bet · G701BoU23 · 1983-12-31 00:00:00 — 14 Avvecklingav hyresförlustgarantier och hyresrabatter . (), (), KnutBilling (m), (), (), () ochAgne () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 24 sombörjar "De tillfälliga" och slutar "yrkande 2 avstyrks"bort lyda: Redani samband med införandet av de tillfälliga stimulansåtgärderna i form av hyresrabatteroch hyresförlustgarantier restes invändningar häremot i motioner (m), (c) och(fp). Den härvid intagna ståndpunkten att eventuella stimulansåtgärder avseendebostadsbyggandet bör ges en inriktning som innebär att produktionen kommer attavse bostäder som verkligen efterfrågas står fast. Sedan stimulansåtgärdernainfördes har också antalet outhyrda lägenheter ökat. Vad i motion 1999 (c)anförts om en avveckling av hyresrabatter och hyresförlustgarantier harutskottet mot bakgrund av det ovan anförda funnit bärande. De nu aktuellatillfälliga stimulansåtgärderna bör därför avvecklas. anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. BoU1983/84:23 54 dels utskottet under ,17 bort hemställa 17. beträffande avvecklingav hyresförlustgarantier och hyresrabatter att med anledning av motion 1983/84:1999 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 15 Avveckling av bostadsförbättringsprogrammet (), (),(), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 25 som börjar "Utskottet är" och slutar "nuanförts" bort lyda: behandlade (BoU 1983/84:11) ettregeringsförslag om ett bostadsförbättringsprogram. I samband härmedbehandlades partimotioner (m), (fp) om avslag på regeringens förslag.Utskottet konstaterar att vad i dessa motioner anförts som motiv för avslag påprogrammet fortfarande äger giltighet och att dessa motiv vunnit istyrka under den korta tid programmet varit i kraft. Det finns sålunda all anledning anta attsysselsättningseffekterna av programmet blir väsentligt lägre än vad regeringenförmodade eller helt uteblir. Vidare är finansieringsbestämmelserna som är enförutsättning för programmet i många fall så otillfredsställande att det finnsskäl hävda att de inte utgör ett incitament för den av regeringen önskadebostadsförbättrings-, verksamheten. Vidare vill utskottet erinra om vad i reservationer (m),(fp) till det ovan nämnda betänkandet anfördes om att en bostadsproduktiongrundad på fri konkurrens på Uka villkor är en förutsättning för en sund ocheffektiv bostadsmarknad samt att ytterligare planering och reglering inte ärden väg som bör väljas för att nå en ökad reparations- och ombyggnadsverksamhetav våra bostäder. Ytterligare motiv för att avvecklabostadsförbättringsprogrammet finns i reservationerna 2 (m) och 4 (fp) tillutskottets betänkande BoU 1983/84:11. Utskottet hänvisar till vad i dessareservationer anförts. Bostadsförbättringsprogrammet bör sålunda avvecklas . Vad i motionerna 2035 (m) och 2113 (fp) anförts bör därförriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Vad i motion 922 (vpk)föreslagits om utvidgning av programmet avstyrks. dels utskottet under 18 bort hemställa 18. beträffande avvecklingav bostadsförbättringsprogrammet att med anledning av motionerna 1983/84:2035 yrkande 6 och 2113 yrkande 2 såvitt nu är i fråga samt yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. BoU 1983/84:23 55 ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 25 som börjar "Inte heller"och slutar "Motionen avstyrks" bort lyda: Detfinns anledning att utvidga bostadsförbättringsprogrammet till att omfatta ävenupprustning av boendemiljön och byggande av gemensamhetslokaler. Att ävendessa delar bör ingå i programmet får ses som en följd av den brist påplanering i samband med förverkligandet av miljöprogrammet. Detta programbyggdes nämligen upp utan att större hänsyn togs till det behov av samverkanmellan människor som ofta är en förutsättning för ett fungerande bostadsområde. Detfinns därför grundad anledning för att medverka till att åtgärdervidtas som gör det möjligt att förbättra miljön i våra bostadsområden, bl. a.genom byggandet av flera gemensamhetslokaler. Genomatt miljöförbättrande åtgärder vidtas kommer inte minst mångaflerbostadsområden att tillföras kvaliteter sorn gör det möjligt att tatillvara och utveckla det positiva hos dessa områden. Enligt utskottetsuppfattning är det lämpligt att utvidga bostadsförbättringsprogrammet ienlighet med vad nu anförts. Detta innebär en anslutning till vad i motion 922(vpk) föreslagits. delsutskottet under 19 bort hemställa 19. beträffande utvidgning avbostadsförbättringsprogrammet att med anledning av motion1983/84:922 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 17 Utvidgningav bostadsförbättringsprogrammet (motiveringen till mom. 19) (), (), BertilDanielsson (m), () och () anser - underförutsättning av bifall till reservation 15 - att den del av utskottetsbetänkande på s. 25 som börjar "Inte heller" och slutar"Motionen avstyrks" bort lyda: Utskottethar ovan givit sin anslutning till vad i motionerna 2035 (m) och 2113 (fp)föreslagits om att bostadsförbättringsprogrammet bör avvecklas. Motdenna bakgrund saknas skäl tillstyrka motion 922 (vpk) om en utvidgning avprogrammet. ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 26 sombörjar "Kravet på" och slutar "yrkande 2 avstyrks" bortlyda: Kravetpå avsättning till konsolideringsfond som förutsättning för räntebidrag tillunderhållslån är enligt utskottets uppfattning oriktigt och BoU1983/84:23 56 olyckhgt inte minst därför att ett sådant krav innebärbetydande hyreshöjningar hos många företag och därigenom motverkar de positivaeffekterna av räntebidragen. Hyreshöjningarna påverkar i sin turbruksvärdesnivån, som höjs. Privata fastighetsägare kan då genom jämförelsertillgodoräkna sig sådana höjningar, utan att de fått motsvarandekostnadsökningar. Utskottet föreslår att beslutet om konsolideringsfonder somett villkor för räntebidrag bör omprövas och att detta villkor tasbort. I sammanhanget kan erinras om att såväl som bostadskommittén avstyrkt förslaget om konsolideringsfond. Motion2010 (vpk) yrkande 2 tillstyrks sålunda. dels utskottet under 20 bort hemställa 20. beträffande särskildkonsolideringsfond att med anledning av motion 1983/84:2010 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 19 Bostadslån vid ombyggnad av handikappanpassadlägenhet (motiveringen till mom. 21) (), (), (), () och () anser attden del av utskottets betänkande på s. 26 som börjar "Vad i" ochslutar "ytterligare åtgärd" bort lyda:, Uppfattningen att personer med olika slag avfunktionsnedsättningar i möjligaste mån skall kunna leva ett normalt liv tordevara obestridd. Såvitt rör samhällets stöd inom bostadsfinansieringssystemetsram finns, som framgått ovan, möjligheter att erhålla individuellabostadsanpassningsbidrag för åtgärder inom och i anslutning tillbostadslägenhet för att göra det möjligt för handikappad att utnyttjalägenheten på ett ändamålsenligt sätt. Det finns enligt utskottets uppfattning inte anledning attstödja vad i motion 2403 (s) föreslagits om att bostadslån för ombyggnad skallkunna utgå vid ombyggnad av en handikappanpassad lägenhet till en lägenhet utanden inredning m.m. som betingats av handikappet. Inte sällan är det kanskefördelaktigt att de speciella handikappanordningarna behålls i lägenheten vidbyte av hyresgäst eller motsvarande även om åtgärderna i och för sig inte ärnödvändiga för den nye hyresgästen. Om det inte är möjligt att behållahandikappanordningarna torde det inte annat än i rena undantagsfall varaförenat med särskilt höga kostnader att bygga om lägenheten. Enligt utskottetsuppfattning finns inte anledning för att göra det i motion 2403 (s)begärda tillkännagivandet. BoU 1983/84:23 57 20 Ettkommunalt ROT-program även (motiveringen till mom. 22) (), (), BertilDanielsson (m), () och () anser att den del avutskottets betänkande på s. 27 som börjar "Det finns" och slutar"i fråga" bort lyda: Skälsaknas för att i nu förevarande sammanhang ta ställning till vad imotioner (s) och (vpk) föreslagits om ett s. k. ROT-program för kommunerna ävenefter . Motionerna2010 (vpk) yrkande 1 och 2419 (s) avstyrks såvitt nu är i fråga med hänvisningtill vad som anförts. 21 Finansieringenav ett kommunalt ROT-program ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 27 börjar "Vad rör" och pås. 28 slutar "det anförda" bort lyda: Detfinns ett eftersatt underhåll i ett stort antal offenfiiga byggnader. a. skolor, sjukhus, bibliotek, barnstugor, idrottsanläggningar,förvaltningsbyggnader, vatten- avloppsnäten, broar, gator och vägar. Dettaunderhåll representerar en stor och viktig sysselsättningspotential som måstetas i anspråk . Detta kan enligt utskottets mening bara skeom staten tar ett betydande finansiellt ansvar härför. Det är varken rimligteller möjligt att begära att kommunerna ensamma skall svara för finansieringen.En statlig finansiering är enligt utskottets mening dessutom en förutsättningför att insatserna skall få en kontinuitet och varaktighet som gör att deeftersträvade långsiktiga sysselsättningseffekterna uppnås. Finansieringenav det nu förordade programmet kan ske antingen som f. n. genom användande avfinansfullmakten eller genom att förslag underställs ochmedel anvisas på tilläggsbudget. med anledning av motionerna 2010 (vpk) yrkande 1 och 2419 (s) anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. delsutskottet under 23 bort hemställa 23. beträffande//nans/er/ngen av eti kommunaltROT-program att med anledning av motionerna1983/84:2010 yrkande 1 och 2419, båda motionerna såvitt nu är i fråga, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 22 Finansieringen av ett kommunalt ROT-programefter (motivering en till mom. 23) (), (), BertilDanielsson (m), () och () anser att den del avutskottets betänkande som på s. 27 börjar "Vad rör" och på s. 28slutar "det anförda" bort lyda: BoU 1983/84:23 58 Frågan om finansieringen av ett kommunaltROT-program torde få övervägas av regeringen som i vederbörlig ordning fårlämna sin syn på frågan i förening med förslag om eventuellt behov avmedel för verksamheten. Motionerna 2010 (vpk)yrkande 1 och 2419 (s) avstyrks också i denna del. 23 Finansieringsbestämmelser om konstnärligutsmyckning m. m. , , ochMargareta (alla m) anser att utskottet under 24 bort hemställa 24. beträffande finansieringsbestämmelser omkonstnärlig utsmyckning m. m. att avslår motion 1983/84:2416, 24 Finansieringsbestämmelser om konstnärligutsmyckning m. m. (motive ringen till mom. 24) , , ochMargareta (alla m) anser - under förutsättning av bifall till reservation23 - att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar "Detfinns" och på s. 29 slutar "till känna" bort lyda: motion 2416 (s) föreslagits om bidrag avseende konstnärlig utsmyckning i vårabostadsområden avstyrks. Som framgått ovan finns möjligheter att inom ramen förbostadsfinansieringsförordningen till viss del finansiera åtgärder avseendekonstnärlig utsmyckning eller gestaltning. 25 Finansieringsbestämmelserom konstnärlig utsmyckning m. m. (motive ringen till mom. 24) . (), () och AgneHansson (c) anser att den del av utskottets betänkande på s. 28 som börjar"Det finns" och på s. 29 slutar "till känna" bort lyda: Somframgår av ovanstående framställning har lånemöjligheterna till konstnärhgutsmyckning utnyttjats endast i mindre omfattning . Det finnsenligt utskottets mening mot bakgrund härav anledning att göra en översyn avfinansieringsbestämmelserna avseende den konstnärliga utsmyckningen m. m. ivåra bostadsområden. Översynen bör i första hand syfta till att få ett bättreutnyttjande av befintliga lånemöjligheter. I sammanhanget bör bl. a. övervägaserforderliga informationsåtgärder. med anledning av motion 2416 (s) anfört bör som sin meningge regeringen till känna. BoU1983/84:23 59 26 Omfattningen av statens stöd till konstnärligutsmyckning m. (motive ringen till mom. 25) , , och (alla m) anser - under förutsättning av bifalltill reservation 23 - att den del av utskottets betänkande på s. 29 som börjar"Det finns" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: Åven vad i motion 718 (s) föreslagits om konstnärligutsmyckning får anses tillgodosett inom ramen för bostadsfinansieringensregler. 27 Nytt system för räntebidrag , , och (alla m) anser att dels dén del av utskottetsbetänkande på s. 30 som börjar " Sammanfattningsvis har" och slutar"nytt bostadsfinansieringssystem" bort lyda: Vad i motion 923 (m) anförts innebär en successivavveckling av räntebidragssystemet och ett finansieringssystem fritt frångenerella subventioner. Utskottet har ovan redovisat motionärernas uppfattningom hur systemet bör byggas upp. Utöver vad där anförts vill utskottet anföraföljande. Det bostadsfinansieringssystem som gäller f. n. bygger igrunden bostadspoUtiska beslut. Vissa viktiga utgångspunkter somlåg till grund för detta beslut har övergetts och medfört bl. a. att extraupptrappningar av de garanterade räntesatserna och justeringar inomskattesystemet fått göras. a. dessa åtgärder har systemet blivitsvåröverskådligt och än mera orättfärdigt . Som anförts i motion 923(m) måste ett helt nytt finansieringssystem utformas, ett system som ärfritt från generella subventioner. Enligt utskottets uppfattning bör besluta om ettsystem med upptrappning av de garanterade räntesatserna enligt motionärernasförslag. Det nu förordade systemet bör införas fr. o. m. halvårsskiftet 1984.Genom en anslutning till motionen torde det vara möjligt att minskaanslaget till räntebidrag med 2100 milj. kr. för nästa budgetår. dels utskottet under 26 bort hemställa 26. beträffande nytt system förräntebidrag att med bifall till motion 1983/84:923 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. BoU 1983/84:23 60 , , ochMargareta (alla m) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 30 sombörjar "De kompensatoriska" och slutar "yrkande 9avstyrks" bort lyda: Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion 923 (m) om att de s. k.kompensatoriska åtgärderna av besparingsskäl bör upphöra från den 1 juli 1984.Härigenom uppnås en förstärkning av statsbudgeten med 500 milj. kr. statsfinansiellt pressad situation måste en hård bedömning av olikabudgetförslag göras och en prioritering mellan i sig angelägna önskemålföretas. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 923 (m) yrkande 9. delsutskottet under 27 bort hemställa 27. beträffande vissa kompensatoriska åtgärderatt med bifall till motion 1983/84:923 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 29 Avvecklingav räntebidraget till underhållslån . (), (), KnutBilling (m), (), (), () ochAgne () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 30 sombörjar "Utskottet har" och slutar "" bort lyda: Detfinns skäl för att tillstyrka förslaget i motion 1999 (c) om att deträntebidrag till underhållsåtgärder som inom ramen förbostadsförbättringsprogrammeit beslöt bör avvecklas. I en motion(c) kritiserades då regeringens förslag att införa ytterligare subventioner,utan att avvakta reformeringen av finansieringssystemet i stort. Denna kritikdelas av utskottet. De nu behandladeräntebidragen bör upphöra. delsutskottet under 28 bort hemställa 28. beträffande avveckling av räntebidragettiU underhållslån att riksda gen med anledning av motion 1983/84:1999 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 30 Årligupptrappning av den garanterade räntan ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 31 som börjar " Utskottet har"och slutar "sådan ordning" bort lyda: Ytterligare åtgärder behovetvidtas när det gäller det riktade stödet till BoU 1983/84:23 61 allmännyttan.För att hyreshöjningar skall kunna undvikas bör de allmännyttigabostadsföretagen t. v. undantas från årlig upptrappning av den garanterade räntan.Den s. k. normala upptrappningen har medverkat till betydande hyreshöjningarunder senare år. I avvaktan på resultatet av bostadskommitténs arbete ochregeringens förslag samt beslut om ett nyttbostadsfinansieringssystem bör besluta att ytterligare upptrappningav den garanterade räntan t. v. inte skall ske för de allmännyttigabostadsföretagen. Vad nu anförts innebär en tillstyrkan av motion 2010 (vpk)yrkande 5. delsutskottet under 29 bort hemställa 29. beträffande årlig upptrappning av dengaranterade räntan att med anledning av motion 1983/84:2010 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, och (båda c) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 31börjar "Långivningen till" och på s. 32 slutar "detanförda" bort lyda: Denstatliga hyresförlustlångivningen upphörde i och med utgången av . Trotsdetta har endast mindre delar av lånen avamorterats. Den minskning avlånestocken som ändock kommit till stånd är nästan helt hänförlig till deregler om eftergift som är kopplade till lånen. I den mån eftergift inte kanmedges finns möjlighet till ränte- och amorteringsfrihet för lånen. Sammantagetinnebär detta att statens möjligheter att få återbetalning av dessa lån ärytterst begränsade. Det vore enligt utskottets mening därför rationellt bl. a.ur administrativ synpunkt att ta upp frågan om definitiv avskrivning avutestående lån med berörda kommuner och företag. Regeringen bör därför ges iuppdrag att i enlighet med förslaget i motion 1999 (c) yrkande 4 vidta åtgärderför att helt avveckla hyresförlustlånen. anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. delsutskottet under 31 bort hemställa 31. beträffande avveckling av hyresförlustlånen attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1999 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s.32 sombörjar "Sedan hyresförlustlångivningen" och slutar "nuanförts" bort lyda: BoU1983/84:23 62 Förslaget i vänsterpartietkommunisternas partimotion 2010 om att återinföra hyresförlustlånen för deallmännyttiga bostadsföretagen ingår som en del i det i samma motion framlagdaåtgärdspaketet för att stärka de allmännyttiga företagens ställning. Motbakgrund av vad utskottet ovan anfört om de allmännyttiga bostadsföretagensroll i den kommunala bostadsförsörjningen och i en återgång till en socialtinriktad bostadspolitik tillstyrks motion 2010 (vpk) också i vad avser ettåterinförande av hyresförlustlångivningen till de allmännyttigabostadsföretagen. Problemen med outhyrda lägenheter har sin grund framförallt i situationen på arbetsmarknaden och de höga hyrorna. Det är mot bakgrundhärav inte rimligt att de allmännyttiga bostadsföretagen och härigenom derashyresgäster ensamma skall svara för uppkomna hyresförluster. Med hänvisning till det anförda börhyresförlustlångivningen återinföras för de allmännyttiga bostadsföretagen ienlighet med vad som föreslagits i motion 2010 (vpk) yrkande 4. dels utskottet under 32 bort hemställa 32. beträffande återinförande avhyresförlustlånen att med bifall till motion 1983/84:2010 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 33 Avveckling av stödet till förbättring av boendemiljön , , och (alla m) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 33 som börjar "Vid sin" och slutar"Motionsyrkandet avstyrks" bort lyda: Som motionärerna anför är det allmänt omvittnat att demänniskor som bor i äganderätts- och bostadsrättslägenheter är nöjda med sinboendemiljö i väsentligt större utsträckning än de som bor i hyresrätt och attde som bor i enskild hyresrätt eller hos mindre fastighetsägare är mer nöjda ände som bor i hus ägda av stora anonyma företag och stiftelser. Att ett antal fastigheter eller ett större område fårproblem med tomma lägenheter och "dåhg miljö" kan således ha sinorsak i vem som äger fastigheterna och hur de sköts. Huvudansvaret för att bostäderna med tillhörande tomtmarkskall erbjuda människorna en god boendemiljö åvilar fastighetsägarna. Bygger man som människorna vill bo, förvaltarfastigheterna i överensstämmelse med deras värderingar och framför allt bättreeller lika bra som i intilligande område är risken liten för att bostädernastår tomma. Utifrån denna principiella syn förordar utskottet attstatens stöd till förbättring av boendemiljön avvecklas. Frågan om beslutsramar för boendemiljöbidragen behandlarutskottet nedan. BoU1983/84:23 63 dels utskottet under 35 bort hemställa 35. beträffande avveckling avstödet tiU förbättring av boendemiljön att med bifall till motion1983/84:1981 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 34 Fördelningsprinciperna för boendemiljöbidragenm. (motiveringen till mom. 36) , , och (aUa m) anser under förutsättning av bifall tiUreservation 33 - att den del av utskottets betänkande på s. 34 som börjar"Enligt bestämmelserna" och slutar "förboendemiljöbidragen" bort lyda: Utskottet har ovan förordat en avveckling avbidragsgivningen till förbättring av boendemiljön. Det finns då inte anledningatt överväga fördelningsprinciperna för bidragen. Motion2003 (s) avstyrks såvitt nu är i fråga. 35 Boendemiljöbidrag enligt den s. k.undantagsregeln (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s.34 som börjar"Enligt utskottets" och slutar "Motionsyrkandet avstyrks"bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till gällande huvudreglerför fördelningen av boendemiljöbidragen. Dessa regler bör dock kompletterasgenom ett återinförande av den s. k. undantagsregeln. den s. k. undantagsregeln var i kraftutarbetade bostadsföretagen i samråd med de boende ansökningar om bidrag på merän 250 milj. kr. Det boendeinflytande som sålunda var en förutsättning för attmiljöbidrag skulle kunna utgå enligt undantagsregeln var värdefullt och ettuttryck för en reell medverkan av de boende i området. Det finns mycket godaskäl för att medverka till att undantagsregeln permanentas såsomföreslagits i motion 2012 (vpk) yrkande 1. dels utskottet under 37 bort hemställa 37. beträffande boendemiljöbidragenligt den s. k. undantagsregeln att med bifall till motion1983/84:2012 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 36 Boendemiljöbidrag enligt den s.k.undantagsregeln (motiveringen till mom. 37) , , och (alla m) anser - under förutsättning av bifalltill reservation 33 - att den del av utskottets betänkande på s.34 som börjar"Enligt utskottets" och slutar "Motionsyrkandet avstyrks"bort lyda: BoU1983/84:23 64 Utskottet har ovan anslutit sigtill en motion (m) om avveckling av boendemiljöbidragen. Det saknas mot denna bakgrund anledning övervägautformningen av bidragsgivningen. Motion2012 (vpk) yrkande 1 avstyrks sålunda. 37 Markförvärvs- och tomträttslån (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 35 som börjar "Utskottet har" och slutar "1350(vpk) avstyrks" bort lyda: En aktiv markpolitik som en nödvändighet för attuppfylla viktiga sociala målsättningar vid samhällsbyggandet har många gångerunderstrukits av statsmakterna. Att kommunerna skall ha ett avgörandeinflytande på användningen av mark har också betonats frånregering och riksdag. Kommunerna bör enligt utskottets mening genom markägandeha ett avgörande inflytande över bostads- och samhällsbyggandet. Markpolitikensutformning är i huvudsak en angelägenhet, och kommunerna måste därförha sådana markpolitiska medel till förfogande att en aktiv markpoUtik kanunderlättas. Lånen till kommunala markförvärv och de StatUga tomträttslånen somav/ecklades bör återinföras. Åven om kommunernas planeringssituation och behov avmarkpolitiska åtgärder har förändrats kvarstår dock behovet förmånga kommuner av bättre markpolitiska medel. Utskottet föreslår därför enåtergång till vad som gällde tidigare beträffande möjligheterna till kommunalamarkförvärvslån och tomtiättslån från staten, men med förbättrade villkor. Markförvärvslånen bör sålunda bU amorteringsfria under femår för att därefter amorteras . Tomträttslån börlämnas till kommunerna på samma villkor som gäller bostadslån tillallmännyttiga bostadsföretag och kunna utgå även till andra ändamål änbostäder, dvs. även till tomträtt för industri, affärsändamål, mark förfritidshus osv.