bet · G701SoU12 · 1983-12-31 00:00:00 — I motion 1982/83:571 av () och BirgittaRydle (m) föreslås att uttalar sig för att kommunerna vid planeringenav barnomsorgen strävar efter en samlad pedagogisk gruppverksamhet för barn isexårsål-dern som förberedelse inför skolan. Motionärerna anser attsexåringsförskolan på sina håll tenderar att helt uppslukas avdaghemsverksamheten och de menar att detta är olyckligt med hänsyn fillsexåringarnas behov av gruppverksamhef med pedagogisk träning införskolstarten. tillsattes som ovan nämnts år1981 för att belysa frågor om samverkan mellan förskola och skola. 1 direktivenanförs bl, a. följande. Behovet av en ökad samverkan mellansamhällets olika verksamheter för barn har blivit starkare genom de senasteårens snabba utbyggnad av förskolan och omfattande reformering av grundskolan.Ett samarbete omkring barnets totala situafion har genom denna utvecklingblivit allt nödvändigare. En försvårande omständighet för en samverkan kan enligtmin mening vara de skillnader mellan förskolan och skolan som finns när detgäller arbetssätt och metoder. En ökad samverkan mellan barnomsorgen och skolanbör byggas pä ett likartat synsätt ifråga om barns utveckling och behov.Samverkan bör innebära ett närmande av arbetssätt och pedagogisk metod tillvarandra. Detta måste ske utifrån en positiv respekt och förståelse för deolika roller de båda verksamheterna har. Det är således naturligt att för deyngsta barnen i barnomsorgen stor hänsyn tas till individuellt och spontantupplevda behov och önskemål. Med tilltagande mognad kan sedan kraven öka på attbarnen skall arbeta i större grupper och med samma sak under längre tidspass.Det är naturligt att vartefter den intellektuella mognaden hos barnet ökar,starkare betona inslagen av kunskapsutveckling 5 1983/84. SoU1983/84:12 54 och färdighetsträning i verksamheten. Efter hand ökarockså förutsättningarna för barnen att ta ett ökat ansvar för det dagligaarbetet. För lågstadiets del bör t, ex. de posifiva erfarenheterna avorganisationen med syskongrupper i barnomsorgen där de äldre barnen hjälper ochstimulerar de yngre barnen tas fill vara. Kommittén har sedermera genomtilläggsdirektiv fått i uppdrag att förutsättningslöst överväga de för- ochnackdelar som är förknippade med sänkt skolpliktsålder (Dir, 1981:39). gav ut skriftenFörskola-lågstadium, samverkan för kontinuitet. I skriften uppmärksammarsocialstyrelsen - med utgångspunkt i resultat från forskning ochförsöksverksamhet samt andra erfarenheter av samverkan - frågor som är viktigaför den fortsatta utvecklingen av samverkan mellan förskolan och lågstadiet.Det understryks att frågorna även är viktiga för en kvalitativ utveckling av debåda verksamheterna. Utskottet har , senastvåren 1982, behandlat motionsyrkanden från moderata samlingspartiet medlikartat innehåll som det nu aktuella. Utskottet har därvid avstyrkt motionernamed hänsyn till det uppdrag som ankommer pä förskola-skola-kommitfén och medhänvisning till den ovan nämnda skriften från (SoU 1981/82:41). Sedan föregående utskottsbehandling av denna fråga har dennuvarande regeringen som ovan nämnts (s. 47) tillkallat en barn- ochungdomsdelegation som skall utgöra ett samordnande och rådgivande organ inomregeringskansliet för barn- och ungdomsfrågor, I direktiven för delegafionenframhålls bl. a. att ett ökat samarbete och samverkan mellan förskola/fritidshem och skola är angeläget för att underlätta barnens övergång frånförskolan liksom skolgången i sig. Delegationen bör enligt direktiven i dessahänseenden nära samarbeta med förskola-skola-kommitfén samt med fritidshemskommittén. Utskottet vill vidare hänvisa till vad som anförts ovanunder avsnittet om åldersanpassad verksamhet. Med hänvisning till den här lämnade redovisningen anser utskottetatt något inifiativ med anledning av yrkandet i motion 1982/83:571inte är erforderligt. Statsbidrag till barnomsorgen 1,beträffande bidragssystemet attriksdagen med avslag på motion 1983/84:12 yrkande 1 i motsvarande del ochyrkande 2, motion 1983/84:18 yrkande Ii motsvarande del och yrkande 2, motion1983/84:16 yrkande 1 och yrkande 2 båda i motsvarande del samt motion1983/84:15 SoU1983/84:12 55 yrkande 1 och yrkande 2 båda i motsvarande del, yrkande 3och yrkande 6 godkänner i propositionen framlagt förslag till bidragssystem, 2. beträffandeett temporärt anordningsbidrag attriksdagen avslår motion 1983/84:15 yrkande 4, 3. beträffandebindande kvalitetsnormer attriksdagen avslår mofion 1982/83:743 yrkande 3, 4. beträffandefasta vikarier aftriksdagen avslår motion 1982/83:743 yrkande 5, attriksdagen avslår mofion 1983/84:11 i motsvarande del, 6. beträffande bidrag tillbarnomsorg med annan än huvudman attriksdagen med anledning av propositionen och med avslag på mofion 1983/84:18yrkande 3 och mofion 1983/84:20 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört, 7. beträffandeolika barnomsorgsfonner m. m. aftriksdagen avslår motion 1983/84:12 yrkande 3, 8. beträffandekommunalt övertagande av daghem att avslår mofion 1983/84:15 yrkande5, 9. beträffandeinformation rörande vissa förskolor att avslår motion 1982/83:741, 10. beträffandebarn med behov av särskih stöd aftriksdagen avslår motion 1982/83:743 yrkande 6, 11. beträffande beräkning av antaletårsarbetare att avslår mofion 1983/84:17, 12. beträffande vistelsetidens längd aftriksdagen avslår mofion 1983/84:19 yrkande 1, 13. beträffandeberäkning av vistelsetiden attriksdagen avslår motion 1983/84:19 yrkande 2, 14. beträffandebidrag till omsorg om skolbarn attriksdagen med anledning av motion 1983/84:19 yrkande 3 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört, 15. beträffandeuppföljning av de nya reglerna attriksdagen avslår motion 1983/84:19 yrkande 4, 16. beträffanderiktlinjer i övrigt för statsbidrag till barnomsorgen att godkänner i propositionen förordade riktlinjer för statsbidrag till barnomsorgen i den mån de inte behandlats under mom. 1-15, SoU1983/84:12 56 Statsbidrag till social hemhjälp attriksdagen med avslag på motion 1983/84:12 yrkande 1 i motsvarande del, motion1983/84:18 yrkande 1 i motsvarande del, motion 1983/84:16 yrkande 1 och yrkande2 båda i motsvarande del samt motion 1983/84:15 yrkande 1 och yrkande 2 båda imotsvarande del godkänner i propositionen framlagt förslag till bidragssystem, 18. beträffandeberäkning av bidragsunderlag attriksdagen med anledning av propositionen som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 19. beträffandestatsbidrag till ålderdomshem attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 20. beträffanderiktlinjer i övrigt för statsbidrag till social hemhjälp att godkänner i propositionen förordade riktlinjer för statsbidrag fill social hemhjälp i den mån de infe behandlats under mom. 17-19, Utveckling av barnomsorgen m. m. 21. beträffandeutbyggnadsplan för barnomsorgen attriksdagen med anledning av motion 1983/84:14 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört, 22. beträffandeutbyggnadens inriktning att riksdagenavslår mofion 1982/83:743 yrkande 2, 23. beträffandemålsättning för utbyggnad attriksdagen avslår mofion 1982/83:743 yrkande 1, . 24. beträffande allmän deUidsförskolafrån ålder att avslår motion 1982/83:686 yrkande 1 b, 25. beträffande barnomsorg på obekvämarbetstid aftriksdagen avslår mofion 1982/83:737 yrkandena 1 och 2, 26. beträffandebehörighet för personal inom barnomsorgen attriksdagen avslår mofion 1982/83:1614 yrkandena 1 och 2, 27. beträffandetjänsteformer inom barnomsorgen attriksdagen avslår motion 1982/83:743 yrkande 7, 28. beträffandemöjlighet till fortbildning attriksdagen avslår motion 1982/83:1614 yrkande 3, 29. beträffanderekiytering av män till barnomsorgen aftriksdagen avslår motion 1982/83:686 yrkande 1 c, 30. beträffandeföräldramedverkan i barnomsorgen attriksdagen avslår motion 1982/83:1312 yrkande 4, 31. beträffandeåldersanpassad verksamhet aftriksdagen avslår motion 1982/83:743 yrkande 4, 32. beträffandemål för fritidshemsverksamheten SoU1983/84:12 57 att avslår motion 1983/84:11 i motsvarande del, 33. beträffande tilläggsdirektiv förfritidshemskommittén aft avslår mofion 1982/83:1826, 34. beträffande samverkan skola-förskola-fritidshem attriksdagen avslår motion 1983/84:11 i motsvarande del, 35. beträffande/ör/?ererfe/5einför skolstarten att avslår motion 1982/83:571. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), Sfig Alftin (s), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (), IngvarEriksson (m) och (vpk). Statsbidragssystem för barnomsorgen (mom.l, 14 och 16 samtmotiveringen till mom. 2, 7, 10-13 och 15 i hemställan) 1. av , , (alla m) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyftrande som börjar på s. 12 med "Från statsfinansiell synpunkt" ochslutar på s. 14 med "i det följande" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 19 med "Vad gäller" och slutar på s. 20 med"egen verksamhet" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "Som framgått" och slutar med"yrkande 6" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 23 med "Bidragsunderlag m. och slutarpå s. 26 med "och avstyrks" bort utgå, dels att utskottet bort anföra följande: Regeringens förslag syftar tillbättre statsfinansiell kontroll över den framtida kostnadsutvecklingen. Dettasyfte är enligt utskottet vällovligt. skall det föreslagnastatsbidragssystemet ge ökat utrymme för lokala lösningar som kan främja ettbättre resursutnyttjande, så att angelägna samhällsekonomiska besparingar kanuppnås utan att för den skull de sociala och pedagogiska målen eftersatts.Också detta är en angelägen SoU1983/84:12 58 Utskottet anser emellertid att förslaget ärbehäftat med sådana brister att det inte bör genomföras. Enbart den omständighetenatt kostnadsberäkningar saknas är ett tillräckligt skäl för deftaställningstagande. skall inte förväntas fatta beslut på ett såbristfälligt underlag. Redovisningen av regler och metoder är så knapphändigatt det förefaller osannolikt att ens regeringen tycks veta den verkligainnebörden av förslaget. Dessutom är detta ofullgångna förslag framlagt i ettalltför sent skede av kommunernas budgetarbete. Utskottet instämmer således iden kritik motionärerna framfört ifråga om kostnaderna för det föreslagnastatsbidragets genomförande. Utskottet anser vidare i likhet med vad som framförsfrämst i motion 1983/84:16 av m. fl. att regeringens ambitioneratt styra barnomsorgen mot institutionsbunden omsorg fått väga tyngreän kraven på rättvisa, mångfald och effektivitet. Enligt utskottets meningbrister förslaget i huvudsak i följande avseenden: o daghemsverksamhetgynnas ensidigt. o Enskilda alternativ och familjedaghem missgynnas. oDeltidsförskolan får inget statsbidrag. o Lång daghemsvistelse görs lönsam förkommunerna. o Anslagsufrymme för vårdnadsersättning saknas. Propositionen skulle således medföra en ökad styrning motdaghemsomsorg på bekostnad av familjedaghem och alternativ barnomsorg. Endastkommunalanställd dag- och fritidshemspersonal skall berättiga till personalbidragenligt förslaget. Delfidsförskolan skulle vidare även fortsättningsvis stå utanstatligt stöd. Dokumenterad vistelsefid om minst 7 fimmar i genomsnitt krävsför fullt daghemsbidrag. Alternativa daghem, varmed menas sådana som ärrörelsedrivna, föräldrakooperativa eller personaldrivna förekommer i flerakommuner i landet. Enligt utskottets uppfattning är den alternafivabarnomsorgen värdefull. Infe minst från social och pedagogisk synpunkt är enfortsatt utbyggnad av alternativen angelägen. Redan nu utgör dessa i flerakommuner ett välkommet tillskott till den kommunalf bedrivna barnomsorgen.Utskottet anser att den alternafiva barnomsorgen bör öka påtagligt i omfattningi förhållande till dagens nivå. Även samhällsekonomiska skäl talar för en sådaninriktning av barnomsorgen. Statsbidragen får inte utformas så att alternativendiskrimineras. Utskottet anser aft stödet fill olika barnomsorgsformer skallvara neutralt. Utskottet anser att det anförda tillgodoser syftet medmofion 1983/84:12 (c) yrkande 3, vilken således avsfyrkes. Familjedaghemmen kostar inte bara mindre att driva ändaghem. De har också stora fördelar för dem som bor i glesbygd eller arbetar påobekväm tid, har spädbarn, infekfionskänsliga barn och barn som behöver en lugnmiljö. Ändå skulle med regeringens förslag det bli lönsammare för kommunernaatt ensidigt satsa på daghem, trots att detta är den totalt sett dyrasteomsorgsfor- SoU1983/84:12 59 men utan aft därför alltid vara den bästa. Familjedaghemskall enligt utskottet inte befraktas som eft komplement till daghem, utan someft alternativ. Deltidsförskolan (lekskolan) bör enligt utskottet omfattasav statsbidragsgivningen. Lekskolan utgör en viktig förberedelse för skolanoch har betydelse infe minst för glesbygdens barnomsorg. Den kan drivasbetydligt billigare än korffidsdaghem. Om valet skulle stå mellan dessaomsorgsformer innebär regeringens förslag fill bidragsregler en direkt styrningfill det dyrare alternativet. Utskottet delar den i den ovannämnda motionen av NilsCarlshamre m.fl. anförda meningen att ett nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen bör ange klara besparingsmål och utformas så att mångfald,valfrihet, kvalitet och god hushållning befrämjas. Deltidsförskolan får intediskrimineras i förhållande till korffidsdaghem och familjedaghem infe iförhållande fill daghem. Alternafiv barnomsorg bör ur statsbidragssynpunktjämställas med barnomsorg och statsbidragen inte utformas så att detblir lönsamt för kommunerna att hålla kvar barnen längre fid per dag än vad somär absolut nödvändigt. Vidare bör, såsom motionärerna framhåller, medel inomstafsbidragsra-men avsättas för vårdnadsersättning till småbarnsfamiljer isyfte att minska klyftan i stöd mellan barnomsorg och andraomsorgsformer. Ersättningen bör vara skattefri och utgå med t, v. 6 000 kronorom året för varje barn samt föranleda motsvarande avgiftshöjningför de bidragsberättigande barn som har plats i den kommunala barnomsorgen. När det gäller statsbidrag till barnomsorg i enskild regifår utskottet vidare hänvisa till vad som anförs på s. 66 i detta betänkande(reservation nr 7). Yrkande 1 och 2 i motion 1983/84:16 av m,fl. i aktuella delar tillstyrks. Center- och folkpartimotionärernas förslag till nyttstatsbidragssystem (motionerna 1983/84:12 och 18) innebär en övergång från ettbidrag per plats fill eft bidrag i procent av brutfokostnaderna förverksamheten. Vidare innebär förslaget en vidgning av de bidragsberättigadeverksamheterna. Förslaget är enklare och mer rättvist än proposifionens förslagmed hänsyn fill olika barnomsorgsformer och fill att kommunerna har skiftandebehov av och förutsättningar för barnomsorg. Med tillämpning av andraspärregler än de i proposition 1980/81:205 lanserade kan en givenbegränsningsmålsättning för kostnaderna vidmakthållas. Förslaget kan emellerfid lika lite som regeringensproposition realiseras med kort varsel. Därför vore det värt aft överväga envidareutveckling av förenklingen av bidragssystemet därhän att alla barn ibarnomsorgen grundar rätt till bidrag med ett och samma belopp oavsetttillsynsform. Därmed ges kommunerna full frihet att välja och inte minststimulerar sådana bidragsregler fill en utbyggnad av den alternativabarnomsorgen. SoU1983/84:12 60 Utskottet avstyrker med det sagdabifall till motionerna 1983/84:12 och 1983/84:18 1 här aktuell del. Vad slufligen beträffar mofion 1983/84:15 (vpk) (yrkandena1 (delvis) och 3 saknas statsfinansiella förutsättningar för att genomföradet alternativa statsbidragssystem som motionärerna föreslår. Motionärernasförslag ligger helt utanför ramen för de budgetpolitiska begränsningar somriksdagen ställt sig bakom. I fråga om den fortsatta utbyggnadenav barnomsorgen vill utskottet vidare hänvisa till vad som anförs på s. 35.Motionsyrkandena avstyrks således. När det gäller frågan om eft särskilt anordningsbidrag börframhållas att ett sådant fidigare funnits, men att det ersattes av ettrenodlat kraftigt förstärkt driffsbidrag i vilket ökade kapitaltjänstkostnader istället beaktades vid beräkningen av driftbidraget (jfr. 1975/76:92 s. 21och SoU 1975/76:28 s. 21 och 22). Ändringen utformades med utgångspunkt från enprincipöverenskommelse med som syftade till attåstadkomma enklare regler för bidragsgivningen. Utskottet avstyrker därföryrkande 4 i motionen. Vad beträffar yrkande 2 (delvis) i samma motion rörandeavindexering av bidraget konstaterar utskottet att ett av syftena med denändrade bidrags-konstruktionen just varit att komma till rätta med deautomatiska kostnadsökningarna (se ovan s. 7). Utskottet finner mot bakgrund av dessa ställningstagandeninfe heller skäl att förorda en höjning av barnomsorgsavgiffen i enlighet medyrkande 6 i motionen. Sammanfattningsvis anser utskottet att det i propositionenframlagda förslaget till nytt statsbidragssystem för barnomsorgen är illaunderbyggt. Det saknar kostnadsredovisning och de föreslagna reglerna är infede som bäst främjar klokt resursutnyttjande. Kraven på mångfald, valfrihet ochgod hushållning uppfylls inte genom förslaget. Utskottet avstyrker således bifall fill proposifionensförslag fill nytt bidragssystem. bör i stället begära ett förslagtill statsbidrag för barnomsorgen i enlighet med de rikflinjer utskottet ovanuttalat. Erforderlig besparing bör kunna uppnås genom procentuellnedskrivning av gällande statsbidrag. Det nya förslaget bör föreläggasriksdagen i så god fid att det kan träda i kraft . nu anfört bör ges regeringen fill känna. Med hänsyn fill detta utskottets ställningstagande saknasanledning att gå in på frågor om beräkning av statsbidrag m. m. enligtpropositionens förslag. Utskottet avstyrkte därför motionerna 1982/83:743 yrkande6, 1983/84:17 och 1983/84:19. SoU1983/84:12 61 dels att utskottet under mom. 1, 14och 16 bort hemställa 1. beträffande bidragssystemet attriksdagen med avslag på proposifionen och med bifall fill mofion 1983/84:16yrkande 1 och yrkande 2 båda i motsvarande del och med avslag på motion1983/84:12 yrkande 1 i motsvarande del och yrkande 2, motion 1983/84:18 yrkande1 i motsvarande del och yrkande 2, mofion 1983/84:15 yrkande 1 och yrkande 2båda i motsvarande del, yrkande 3 och yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 14. beträffande bidrag till omsorg om skolbarn attriksdagen avslår mofion 1983/84:19 yrkande 3, 16. beträffande riktlinjer iövrigt för statsbidrag till barnomsorgen att avslår propositionen imotsvarande del i den mån den inte behandlats under mom. 1-15, Statsbidragssystem för barnomsorgen (mom. 1, 14 och 16samt motiveringen till mom. 2, 10-13 och 15 i hemställan) 2. av (), () och UllaTilländer (c) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 12 med "Från statsfinansiell synpunkt" och slutar på s. 14 med"i det följande" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "Som framgått" och slutar med"yrkande 6" bort utgå, dels aft det avsnitt i utskottetsyftrande som börjar på s. 23 med "Bidragsunderlag m. och slutarpå s. 26 med "och avstyrks" bort utgå, dels aft utskottet bort anföra följande: Regeringens förslag till nyttstatsbidragssystem sägs vara ägnat att öka statens kontroll över den framtidakostnadsutvecklingen inom barnomsorgen. Resonemanget bygger på antagandet aftkommunerna och övriga huvudmän inom barnomsorgen infe har tillräckligt starkaskäl att av egen kraft hålla tillbaka kostnadsutvecklingen. Utskottet delarinte denna uppfattning. Tvärtom har kommunerna ett lika starkt skäl som statenaft pressa kostnaderna eftersom de bär minst lika stor del som staten av desamlade utgifterna. Det ligger såväl i statens som i kommunernas intresse atteffektivisera verksamheten. bör statens bidrag fill kommunerna varaså uppbyggt att det underlättar långsiktig planering och tryggad finansieringav verksamheten. Innebörden av regeringens resonemang kringkostnadskontrollen är att också statsbidragen fill barnomsorgen behöver sesöver i syfte att bringa ner statens budgetunderskott. Utskottet har ingen annanmening, men anser att besparingsposter bör redovisas öppet i stället för aftgömmas bakom tal om "avindexering". 6 1983/84.12 saml. SoU1983/84:12 62 och har imotioner om den ekonomiska politiken redovisat förslag fill besparingar somleder fill lägre budgetunderskott. Ett lägre underskott i statens budgetmedverkar till sjunkande inflationstakt. Med en så upplagd ekonomisk politikundanröjs den påstådda risken för okontrollerad utgiftsökning av det i detföljande förordade statsbidragssystemet. Vadbeträffar bidragssystemet anser utskottet att systemet bör vara enkelt,överskådligt och lättadministrerat. Kommunerna bör vidare utifrån vissagrundläggande förhållanden själva få avgöra i vilka former barnomsorgen skallanordnas. Vidare bör syftet bl. a. vara att underlätta kommunernasadministration och att underlätta tillkomsten av nya platser inom barnomsorgen.Antalet uppgifter som skall lämnas i anslutning till ansökan om statsbidrag börminimeras. Vikten av att ett nytt statsbidragssystem utgår från principen attkommunerna skall lämna så stor frihet som möjligt att utnyttja sina resurserbör särskilt framhållas. Det statsbidragssystem som bäst svarar mot angivnasyften är ett statsbidrag som utgår med viss procent av kommunernasbruttokostnader. I enlighet med det anförda bör enligt utskottets meningstatsbidrag utgå till kommunerna av kommunens bruffokostnader förbarnomsorgen (exkl. administrationsutgifter), varvid kostnaderna för daghem,fritidshem, kommunala familjedaghem, delfidsförskolor och öppna förskolor börinräknas i bidragsunderlagef i enlighet med vad anförts i proposition1980/81:205 om förenklade statliga regler inom barnomsorgen. Genom det statsbidragssystem som utskottet sålundaförordat kommer kommunerna automatiskt att erhålla täckning för kostnaderna förbarn med behov av särskilt stöd. Särskilda begränsningar när det gäller vistelsetider m.m.behöver i sådant fall inte uppställas. Utskottet har inte heller anledning attgå in på övriga frågor rörande beräkning av statsbidrag m. m. vid andrabidragssystem. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet - medbifall till motionerna 1983/84:12 och 18 yrkandena 1 (delvis) och 2 -propositionens förslag till nytt statsbidragssystem och samtliga övriga underdefta avsnitt behandlade motioner och föreslår att antar riktlinjerför statsbidrag till barnomsorgen i enlighet med vad utskottet anfört.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill även motionerna 1982/83:743 yrkande6, 1983/84:17 och 1983/84:19. dels att utskottet under mom. 1, 14och 16 bort hemställa 1. beträffande bidragssystemet attriksdagen med avslag på propositionen och med bifall till motion 1983/84:12yrkande 1 i motsvarande del och yrkande 2 och motion 1983/84:18 yrkande 1 imotsvarande del och yrkande 2 och med avslag på mofion 1983/84:16 yrkande 1 ochyrkande 2 båda i. motsvarande del, motion 1983/84:15 yrkande 1 och yrkande 2båda i motsvarande del, yrkande 3 SoU1983/84:12 63 och yrkande 6 beslutar att anta rikflinjer för statsbidragtill barnomsorgeni enlighet med vad som angivits i proposition 1980/81:205, 14. beträffande bidrag till omsorg omskolbarn aft avslår motion 1983/84:19 yrkande 3, 16.beträffande rikthnjer i övrigt för statsbidrag till barnomsorgen attriksdagen avslår propositionen i motsvarande del i den mån den intebehandlats under mom. 1-15. Statsbidragssystem för barnomsorgen (mom. 1, 14 och 16samt motiveringen till mom. 11-13 och 15 i hemställan) 3. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 12 med "Från statsfinansiell synpunkt" ochslutar på s. 13 med "avstyrks således" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 13 med "Vad beträffar" och slutar på s. 14med "i det följande" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottefsyftrande som börjar på s. 23 med "Bidragsunderlag m. och slutarpå s. 26 med "och avstyrks" bort utgå, dels att utskottet bort anföra följande: