskottets förslag all avstyrka motionsyrkandel (vpk)reserverade sig kommunisternas företrädare i utskottet. NU 1983/84:30 81 Utskottet kommer, mot bakgrund av vad här haranförts, till samma slutsats som . Någol initiativ frånriksdagen i denna fråga vill utskottet följaktligen inte heller nu förorda. Denhär behandlade delen av motion 1983/84:1367 (vpk) avstyrks således. Vårtland är beroende av skogstillgångar för export av massa och papper, anförs deti motion 1983/84:2373 (m). Del är därför angelägel att vi från svensk sidaföregår med gott exempel genom atl inte tillåla annan energi- ochvärmeproduktion än från sådana energikällor som har en ringa påverkan påmiljön. Vi bör också via internationella organ försöka förmå andra stater attminska sina utsläpp av svavel och kväveoxider. I motionen yrkas på ettuttalande av med innebörden att fossila bränslen, torv, olja och kolicke bör användas för värme- och elproduktion ulan betryggande teknik förrening av avgaser och för hantering av avfallsprodukter som aska. Vidarebegärs i motionen att som sin mening skall ge regeringen till känna atltorvmossarnas roll i det ekologiska systemet måste bli mera ingående belystinnan torvbrytning igångsätts i större skala. I första hand borde, sägermotionären, torvbrytningen begränsas till myrar som redan tidigare är påverkadegenom mänskliga ingrepp. Utskottetkan instämma med flera av de synpunkter som framförs i motionen. Enligt de avriksdagen godkända riktlinjerna för energipolitiken skall det svenskaenergisystemet successivt utvecklas mot att i huvudsak vara baserat påvaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. Det är således angeläget att de miljömässiga problemen med såvälinhemska som importerade bränslen så långt möjligt kan lösas. Eftersomen stor del av svavelnedfallet över kommer frän andra länder har delinternationella arbetet kring försurningsfrågorna varit en viktig del av densvenska politiken på försurningsområdet. Detta arbete har drivits aktivt, såväli olika internationella organisationer som genom bilaterala kontakter. Hösten 1982beslöt på svenskt initiativ de nordiska miljö- och statsministrarna attutarbeta ett gemensamt nordiskt förslag till åtgärder för att minskasvavelutsläppen i . Enligt detta förslag, som lades fram av de nordiskaländerna vid ett möte inom ramen för , skallsvavelutsläppen i minskas . Vid en nyligenavslutad konferens i har tio av konventionsländerna, nämligen ,, , , , , ,, och , med utgångspunkt i det nordiska förslagetåtagit sig att senast minska sina svavelutsläpp med . Utskottetvill vidare erinra om att det finns flera lagar som berör de olika uppvärmningssystemenfrån bl. a. miljömässiga utgångspunkter. Här skall nämnas miljöskyddslagen(1969:378), hälsoskyddslagen (1982:1080), lagen (1973: 329) om hälso- ochmiljöfarliga varor, lagen (1976:1054) om svavelhaltigt bränsle ochbestämmelserna i 136 a § byggnadslagen (1947:385) om 6 1983/84. NU1983/84:30 82 lokaliseringsprövning av verksamhet som iir av viisentligbetydelse för hushållningen med energi. Regeringen har tillsatt en särskild aktionsgruppför att samoidna och ytterligare intensifiera insatserna mot försurningen avmark och vatten. Aktionsgruppen skall bl. a. utarbeta underlag lör etl nyttåtgiirdspro-gram och föreslå ätgärder lör att motverka luftföroreningar och andraförsurningsorsaker. Även andra åtgiirder inom bl. a. jordbruk, skogsbruk ochenergianvändning samt forskningsverksamhet och kalkning skall studeras. Kolets miljöfriigor har behandlats i det s. k.Kol-Hiilsa-Miljö-projckiel, i vilkel slatens valtenfallsverk pä regeringensuppdrag i samarbete med andra kraftproducenter, kommunerna och industrin hariiirett kolanviind-ningens hälso- och miljöeffekter. Dessa frågor prövas ocksåav i samband med beredningen av proposition f983/84: 158 om vissa kolfrågor.1 propositionen anges nya riktlinjer för svavelulsläpp från koleldade anläggningar. Vad så gäller motionärernas önskemål i fråga omtorvbrytning vill utskottet erinra om all ansökningar om torvkoncession f. n.prövas enligt naturvårds-och miljövärdslagstiftningen. Diirvid skerregelmässigt lemiss-behandling. Yttranden inhämtas bl. a. från naturvärdsverketoch från na-turvärdsenhelen vid resp. liinsstyrelse. (I 1983:04) övervägs ocksä dessa friigor. 1direktiven (1983:41) för kommitténs arbete sägs bl. a. au samhiilletsinflytande över utn> ttjandct av torven nu bör stärkas och att en särskildlagsiiftning för prövning av tillstånd för torvutvinning bör införas. Ettbetiinkande om torv beräknas föreligga . Mot bakgrund av vad utskottet här har anfört anserutskottet det inte befogat med elt uttalande från med anledning av denu behandlade önskemålen i motion 1983/84:2373 (m). Motionen avstyrks sålimdai denna del. Slutligen tar utskoliel i delta avsnitt upp ett >rkandei motion 1983/ 84: 2039 (c). Motiveringen återfinns i motion 198.3/84: 2037 (c)som gäller en rad regionalpolitiska ätgärder i . Del här aktuellaönskemålet går ul på atl hos regeringen skall begära alt statensenergiverk föriägger etl centrum för fastbränsleteknik tillLjusdals-Hudiksvallsregionen. Utskottet vill erinra om alt del ankommer pä berördacentrala och regionala organ, i della fall bl. a. slalens energiverk, au utredalokalisering av och pröva slöd till enskilda ulvecklingscenlra o.d. Något skälför all göra etl ullalande i saken anser ulskoltet mot denna bakgrundinte föreligga. NU1983/84:30 83 Energiproduktion och energianvändning i övrigt anmodas i motion1983/84:1367 (vpk) att begära förslag av regeringen om en snabb uibyggnad avalternativ elproduktion på basis av motlryck och vindkraft. När vattenkraftenenligt planerna har byggts ut till , när framställningen av elkraft ikommunala kraftvärmeverk och genom industriellt motlryck har genomförts sålångt som underlagd lill-låier, dvs. , och när en komplettering harskett med ett vind-kraflsprogram i slorleken , räcker elproduktionentill för all vettig användning av elström, anför motionärema. har ulskoltet avstyrkt och riksdagenavslagit liknande yrkanden kommunisterna (1981/82:30,1982/ 83:33). anförde utskottet (s. 75), att utskottet liksomtidigare förutsatte atl berörda kommuner reserverade mark för kommande behov avelgenerering vid de värmeverk som byggdes . En betydandeutbyggnad av kraftvärmeproduklionen kunde mycket väl komma att visa sigönskvärd i ett senare skede. Enligt vad utskotlet hade erfarit var det avsettatt frågan om förberedelser för en framtida mottrycksulbyggnad skulle tas upp iden aviserade propositionen om slorstadsområdenas värmeförsörjning. Om vindkraft anförde utskoliel all betydande erfarenhetfrån det pågående vindkraflsprogrammet borde föreligga innan togställning till frågan om en utökning av detta program. Vänsterpartietkommunisternas företrädare reserverade sig såvitt gällde utskottetsslällningstagande rörande vindkraft. Först tar utskottet här upp frågan om en utbyggnad avelproduktionen i form av mottryck. Utskottet hänvisar till de uttalanden ulskoltet har gjorti detta ämne . räknar ulskoltet med atl berördakommuner reserverar mark för kommande behov av elgenerering vid de värmeverksom byggs under 1980-ialet. Härutöver vill utskottet erinra om att 1981 årsenergikommitté överväger denna fråga. Något uttalande av om utbyggnadav motlrycksanläggningar finner utskottet mot denna bakgrund inte motiverat.Motion 1983/84; 1367 (vpk) avslyrks i ifrågavarande del. Vad så gäller motionärernas förslag om vindkraften är detäven nu utskottets uppfattning atl det ännu är för tidigt all la ställning lillfrågan om en så omfattande utökning av programmet. Motionen avstyrks såledesäven i denna del. Tre motioner berör regionalaprojekt. En av dessa motioner gäller närmast , medan de övriga tvåavser . NU1983/84:30 84 I motion 1983/84:1027 (c, s, m)begärs att skall göra ett uttalande om etl vågenergiprojcki påGolland. Moiioniirerna erinrar om att i och Gotlandskommun gemensami har stött elt forskningsprojekt vid , som har syftat till all klarlägga förutsättningarna för genomförandeav vågenergiförsök pä Gol-landskuslen. Under utredningsarbetet har kontaktats, anför motionärerna. Svenska Varv, som har utvecklat enprototyp lill ett vågkraftverk, är enligt motionärerna berett att bygga ochutprova ett kraftverk i full skala baserat på denna teknik under förutsättningalt finansieringsfrågan kan lösas. Med utgångspunkt i industriministerns förslag iproposition 1983/84:10 om svensk havsresursverksamhet (s. 17), atl finansielltslöd skall lämnas till myndigheter för ulveckling av referensanläggningar,föreslås i motionen alt Svenska Varv ges möjlighet atl realisera sill viigenergiprojeklpå Golland. avslog på förslag av näringsulskoliei(NU 1982/ 83: 33 s. 70) elt motionsyrkande om ett kombinerat vind- ochvågkraftverk på . Då erinrade utskottet om au det gällande programmetför energiforskning pågår t. o. m. /84. Utskottet hade inhämtatatl framställningar som gjorts till energiforskningsnämnden om stöd till delifrågavarande projektet diilills hade avslagils. Utskottel har med inli"esse noterat all det imotionen omnämnda projek-let nu driviis så långl alt en fullskalemodell skullekunna byggas och utprovas. Som motionärerna påpekar torde vågkraft i detnärmaste nu överbiickbara tidsperspektivet komma att få begränsad betydelse förden svenska energiförsörjningen. 1 etl internationellt sammanhang kan dockvågkraft i vissa fall komma att visa sig vara konkurrenskraftig. Utskottet ärväi medvetet om betydelsen av en inhemsk referensanläggning vid eninternationell marknadsföring. Det måste dock i första hand vara en uppgiftför berörda myndigheter att pröva förutsättningarna för eventuellt statligtstöd till det nu aktuella projeklel. Utskottel har erfarit atl energiforskningsnämndeninom kort kommer att påbörja én teknisk utvärdering av Svenska Varv AB:svågenergiprojcki. Finansiell medverkan från andra industriella intressenter,från Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) eller fränstatens vattenfallsverk torde kunna övervägas. Utskottet villslutligen, ulan atl ta ställning i della speciella fall, erinra om altregeringen inom energiforskningsanslagel disponerar medel för bl. a. vissastörre utvecklings- och försöksprojekt. Del ankommer på regeringen att prövadessa frågor. Något uttalande från om det här behandladevågenergiprojekiet på Golland anser utskottet mot bakgrund av vad nu haranförts inle vara motiverat. Motion 1983/84:1027 (c, s, m) avslyrks sålunda. NU1983/84:30 85 Motion 1983/84:509 (c) tar uppsvårigheter för sysselsiittning och näringsliv i . Det framhålls altde dominerande företagen i Norr-botlen är statsägda. Dessa har, sägermotionären, tillfört statskassan betydande belopp. Det sagdagäller iiven för valtenkraflspro-duktionen. särskilt i Lule itlv. Vinslen avdenna produktion har dels använts av valienfallsverket till investeringar iandra regioner och andra kraftslag, dels infiutit direkt i statskassan. För altde norrbottniska industriföretagens konkurrenskraft skall kunna sliirkas ochför att de rikhaltiga energitillgångar som finns i skall kunnatillvaratas på etl samlat och rationellt sätt bör enligt motionären ettNorrbottens energiförelag komma lill slånd. samlade resurseri skulle utgöra grunden för detla energiföretag, vilkel också skullekunna ulnyllja de stora tillgångarna av torv och skogsavfall i . Påsamma sätt som i flera tidigare liknande motioner yrkas att en utredningsnarast skall tillsältas med uppgift att föreslå former för ett sådantenergiföretag. Utskoliel har (NU 1978/79:60,1979/80:70, 1980/81:60, 1981/82:.30.