bet · G701NU36 · 1983-12-31 00:00:00 — omändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. (prop.1983/84:171) dels proposition 1983/84:171 om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m., dels en motion från allmänna motionstiden omlagstiftning mot multinationella företag. I propositionen föreslås en ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. som innebär attutländskt bolags förvärv av aktier i svenskt bolag inom samma koncern blirtillståndspliktigt. Ändringen syftar till att försvåra att lagen kringgås ochatt motverka att förvärvskontrollen urholkas. I motion 1983/84:2378 av m. fl. (vpk)hemställs ätt hos regeringen begär förslag till skärpt lagstiftningmot transnationella företag och utländsk företagsetablering i ienlighet med vad som anförts i motionen. De transnationella företagen har, sägs det i motion1983/84:2378 (vpk), stärkt sitt inflytande och har ännu störremöjligheter än att påverka och styra utvecklingen. Utrymmetför en självständig svensk politik minskar genom utförsäljning av viktigasvenska intressen till utlandet. Frågan om lagstiftning om utländska förvärv avsvenska företag är enligt motionen en fråga om skydd av nationella intressen motdet internationella storkapitalet. Denlagstiftning som trädde i kraft rörande utländska förvärv avsvenska företag innebär enligt motionen ingen verklig kontroll av detransnationella företagens etablering eller verksamhet. 1Riksdagen 1983/84.17somi Nr3ö NU1983/84:36 2 Utgångspunkten bör vara att företag och naturtillgångar i iprincip skaU ägas av personer som är bosatta i landet. Tillstånd tiU utländsktägande skall ges endast undantagsvis när det kan påvisas att den aktueUaverksamheten skulle vara av utomordentligt iritrésse för det svenska samhälletoch dess utveckling. Även nyetablering bör omfattas av lagstiftningen, intesom nu enbart övertagandet av befintliga företag. Lokal arbetstagarorganisationeller, vid nyetablering, fackliga organisationer som kan antas komma attorganisera de anställda, bör ha vetorätt. Också en effektiv verksamhetskontrollav de transnationella företagen bör genomföras, sägs det i motionen, ienlighet med den s. k. kontrollinjens förslag i betänkandet (SOU 1978:73)Kontroll av utländsk företagsetablering i m.m. Uppgifteri anslutning till propositionen och motionen riksdagsbehandling Förslag till lag om utländska förvärv av svenskaföretag (företagsförvärvslagen) m. m. lades fram (prop.1981/82:135). Förslaget innebar i hu'vudsak ett stadfästande av gällande rättoch motsvarade i stort den s. k. likabehandlingslinjens förslag i betänkandet(SOU 1978:73) Kontroll av utländsk företagsetablering i m. m. Två andraförslag hade också framförts i betänkandet. Den s. k. kontrollinjen hadeanvisat ett koncessionssystem som innebar en total nyetablerings-, övertagande-och verksamhetskontroll när det gällde det utländska inflytandet i svensktnäringsliv. Förhandlingslinjen innebar i allt väsentligt samma ordning förnyetablerings-och övertagandekontroll som enligt kontrollinjen. I fråga omverksamhetskontrollen föreslogs däremot ett lagfäst förhandlingssystem. Förslagettill ny företagsförvärvslag antogs av pä näringsutskottetstillstyrkan. Lagen trädde i kraft . Enligt lagen begränsasrätten för kontrollsubjekt atl förvärva aktier i svenska aktiebolag m. m.Kontrollsubjekt ärbl. a. utländska rättssubjekt och svenska aktiebolag somsaknar s. k. utlänningsförbehåll i sin bolagsordning. Tillståndsplikten är såutformad att kontrollsubjekt inte utan tillstånd får förvärva så många aktier isvenska aktiebolag att förvärvarens andel av aktiekapitalet eller röstetaletför samtliga aktier i bolaget kommer att överskrida något av gränsvärdena 10,20, 40 eller . Även rörelse och andelar i handelsbolag omfattas avtillståndskravet. Vidbedömningen av om ett aktieförvärv är tillståndspUktigt skall varje aktie i detförvärvade bolaget räknas med som tillhör företag som ingår i samma koncern somförvärvaren. Bestämmelsen har i praxis tillämpats så att förvärv inom enkoncern inte kräver tillstånd. Medanledning av propositionen i ämnet väcktes bl. a. två motioner (s; vpk), variyrkades avslag på regeringens förslag till ny företagsförvärvslag. NU1983/84:36 3 Nya förslag till begärdes i båda motionerna. Deriktlinjer för en ny lagstiftning som angavs i motionerna gick väsentligtlängre i fråga om kontroll av utländska förvärv och av utlandskontrolleradeföretags verksamhet i än regeringens förslag. I kommunisternas motion motiverades ochpreciserades kraven på en ny lagstiftning på i stort samma sätt som i den nuaktuella motionen 1983/84:2378 (vpk), vilken har refererats i det föregående.De viktigaste momenten var sålunda ett väsentligt skärpt tillståndskriterium, kontrollockså av nyetablering, vetorätt för fackliga organisationer ochverksamhetskontroll. Utskottet uttalade (NU 1981/82:56 s. 11) att de förslagrörande etablerings- och verksamhetskontroll som framfördes i motionen varutomordentligt långtgående och gav uttryck för en helt annan syn på utländsktägande i svenskt näringsliv än den utskottet hade. Motionärerna framhöllsjälva, sade utskottet, att de hade en annan principiell utgångspunkt, nämligenatt företag och naturtillgångar i i princip skulle ägas av personer somvar bosatta i landet samt att ägande genom utländska medborgare och företagendast skulle tillåtas såsom undantag. Motionärernas konkreta förslag framstodenligt utskottet, särskilt sedda i ljuset av denna grundläggande åsiktsskillnad,som oacceptabla. Utskottet avstyrkte mot denna bakgrund motionen i berörd del. Också den socialdemokratiska motionen avstyrktes. Motionenlåg till grund för en reservation av socialdemokraternas representanter iutskottel. Det nya förslag till företagsförvärvslag som reservanterna begärdeskulle bl. a. innefatta en lägre gräns för kravet på förvärvstillstånd.Tillståndskriteriet skulle något skärpas. Vissa villkor skulle, dock på etticke diskriminerande sätt, kunna förenas med tillståndet. Genom verksamhetskontrollskulle säkerställas att förelagen fullgjorde lag- och avtalsenligaförpliktelser och följde uppställda villkor. Samhället skulle ha möjlighet attförhandla med företagen om problem som hade sin grund i att de stod under ettbestämmande inflytande av utländska ägare. Arbetsgrupp för att utreda bättre skydd mot utländsktinflytande Försäljningen av svenska aktiertill utlandet har ökat kraftigt . Med anledning härav hari vissa sammanhang frågan om ett bättre skydd mot utländskt inflytande isvenska företag aktualiserats. Den har bl. a. tagits upp iriksdagen med anledning av en motion (s), vari hemstäUdes att skulleullala sig för att återgår till tidigare restriktiva praxis när detgäller tillstånd för utlänningar att köpa aktier i svenska förelag. uttalade med anledning av motionen (FiU1983/84:1) att ett bättre täckande skydd borde skapas mot utländskt inflytandei svenska företag. Utskottet fann emellertid inte tillräckliga skäl föråtergång till en r 1983/84.17 saml. NU1983/84:36 4 mera restriktiv tillämpning inom valutaregleringen i frågaom utlänningars aktieförvärv. Enligt finansutskottet borde det utredas om detavsedda skyddet skulle kunna åstadkommas genom en utvidgning av lagen omutländska förvärv av svenska företag. Mot utskottets förslag reserverade sigmoderata samlingspartiets, och representanter iutskottet. kommunisternas representant anslöt sig till utskottetsförslag men ville därutöver att tillämpningen av valutaregleringen skulleskärpas. Vad utskottet hade anfört beslöt ge regeringen till känna somsin mening. Med anledning av beslut har inomindustridepartementet tillsatts en arbetsgrupp. Arbetsgmppen skall enligt sinadirektiv överväga i vad mån det är behövligt med hänsyn till samhälletsintressen att möjligheterna för utländska rättssubjekt att skaffa siginflytande i svenska företag ytterligare begränsas. Den skall ingåendeanalysera och redovisa de skäl som kan finnas för resp. mot en skärpning. Isammanhanget skall, beaktas huruvida en skärpning av kontrollen är iöverensstämmelse med internationella åtaganden. Skulle enligt arbetsgruppens bedömning övervägande skältala för en sådan skärpning skall gruppen redovisa de olika alternativ härförsom kan finnas. Det bör därvid utredas, sägs det i direktiven, om detta bör skegenom lagen om utländska förvärv av svenska företag m.m., inom ramen förvalutalagstiftningen eller på annat sätt. Olika alternativ skall ingåendeanalyseras med hänsyn till kostnader och andra konsekvenser för såväl detallmänna som för berörda företag. Arbetsgruppen skall därutöver, mot bakgrund avhittillsvarande erfarenheter av tillämpningen av lagen om utländska förvärv avsvenska företag och annan därmed sammanhängande lagsiiftning, överväga omlagstiftningen bör justeras. I detta hänseende bör dock enligt direktiveneventuella förändringar hållas inom ramen för lagstiftningens nuvarande syften. Arbetsgruppen skall med förtur behandla frågan omskärpning av kontrollen av utländskt inflytande i svenska företag och redovisaarbetet i detta hänseende senast vid utgången av september månad 1984. Direktinvesteringskommitténöverlämnade slutbetänkandet (SOU 1983:17) Näringspolitiska effekterav internationella investeringar. Kommittén har studerat såväl de svenska företagensutlandsinvesteringar som utländska ingående direktinvesteringar. Med avseendepå de senare anger kommittén bl. a. följande. De utländska företagen i en mindre del av den svenska industrin. av de sysselsatta iindustrin arbetar i företag som till minst hälften är utlandsägda. I fleradelbranscher är dock den utiändska andelen myckel högre. En stor del av dessautlandsägda företag var tidigare svenska företag som har övergått i utiändskägo. NU1983/84:36 5 Huruvida de långsiktiga näringspolitiska effekterna avutländska investeringar i är positiva eller negativa kan enUgtkommittén inte avgöras generellt. Detta är i hög grad beroende av om de svenskadotterbolagen har getts resurser och frihet att utveckla sin konkurrenskraft.Totalt sett har gruppen utlandsägda företag visat högre lönsamhet än svenskägdaföretag, oavsett om dessa varit multinationella eller ej. Den högre lönsamheteni de utlandsägda företagen kan enligt kommittén åtminstone till viss del beropå en hög andel återförsäljningsverksamhet. De tidigare svenskägda företagenhar inte befunnits utvecklas sämre efter det att företagen har övergått iutländsk ägo. De svenska företagens utlandsinvesteringar är väsentligtmera omfattande än de ingående investeringarna. hardärför riktat huvudintresset mot de utgående direkta investeringarnasnäringspolitiska effekter. Kommitténs sammanfattande slutsats är att, vidjämförelse med ett hypotetiskt alternativ där inga utlandsinvesteringar hadeförekommit och i beaktande av att är ett litet land med begränsadhemmamarknad, direktinvesteringarna har haft övervägande positiva effekter förden ekonomiska tillväxten. Väsentligt för effekterna är, anför kommittén, denställning som de utländska dotterföretagen får i koncernen i form avproduktions-, marknads-, utvecklings- och ledningsansvar. De positivaeffekterna av utlandsinvesteringar avtar när andelen utlandsproduktion blirmycket stor och försvinner helt om centrala företagsfunktioner flyttas frånSverige till utlandet. Tecken på begynnande tyngdpunktsförskjutning av storasvenska företag kan enligt kommittén skönjas. I sin sammanfattning anförkommittén att det så länge världen i övrigt tillåter direkta investeringarsannolikt är förenat med nationella välfärdsförluster om de svenska företagensmöjligheter att investera utomlands drastiskt begränsas. Det är, anserkommittén, inte givet att t. ex. vidgade restriktioner för sådana investeringarskulle leda till ökade investeringar i . anser att etlinformationsutbyte kring företagens strategier behövs i syfte att bevakasvenska näringspolitiska intressen. Kommittén föreslår bl. a. att det införsett system med överläggningar mellan staten och vart och ett av de frånnäringspolitisk synpunkt mest väsentliga företagen. De bestämmelser om kontroll avaktieförvärv som finns i lagen (1982:617) om utiändska förvärv av svenskaföretag m.m. är, såsom framhålls i proposition 1983/84:171, inte tillämpliga påförvärv som sker inom en koncern. Genom att ägandet till ett bolag förstomorganiseras inom en koncern så att ett utländskt dotterbolag bUr ägare tilldel berörda bolaget -varvid alltså ingen förvärvsprövning sker - kan det blimöjligt också för ett utländskt företag utanför koncernen att utanförvärvsprövning via köp av det NU 1983/84:36 6 utländskadotterbolaget indirekt förvärva bolaget, eftersom den svenska lagen inte ärtillämplig på företagsförvärv utomlands. Regeringen föreslår en ändring i lagensom innebär att det blir svårare att kringgå förvärvskontrollen genom ettsådant förfarande som har beskrivits och som anges mera i detalj i propositionen(s. 5). Enligt regeringens förslag skall ett förvärv som sker inom en koncern ifortsättningen bli tillståndspliktigt om det är fråga om ett utländskt bolag ikoncernen som förvärvar aktier över de i lagen angivna nivåerna i ett svensktföretag i samma koncern. Detta möjliggör en prövning av syftet med förvärvet. Utskottetanser liksom regeringen att den föreslagna ändringen i företagsförvärvslagenbör vidtas. Den utvidgning av förvärvskontrollen som föreslås är, som framhållsi propositionen, av huvudsakligen teknisk natur och i enlighet med lagensgrundläggande intentioner. Utskottet tillstyrker sålunda propositionen. Vänsterpartietkommunisterna yrkar i motion 1983/84:2378 att skall begära ettförslag till skärpt lagstiftning mot transnationella företag och utländskföretagsetablering i . En närmare redogörelse för motionens innebörd harlämnats i det föregående (s. 1). Utskottetbehandlade ett liknande motionsyrkande i anslutning till sitt yttrande överregeringens förslag till ny lagstiftning om utländska förvärv avsvenska företag m.m. Utskottet uttalade då att motionärernas förslag ometablerings- och verksamhetskontroll var utomordentligt långtgående och gavuttryck för en helt annan syn på utländskt ägande i svenskt näringsliv än denutskottet hade. Företag och naturtiUgångar i skulle enligt motionen iprincip ägas av personer som är bosatta i landet och ägande genom utländskamedborgare och företag tillåtas endast såsom undantag. Förslagen betecknadesmot bakgmnd av denna gmndläggande åsiktsskillnad som oacceptabla. Motionenavstyrktes i berörd del. Utskottetär av samma uppfattning nu och avvisar den långtgående skärpning av lagen sommotionärerna föreslår. Utskottet vill emellertid, även om utskottet inte delarmotionärernas principiella synsätt, understryka att motion 1983/84:2378 (vpk)fäster uppmärksamheten på viktiga problem. Utlandsinvesteringar kan å ena sidange positiva bidrag till sysselsättning, investeringar och teknisk förnyelse.Detta gäller speciellt vid nyetablering av företag. Utskottet noterar i dettasammanhang att det, enligt vad utskottet har erfarit, inom regeringskanslietförbereds en informationsbroschyr avsedd för potentiella utländska investerarei landet. I broschyren redovisas de förutsättningar som kan erbjudautländska företag som vill nyinves-tera i landet. Viktiga beslut rörande deutiandsägda företagen kan å andra sidan komma att fattas av koncernledningarbelägna utom räckhåll för diskussion och påverkan från företagens, deanställdas och samhällets sida. Den nationella handlingsfriheten kan på så sättbegränsas. Bland annat mot denna bakgmnd är det nödvändigt att staten harmöjlighet till insyn och kontroll när utländska bolag vill förvärva svenskaföretag. NU 1983/84:36 7 lagenger enligt utskottets mening denna möjlighet i sin nuvarande utformning. Medhänvisning till det nu sagda avstyrker utskottet motion 1983/ 84:2378 (vpk). Utskottetnoterar i detta sammanhang att en arbetsgrupp har tillsatts inomindustridepartementet med uppgift bl. a. att mot bakgrund av hittillsvarandeerfarenheter överväga om justeringar i företagsförvärvslagen bör genomföras.Eventuella förändringar skall emellertid enUgt direktiven hållas inom ramen förlagstiftningens syften. Arbetsgruppensprimära uppgift är en annan, som dock har nära anknytning till de frågor somutskottet här behandlar (se s. 4). Gruppen skall pröva frågan om det är behövligtmed hänsyn till samhällets intressen att möjligheterna för utländskarättssubjekt att skaffa sig inflytande i svenska företag ytterligare begränsas.Prövningen har sin bakgrund i de betydande försäljningar av aktier som harskett till utlandet. Denförvärvsprövning som i sådana sammanhang kan aktualiseras enligtföretagsförvärvsiagen ger visst skydd mot att en utländsk aktieägare blirdominerande. Den lägger däremot inga hinder i vägen för utländska aktieägaresom grupp att öka sitt ägande och sin röstandel i ett företag. Om arbetsgruppenbedömer att ett ökat skydd mot utiändskt inflytande i svenska företag ärnödvändigt skall gruppen enligt direktiven redovisa olika alternativ härför. Utskottetvill också erinra om att en samlad bedömning av såväl utländska företagsdirektinvesteringar i som svenska företags direktinvéste-ringar iutlandet kommer att föreligga efter regeringens slutliga beredning avdirektinvesteringskommitténs slutbetänkande (se s. 4). Enligt vad utskottet harinhämtat har remissbehandlingen av betänkandet avslutats. 1. beträffanderegeringens lagförslag att antar det iproposition 1983/84:171 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m., 2. beträffande skärpt lagstiftning motmultinationella företag att avslår motion 1983/84:2378. NU 1983/84:36 8 Närvarande:Nils (), (), (), GunnarNilsson i (s), (), (), (), (), (), Per (), ChristerEirefelt (fp), (), Bo Finnkvist (s), () ochOswald (vpk). 1.Skärpt lagstiftning mot multinationella företag (mom. 2) (), (),(), (), Per (), () och () anser att den del av utskottets yttrande sombörjar på s. 6 med "Utskottet är" och slutar på s. 7 med"betänkandet avslutats" bort ha följande lydelse: Utskottetär av samma uppfattning nu och avvisar bestämt en skärpt lagstiftning ienlighet med motionärernas förslag. Att slå vakt om fri handel, fri etableringöver gränserna och friare regler för kapitalrörelserna är en viktig princip förSveriges internationella handlande på det ekonomiska området. InternationaUseringenav företagen har varit en icke oväsentiigt bidragande orsak till deninternationella välståndsökningen. Det skulle vara till stor skada för Sverigeom landet genom en ytterst restriktiv politik gentemot utlandsinvesteringar avdet slag som förordas i motion 1983/ 84:2378 (vpk) ställde sig utanför deninternationalisering som flertalet länder i världen är och vill vara delaktigai. Utskottet konstaterar i anslutning till det nu sagda att regeringen i vissasammanhang har uttryckt en positiv inställning till utländska nyetableringar ilandet. Deutländska direktinvesteringarna och de internationella företagens verksamhet ilandet har utan tvivel en rad positiva effekter. Det svenska näringslivetsförsörjning med riskvilligt kapital ökas, tillgången till avancerad teknikunderlättas och investeringsklimatet förbättras. De risker och speciellaproblem som ett utländskt förvärv av ett svenskt företag eventuellt kaninnebära måste samhället självfallet kunna skydda sig mot. I detta avseende geremellertid företagsförvärvslagen i sin nuvarande utformning tillfredsställandemöjligheter till kontroll. Utskottetanser det också angeläget att i detta sammanhang erinra om åtaganden iolika internationella organisationer, såsom och . Skärpningar ilagstiftningen i den riktning som motionärerna begär riskerar att stå i stridmot dessa förpliktelser. Medhänvisning till det nu sagda avstyrker utskottet motion 1983/84:2378 (vpk). NU 1983/84:36 9 Skärpt lagstiftning mot multinationella företag(mom. 2) (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 6 med "Utskottet är" och slutar på s. 7 med "betänkandetavslutats" bort ha följande lydelse: Sompåpekas i motion 1983/84:2378 (vpk) har det utiändska inflytandet i det svenskanäringslivet ökat. a. har flera betydande svenska företag köpts av företagi andra länder. Denna utveckling måste kraftfullt bemötas. Fråganom lagstiftning om utländska förvärv av svenska företag är en fråga om skydd avnationella intressen mot det internationeUa storkapitalet. Utrymmet för ensjälvständig svensk ekonomisk politik minskar genom utförsäljning av viktigasvenska intressen tiU utlandet. Svenska arbetare och tjänstemän får en ännuotryggare ställning. blir ännu mera öppet för påtryckningar från destora imperialistiska makterna. Dennya lagstiftning om utländska förvärv av svenska företag som trädde i kraft den1 innebär inte en verkUg kontroU av de transnationella företagensetablering eller verksamhet. Utskottet delar motionärernas uppfattning attlagen måste skärpas. Utgångspunktenför en sådan skärpt lagstiftning bör vara att företag och naturtillgångar iSverige i princip skall ägas av personer bosatta i landet. Ägande genomutländska medborgare och företag skall inte tillåtas annat än såsom undantag.Tillstånd skall ges endast när det kan påvisas att detta är av utomordentligtintresse för det svenska samhället och dess utveckling. Även nyetablering skallomfattas av lagstiftningen. Tillståndsprövningen bör ges en sådan utformningatt lokal arbetstagarorganisation, som är eller bmkar vara bunden avkollektivavtal i förhållande till det företag ärendet gäller eller desscentrala organisation, har vetorätt. När det är fråga om ett nytt företag börvetorätten tillkomma de fackliga organisationer som för varje huvudsakligarbetstagarkategori kan antas komma att organisera flertalet av dem som kommeratt anställas av företaget. En effektiv verksamhetskontroll av detransnationella företagen bör åstadkommas genom ett koncessionssystem ienlighet med den s. k. kontrolUnjens förslag i betänkandet (SOU 1978:73)Kontroll av utländsk företagsetablering i m. m. delsatt utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande skärpt lagstiftning motmultinationella företag att med bifall till motion 1983/84:2378 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.