bet · G701AU10 · 1983-12-31 00:00:00 — omtrygghetsfrågor i statlig anställning m. m. 1983/84:42) I betänkandet behandlas proposition1983/84:42 om trygghetsfrågor i statlig tjänst. 1 propositionen föreslårregeringen, efter föredragning av statsrådet , att skall 1. beredastillfälle att ta del av vad som anförs om anställningstryggheten i statligtjänst m. m., 2. godkänna de ipropositionen förordade grunderna för finansiering av trygghetsavtalet, 3. till Särskildatrygghetsåtgärder för lärare på tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 anvisa ett reservationsanslag av 6 milj. kr. och destatsanställdas huvudorganisationer har i anslutning till årets lönerörelseslutit ett preliminärt trygghetsavtal. Det omfattar dels statsanställda, delsskolledare och lärare inom det statligt reglerade området. Avtalet har godkäntsav regeringen och lönedelegation. Fortsatta förhandlingar pågårmellan partema om de slutliga avtalsbestämmelserna med inriktningen att deskall kunna träda i kraft . I propositionen lämnasinledningsvis (s. 2-7) en redogörelse för det huvudsakUga innehållet i detpreliminära trygghetsavtalet. Det har tillkommit mot bakgmnd av bl. a. de kravpå rationaliseringar och ökad effektivitet som ställs på statsförvaltningen. Somgmnd för avtalet ligger det s. k. trygghetsmålet som anger att förändringar börske så att en övergång till ny verksamhet underlättas för berörda arbetstagare.En eventuell personalavveckling bör ske genom naturlig avgång, omplacering ochandra p>ersonalad-ministrativa åtgärder. Största möjliga hänsyn skall tastill de anställdas krav och intressen vid förändringarna. För de statsanställda anger avtalet bl. a. olikapersonaladministrativa åtgärder, t. ex. omplacering, utbildning och ekonomiskaförmåner, som myndigheterna skall eller får använda i samband med sådanaomställningar 1 1983/84. Rättelse: S. 4, rad 4 Står: 6 000 000 milj. kr. AU1983/84:10 2 som kan medföra att de statsanställdasanställningstrygghet kommer i fara. Åtgärderna skall tillämpas under minst niomånader före beslutet om uppsägning. Därefter följer uppsägningstiden enligt nugällande regler. () förutsätts genom sincentrala omplaceringsverksamhet biträda anställningsmyndigheten vid omplaceringutanför den egna myndigheten. SAMN får också genom nya regler iomplaceringsförordningen bilda särskilda samverkanskommittéer för omplaceringsarbetepå Orten. I en sådan kommitté skall bl. a. ingå företrädare för de myndighetersom närmast berörs och företrädare för arbetsmarknadsverket. För att underlätta omplacering skall arbetsgivaren svaraför att arbetstagaren får den utbildning som behövs för en ny anställning inomsamma eller annat yrkesområde. Utbildningen får ha en längsta varaktighet . Avtalet innebär också att nuvarande regler ominkomsttrygghet och avgångsförmåner ändras i syfte att stimulera frivilligrörlighet och rörlighet till icke-statlig anställning. Också de allmännaanställningsvillkoren förbättras, särskilt genom förbättrade flyttnings- ochomstationeringsförmåner. På det statligt reglerade skolområdet innehåller avtalethuvudsakligen förmånsregler för tillsvidareanställda lärare som beräknas fåotillräckligt tjänsteunderlag på sina tjänster. a. kan framhållas deändringar som gäller reservlärare. Statsrådet framhåller i anslutning tillredogörelsen för avtalets innehåll bl. a. nödvändigheten av att myndigheternasverksamhet inkl. personalstyrkan anpassas till de medel som statsmakternaanvisar. Det är nödvändigt att myndigheterna långsiktigt och målmedvetetplanerar sin personaladministration så att omställningsåtgärder kan göras i godtid. Inriktningen måste enligt propositionen vara att övertaligheten så långtmöjligt löses genom en effektiv omplacering och naturlig avgång. För attmyndigheterna skall ha möjlighet att vidta olika omställningsåtgärderså framhålls den garanfiregel som har tagits in itrygghetsavtalet. Detta kommer att ge de olika åtgärderna tid att verka.Samtidigt sägs att staten naturligtvis i vissa fall kan besluta om ännu vidareramar för omställningsåtgärderna. Det anförs vidare att statens beslut om förändringarvid större omställningar också bör ange den tid och de resurser som anvisas föromställningen. Enligt propositionens mening ger den här ordningen myndigheternafömtsättningar att med omsorgsfull planering och aktiva omställningsåtgärderuppfylla det s. k. trygghetsmålet. När det gäller avtalsregleringen av anställningstrygghetenså tas också frågan upp om de poUtiska organens roll. Här stryks under att detträffade preliminära trygghetsavtalet givetvis inte innebär någon begränsning iriksdagens, regeringens eller myndighetemas rätt att besluta om tidpunkten förvissa verksamhetsförändringar. Utskottethar inte funnit anledning till något särskilt uttalande i anslutning AU1983/84:10 3 till redogörelsen om det preliminära trygghetsavtalet sominte bör leda till något inifiativ från sida. I propositionen redovisas ävengrunderna för trygghetsavtalets finansiering (s. 7-9). Där sägs bl. a. att dekostnader som kan uppstå hos myndigheterna till följd av trygghetsavtalet börfinansieras inom ramen för myndigheternas ordinarie anslag, I sammanhangeterinras om att avtalsparterna inom det statliga området i årets avtalsrörelsehar avräknat 10 milj. kr. från löneökningsutrymmet för åtgärder tillföljd av trygghetsavtalet. Myndigheterna bör i sina anslagsframställningarredovisa planer och kostnader för omställningsåtgärder. För innevarande ochnästkommande budgetår kan det dock uppstå kostnader som inte ryms inomtilldelade anslagsramar. Enligt propositionen kan regeringen i några fallbehöva medge att förslagsanslag får överskridas. Om motsvarande situationskulle uppstå för verksamhet som har fått medel på reservationsanslag ellerobetecknat anslag bör regeringen kunna anvisa ytterligare medel från anslagetTäckning av merkostnader för löner och pensioner på trettonde huvudtiteln. Enutvidgning av användningsområdet för detta anslag förordas därmed. När detgäller kommunerna föreslås bl. a. att de skall få ersättning för sina kostnaderför skolledare och lärare och att statsbidragen skall lämnas urdriftbidragsansla-gen fill resp. skolform. Redovisningen ovan anger huvudpunkterna i regeringensförslag om grunderna för finansieringen av trygghetsavtalet. Utskottet föreslåratt här berörda delar av propositionen godkänns av . I propositionen sägs slutligen att parterna vid 1983 årsavtal om lönerna för statstjänstemän har avräknat 4 milj. kr. medbörjan för särskilda trygghetsåtgärder för lärare som inte har kunnaomplaceras till annan lärartjänst. Mot den bakgrunden föreslås i propositionenatt ett nytt anslag benämnt Särskilda trygghetsåtgärder för lärare skalluppföras på statsbudgeten. Anslaget bör föras upp med 6 milj, kr. /84, Utskottet godtar regeringens förslag. 1. beträffandeett nytt trygghetsavtal att lägger till handlingarna vad som anförts i propositionen, 2. beträffande grunderna förfinansiering av trygghetsavtalet att godkänner vad som förordats ipropositionen, 3. beträffande anvisning av medel tillsärskilda trygghetsåtgärder för lärare att med bifall till regeringens förslag tillSärskilda trygghetsåtgärder för lärare på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /84 på trettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav . Närvarande: (), (), AndersHögmark (m), (), (), (),(), (), (), (),(vpk), (), (), () och tredje vice talmannen ().