bet · G701SoU12 · 1983-12-31 00:00:00 — I propositionen 1980/81:205om förenklade statliga regler inom barnomsorgen betonade dåvarandesocialministern det angelägna i att åstadkomma en jämnare fördelning mellan mänoch kvinnor bland den personal som var anställd i daghem och fritidshem. Honansåg dock att frågan om att öka andelen män i utbildningen främst ankom påskolöverstyrelsen. Hon erinrade vidare om aft , efter förslag i 1980årsbudgetproposition (prop. 1979/80:100, bilaga 12), fattat beslut om att den SoU1983/84:12 45 form av könskvotering som förekommit vidantagningen till förskollärarutbildningen borde upphöra redan inför läsåret1980/81. Motivet härför var att den positiva särbehandlingen av män visat sigha endast en marginell effekt för männens intresse att söka fill utbildningen. behandlade ett motionsyrkandefrån folkpar-fief med delvis samma innehåll som den nu aktuella motionen1982/83:686 yrkande 1 c. Yrkandet gick bl. a. ut på att öka antalet män blandförskolans personal. Utskottet ansåg det infe erforderligt med någon riksdagensåtgärd i anledning av motionen utan hänvisade till att jämställdhetskommitténdå höll på aft göra en slutlig utvärdering av försöksverksamheten med könskvoteringtill förskollärarutbildningen samt att kommittén skulle överiämna förslag tillåtgärder för att få fler män till förskollärar- och fritidspedagoguf-bildningtill regeringen (SoU 1978/79:1 s. 20) I den nya läroplanen för , Lgr 80, harföreskrivits att skolan skall verka för att eleverna i den praktiskaarbetslivsorienteringen (PRAO) ges inblick i arbetslivsområden dominerade avdet motsatta könet. Även då det gäller studie- och yrkesorienteringen (SYO)skall skolan enligt läroplanen verka för jämställdhet och stimulera elevernaatt välja yrke oberoende av traditionella könsrollsföreställningar. Det kommunala medbestämmandeavtalet (MBA-KL) innehållerett kapitel om jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt avtalets 14 § ärden kommunala arbetsgivaren skyldig att akfivt främja jämställdhet i sinverksamhet. Avtalet ger vidare möjlighet fill positiv särbehandling av detunderrepresenterade könet i samband med rekrytering och utbildning. Enligt uppgift har agerat på olikasätt för aft göra kommunerna medvetna om avtalets innebörd ijämsfälldhetshänseende och om fördelarna med en jämnare könsfördelning.Kommunförbundet har bl. a. till alla kommuner förmedlat de olika lösningar föratt få det underrepresenterade könet att söka arbeten med 'överrepresentationav det andra könet som en del kommuner använt sig av, t. ex. - SSA-råden (delokala planeringsråden) sänder ut personer som arbetar i yrken dominerade avdet motsatta könet till skolorna för att berätta om sin arbetssituation - kommunen ordnarveckolånga yrkesbyten mellan typiskt manliga och typiskt kvinnligaarbetsplatser - Stockholmskommun anordnar seminarier för män anställda inom barn omsorgen för att ge dem möjlighet att utbyta erfarenheter. har 1980 givit ut ett studiematerial. Könsroller i barnom sorgen, som är avsett att användas som underlag för gruppdiskussioner bland barnomsorgspersonalen. Materialet tar främst sikte på personalens attityder mot barnen, men berör också situafionen för den manliga daghemspersona len. anser sig i övrigt sakna effektiva metoder för att påverka könsfördelningen. som tillsatts för att göra en översyn av fritidshemsverksam- SoU1983/84:12 46 heten för yngre skolbarn (S 1982:08), vilken antagitnamnet fritidshemskommittén, skall enligt direktiven bl. a. se över vilkamöjligheter det finns att få till stånd en jämnare fördelning av personalen vadavser kön, ålder och utbildning. Utskottet delar motionärernas uppfattning beträffandevikten av att fler män rekryteras fill tjänster inom barnomsorgen. Utskottethar här pekat på den kommunala arbetsgivarens skyldighet att enligt det kommunalamedbestämmandeavtalet aktivt främja jämställdhet i sin verksamhet och denmöjlighet fill positiv särbehandling av det underrepresenterade könet somavtalet medger. En sådan positiv särbehandling vid rekryteringen till tjänsterinom barnomsorgen förutsätter givetvis manliga sökande till tjänsterna. Enligtden nya läroplanen för skall skolan som fidigare nämnts stimuleraeleverna att välja yrke oberoende av traditionella könsrollsföreställningar.På sikt borde skolans insatser härvidlag bidra fill att få fler män aft sökatill barnomsorgsutbildningarna. Emellertid har det såväl i fritidspedagogkårensom i förskollärarkåren uppstått en betydande arbetslöshet, ettförhållande som torde vara ägnat att motverka manliga sökandes intresse förutbildningarna. Som redovisats ovan har åtskilliga inifiativ tagits föratt bryta den ojämna könsfördelningen bland förskolans personal. Utskottetanser att det finns skäl att avvakta resultatet av dessa initiafiv liksomfrifidshemskommitténs arbete med att se över vilka möjligheter det finns att fåtill stånd en jämnare könsfördelning. Motion 1982/83:686 avstyrks således i häraktuell del (yrkande 1 c). 1 motion 1982/83:1312 av . (fp) begärs att de olika försök med föräldramedverkan inom barnomsorgensom gjorts nu redovisas och utvärderas (yrkande 4). Mofionärerna anser attmånga föräldrar tar alltför liten del i sina barns vardag på daghemmen och attdetta infe är bra. Ett sätt att göra föräldrar mer delaktiga i barnomsorgen ochi daghemmets skötsel är enligt mofionärerna att ge föräldrarna tillfälle attaktivt medverka i barnomsorgen. Man borde därför knyta föräldramedverkan tilldaghems-platsen. Enligt utgör arbetet med att ökaföräldrarnas medverkan och inflytande över förskoleverksamheten ett avförskolans mest angelägna utvecklingsområden ("Förskolans pedagogiskaverksamhet - mål och inriktning" i serien Arbetsplan för förskolan(1981), s. 21-25), 1 barnomsorgs-griippens slutbetänkande Barn och Vuxna, SOU1980:27, redovisas en modell för föräldramedverkan i barnomsorgen som harprövats i större omfattning. Modellen innebär att föräldrar ges möjlighet attaktivt delta i den dagliga verksamheten per barn och år och attdärutöver delta i planeringsgrupper och i föräldramöten. SoU1983/84:12 47 kommunerna att arbeta fram och pröva modeller för ett merorganiserat föräldrainflytande i förskolans verksamhet. I den ovan nämnda regeringsskrivelsen /83:34 togsocialministern även upp frågan om samverkan mellan barnomsorgen ochföräldrarna och anförde (skrivelsen s. 13): En viktig utgångspunkt för en välfungerande barnomsorg i regi är att föräldrarna har förtroende förverksamheten - för dess innehåll, uppläggning och organisatoriska form. För attskapa detta förtroende är det viktigt att föräldrarna lär känna och förstå bådesyftet med verksamheten och det pedagogiska arbetssättet inom barnomsorgen. För personalen inom barnomsorgen är det på motsvarandesätt viktigt att lära känna det enskilda barnets familjesituation, dessspeciella egenheter och uttryckssätt. Stor vikt har därför lagtsvid introduktionen av ett barn i samband med att vistelsen inom barnomsorgenpåbörjas. Även under barnets fortsatta vistelse inom barnomsorgen är detväsentligt med ett fortlöpande nära samarbete mellan personalen ochföräldrarna. Jag har därför i olika sammanhang - senast i prop. 1980/81:205 omförenklade regler inom barnomsorgen - understrukit betydelsen av föräldrarnasmedverkan, bl. a. när det gäller uppläggningen av och innehållet i detpedagogiska arbetet. Jag vill understryka vikten av att såväl socialstyrelsenvid utarbetandet av det pedagogiska programmet som socialnämnderna vidutarbetandet av kommunala riktlinjer för barnomsorgen uppmärksammar dessafrågor särskilt. Enligt min mening är det väsentligt att såväl kommunen,personalen som föräldrarna medverkar till att samverkan kan organiseras på ettpositivt sätt. Detta måste ibland medföra att okonventionella lösningar användsoch att eventuella hinder för föräldrarnas medverkan i möjligaste mån undanröjs. Utskottet hade inte något att erinra häremot (SoU1982/83:12). Även i den aktuella propositionenanses det vara av stor betydelse att samarbetet med barnens föräldrar, lärareoch andra vuxna som finns i barnens närhet stimuleras och utvecklas (s. 6). Regeringen har tillsatt en demokraiiberedning(Dir. 1983:44) som skall pröva olika vägar att ytterligare fördjupa denkommunala demokratin. Enligt direktiven för beredningen bör det vara möjligtatt inom ramen för det representativa systemet öka medborgarnas ansvar för dedelar av samhällsverksamheten som de kommer i direkt beröring med i egenskapav brukare, t. ex. föräldrarna på daghemmen. Beredningen bör bl, a. medverkatill att försöksverksamhet med brukarmedverkan startas och att erfarenheterfrån verksamheten sammanställs och förmedlas till kommuner och organisationer. Regeringen har också tillsatt en barn- ochungdomsdelegation (Ju 1983:01). I direktiven ingår bl. a. att delegationenskall ge en övergripande belysning av i vilka former och i vilken utsträckningmedverkan och ansvarstagande från föräldrars och barns sida kan ske i förskola,skola och i fritidshemsverksamhet i vid bemärkelse. pedagogiska program för förskolankommerenligt uppgift att beröra även formerna för föräldrasamarbete ochföräldrars deltagande i SoU1983/84:12 48 den pedagogiska planeringen. Det kan vidare nämnas aftenligt regeringens uppdrag fill UHÄ att se över innehållet ibarnomsorgsutbildningarna (se s. 0) måste frågan om olika former avföräldramedverkan också uppmärksammas mer i fritidspedagog- ochförskollärarutbildningarna. Som framgått av den här lämnade redogörelsen har barn- ochungdomsde-legafionen och demokratiberedningen fått i uppdrag att ge enövergripande belysning av resp. bedriva försöksverksamhet med föräldramedverkani bl. a. barnomsorgen. Utskottet finner det därför infe erforderligt attriksdagen tar initiativ till en sådan utvärdering och redovisning sommotionärerna begärt. Motion 1982/83:1312 avstyrks således såvitt här är i fråga(yrkande 4). I motion 1982/83:743 av . (vpk) föreslås att uttalar att vid inrättande avåldersintegrerade avdelningar inom barnomsorgen behovet av att bedrivaåldersanpassad verksamhet beaktas (yrkande 4). Motionärerna menar att det inteär utan problem att bedriva verksamhet i s. k. utvidgade syskongrupper. Det kanvara svårt att finna varierande pedagogisk sysselsättning för alla barn igruppen, anför motionärerna. Erfarenheter från denna typ av gruppsammansättningvisar också att de äldre barnens behov kan bli eftersatta, anför motionärernavidare. En försöksverksamhet med s. k. utvidgade syskongrupper(åldersintegrerade grupper) inom daghem och fritidshemsverksamhet, dvs. därbarnen tillhör samma grupp från 7 månader till 6, 9 eller , har bedrivitsi ett antal kommuner i landet. Här kan bl. a. nämnas den omfattandeförsöksverksamhet som bedriver inom det s. k. ,Mångsidigt Användbara Förskolor och Frifidshem. Även familjestödsutredningenhar bedrivit försök med åldersblandade grupper och har i sitt betänkande Bradaghem för små barn (SOU 1981:25) redogjort för erfarenheterna härav. I barnomsorgspropositionen gjorde dåvarandesocialministern vissa uttalanden om verksamheten med utvidgade syskongrupper.Uttalandena diskuterades av utskottet i anslutning till behandlingen av ettmotionsyrkande kommunisterna (1981/82:1 s. 21). Iyrkandet krävdes, liksom i den nu aktuella motionen 1982/83:743 yrkande 4, aftbehovet av att bedriva åldersanpassad verksamhet beaktades vid inrättande avåldersintegrerade avdelningar. Utskottet anslöt sig fill socialministernsuppfattning att utvidgade syskongrupper var en organisationsform som mångagånger kunde vara lämplig. Utskottet framhöll dock att alla barns behov avåldersanpassad verksamhet måste beaktas. Något särskilt uttalande av riksdageni anledning av motionen ansåg utskottet inte påkallat. under sammariksmöte åberopade utskottet, med anledning av ett likalydande motionsyrkandefrån kommunisterna, vad som anförts i betänkande SoU 1981/82:1. SoU1983/84:12 49 I den försöksverksamhet som bedrivsmed åldersblandade barngrupper förekommer allt oftare s, k. tvärgrupper, därbarn i samma ålder eller på likartad utvecklingsnivå inom en eller från flerasyskongrupper samlas för speciell verksamhet. En vanlig sådan tvärgrupp utgörsav barn som skall börja skolan . De får utgöra en egen grupp och regelbundetsamlas för särskilt riktad verksamhet. har 1982 kommit ut med en bok i serienArbeta i förskolan "Åldersblandade barngrupper" som skrivits avförskolepsykolog , tidigare verksam inom familjestödsutredningensom projektledare för försöksverksamhet med åldersblandade grupper. I enavslutande kommentar i boken anför författaren bl. a. följande (s. 52). I det allt kärvare ekonomiska lägetute i kommunerna finns tillbaka en tendens bland politiker ochtjänstemän att se åldersblandade grupper som en möjlighet att göra barnomsorgenbilligare. Det kan innebära att man vill minska personaltätheten, integreradeltidsgrupper (sexåringar med rätt fill 3 timmars deltidsförskola) i gruppernaeller öka antalet barn i grupperna och få in en stor andel småbarn. Allt dettaär mycket olyckligt för barn och vuxna i de åldersblandade grupperna. Åldersblandade grupper fordrar minst lika mycket personalsom andra typer av grupper i förskolan. En omläggning fill åldersblandadegrupper får infe medföra en minskning av personalen. Aft arbeta medåldersblandade grupper kräver omsorgsfull planering av verksamheten ochsamordning mellan grupperna (för att t. ex. kunna ha gemensam verksamhet försexåringarna). Det är påfallande svårt aft urrapporterna och från de som arbetar med åldersblandade grupper få fram vilkasvårigheter personalen haft och hur man har försökt att lösa dem. Återkommande är dock funderingar kring skolbarnen, därmånga anser att man ännu inte hittat fram till ett tillfredsställandearbetssätt. Utskottet har vidare erfarit attdessa frågor kommer att tas upp i pedagogiska program (se ovans. 35) för förskolan. Utskottet anser nu liksom vid tidigareriksdagsbehandlingar av frågan att utvidgade syskongrupper är enorganisationsform som kan vara lämplig, under förutsättning attbarnens behov av åldersanpassad verksamhet beaktas. Det bör således finnaspersonella och lokalmässiga förutsättningar aft ordna olika former avundergrupper och tvärgrupper. Utskottet förutsätter att kommeratt behandla dessa frågor mera utförligt i det kommande pedagogiska programmet.Något riksdagsutfalande är med hänsyn härtill infe påkallat med anledning avmotionsyrkandet. Utskottet avstyrker därför motion 1982/83:743 yrkande 4. 4 Riksdagenl983/S4.12saml.Nrl2 SoU1983/84:12 50 Enligt propositionen är ett syftemed de nya statsbidragsreglerna att möjliggöra ett bättre utnyttjande avtillgängliga resurser. Defta förutsätts ske genom att den kommunala frihetenatt anordna och bedriva barnomsorg utvidgas. Socialministern understrykeremellerfid att det förhållandet aft vissa statliga regler som styrt barnomsorgennu föreslås bli borttagna (se bl. a. s. 17) inte får leda fill en kvalitativutarmning av förskolan (prop. s. 4). Enligt socialministerns uppfattning måstedärför målen för förskolans verksamhet klarare slås fast av regering ochriksdag. Målfrågorna kommer därför att uppmärksammas särskilt av denarbetsgrupp som tillsafts inom för att utredabarnomsorgens utveckling i kvantitativt och kvalitativt avseende(se även detta betänkande s. 16 och s, 34). Motionärerna m. fl. (s) delar i motion1983/84:11 socialministerns uppfattning att målen för förskolans verksamhetmåste slås fast klarare, men de fillägger att målen givetvis också börinnefatta fritidshemsverksamheten, som ju är en del av barnomsorgen.Mofionärerna hemställer därför, såvitt här är i fråga, att gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående målen för förskolan. Barnstugeufredningen formulerade i betänkandet (SOU1974:42) Barns fritid ett pedagogiskt program för fritidshemsverksamheten medsyfte att på olika sätt främja barnens självständighet och deras intellektuellaoch sociala utveckling. Barn skulle också ges möjligheter att orientera sig ivuxenvärlden, inte minst i arbetslivet. Vidare betonades behovet av barnensegen aktiva medverkan i utformningen av den fysiska miljön och innehållet iverksamheten. ställde sig bakom denna inriktning (prop. 1975/ 76:92,SoU 28, rskr 219). I direktiven till den s. k. fritidshemskommitfén (S1982:08). som tillsattes , uttalade dåvarande socialministern bl. a.följande angående målsättningen för fritidshemsverksamhefen. En ständig utveckling och debattpågår om målsättningen och det pedagogiska innehållet i barnomsorgen. Infeminst gäller detta fritidshemmens verksamhet. Enligt min mening är detangeläget att målen för fritidshemmens verksamhet är tydliga vilket ocksåinnebär att en uppföljning och utveckling av det pedagogiska programmet bör skekontinuerligt. Kommittén har enligt sina direktivbl. a. fått till uppgift att se över det pedagogiska programmet förfritidshemsverksamhefen utifrån de erfarenheter som erhållits under senare åri olika försöksverksamheter och inom den aktuella forskningen på området. I förbarnomsorgen som redovisades för i regeringens skrivelse 1982/83:34(se ovan s. 35) läggs huvudvikten vid framtagandet av ett pedagogiskt programför förskolor och fritidshem. Programmet för förskolan kommer som ovan nämnts att SoU1983/84:12 51 Det pedagogiska programmet förfritidshemsverksamhefen har påbörjats. Enligt socialministern bordesocialstyrelsens arbete med ett pedagogiskt program för fritidshemsverksamhetenske i nära samråd med frifidshemskommitténs arbete. Utskottet delar motionärernas uppfattning att målen förfrifidshemsverk-samheten klarare måste slås fast. Mot bakgrund av attsocialstyrelsen börjat utarbeta ett pedagogiskt program förfritidshemsverksamhefen och med hänvisning till det arbete som bedrivs avfritidshemskommitfén beträffande målen för fritidshemsverksamheten anserutskottet emellertid inte att det är påkallat med något initiafiv ifrågan. Motion 1983/84:11 avstyrks i här aktuell del. I motion 1982/83:1826 av () ochAnn-Cathrine () hemställs aft hos regeringen begärtilläggsdirektiv för fritidshemskommitfén för att utreda om en överföring avhuvudmannaskapet för fritidshemmen till skolan eller ett delat huvudmannaskapskulle kunna medföra ett smidigare genomförande av den samlade skoldagen ochbättre förutsättningar för en meningsfull fritid för barn och ungdom. behandlade eft motionsyrkande frånmoderata samlingspartiet om att regeringen skulle begära en översyn avhuvudmannaskapet för fritidshemmen. Mofionärerna menade aft ett överförande avhuvudmannaskapet för fritidshemmen till skolan eller eft delat huvudmannaskapskulle kunna medföra ett smidigare genomförande av den samlade skoldagen.Socialutskottet uttalade i betänkande SoU 1981/82:1 (s. 33) aft utskottet såfill vida kunde ansluta sig till motionärernas uppfattning att det kunde varamotiverat att man övervägde vilka konsekvenser den samlade skoldagen fick förfritidshemsverksamheten. Utskottet ansåg därför att regeringen i lämpligtsammanhang borde överväga formerna för denna verksamhet. Rik.sdagen gavregeringen till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen (rskr. 1981/82:38).Som en följd av beslut tillsatte regeringen den s. k.fritidshemskommitfén (S 1982:08) med uppgift att se över frågor omfritidshemsverksamhetens innehåll, organisation och samordning med övrigverksamhet m, m. 1direktiven sägs bl. a. följande. Kommitténs arbete bör ske motbakgrund av behovet av ett bättre utnyttjande av befintliga resurser inom olikakommunala verksamheter för barn och ungdom och förslag bör ges med dennainriktning. Kommittén bör därför utifrån en kartläggning och analys av hittillsprövade och tänkbara modeller för fritidshemsverksamhefen ge förslag pålösningar för organisationen av verksamheten som är mer ändamålsenliga ochmindre resurskrävande än nuvarande verksamhetsformer. Kommittén bör särskilt överväga ivilka former samverkan mellan fritidshem och skola skall ske. liksom vilkamöjligheter fill samarbete med andra kommunala förvaltningar och frivilligaorganisationer som finns. SoU1983/84:12 52 Enligt vad utskottet inhämtat frånsekreteraren i fritidshemskommittén anses det av motionärerna begärdautredningsuppdraget ligga inom ramen för de nuvarande direktiven. 1 detta sammanhang kan vidare erinras om att det enligtlagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna numera finns möjlighet fören kommun som så önskar att inrätta en kommundelsnänind ined uppgift att handhaförvaltning och verkställighet inom såväl skolans som barnomsorgens område. Med hänvisning till den lämnade redovisningen anserutskottet det inte erforderligt med tilläggsdirektiv tillfritidsheinskommittén. Motion 1982/ 83:1826 avstyrks således. Samverkan mellan skola, förskola och fritidshem 1 propositionen erinras om aftbehovet av utvecklings- och förnyelsearbete på barnomsorgsområdet är stort (s,10). Socialministern anser det mycket viktigt aft olika utvecklingsprojektstartas och dokumenteras sa att erfarenheterna kan tas tillvara och förasvidare. Han nämner som exempel på utvecklingsområden som har diskuterats i dettasammanhang bl, a. utbildning och fortbildning av personalen, verksamheternaför barn med behov av särskilt stöd och lokala initiativ i anslutning till attsocialstyrelsens pedagogiska program prövas. Socialministern föreslår att detinom ramen för bidraget till barnomsorgen avsätts 30 milj, kr, förlokalt utvecklings- och förnyelsearbete. Medlen skall i huvudsak gä tillkommunala utvecklingsprojekt och fördelas av regeringen efter ansökan. I motion 1983/84:1! av m. fl. (s) uttalarmotionärerna sin tillfredsställelse över att lokala initiativ på detta sättstödjes. Motionärerna vill för sin del särskilt peka på betydelsen av att anslåmedel till fortbildningsprojekt och då speciellt beakta frågor rörandesamverkan skola-förskola-fritidshein. Där bör dessa medel kunna bli värdefulhiför att utveckla kontinuerliga fortbildningsinsatser i samverkan mellan skolanoch förskole-och fritidshemsverksainheten. tror motionärerna och hemställer altriksdagen ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendesamverkan skola, förskola och fritidshem. I regeringens skrivelse 1983/84:11 om forsknings- ochförsöksverksamhet på barnomsorgsområdet redovisas bl. a. eft av socialstyrelsenutarbetat program för lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen. Vägledandeför det slag av verksamhet som skall kunna stödjas enligt programmet bör enligtsocialstyrelsen vara de synpunkter som styrelsen framlagt i bl. a, "Utvecklingsplanför barnomsorgen - " (se ovan s, 35) och det pedagogiskaprogrammet för förskolan. Regeringsskrivelsen har behandlats av socialutskotteti betänkande SoU 1983/84:11, vartill hänvisas. (S 1982:08), som enligt sina direktivsärskilt bör överväga i vilka former samverkan mellan fritidshem och skolaskall ske (se SoU1983/84:12 53 ovan s. 51), har även till uppgift att utifrån tänkbaraorganisatoriska lösningar analysera konsekvenserna för bl. a. utbildningen avpersonalen. Kommittén bör vidare redovisa väsentliga problemområden där detkrävs fortsatt forskning om fritidshemsverksamheten m.m, Förskola-skola-kommitfén (U 1981:01), som tillkallats föratt belysa frågor rörande samverkan mellan förskola och skola (se även nedan),skall bl. a. göra en bedömning av till vilka områden ett eventuellt fortsattutredningsarbete bör koncentreras för att åstadkomma en sådan samverkan. Enligt regeringens ovannämnda uppdrag fill UHÄ att se överinnehållet i barnomsorgsufbildningarna (se s. 42) skall vidare UHÄ analysera deolika former av samverkan som förekommer mellan barnomsorgs- ochklasslärarutbildningarna. Det kan således konstateras att det kommer attfinnas ett gott underlag för planering av lokala utvecklingsprojekt inomområdet samverkan skola-förskola-fritidshem. Att defta liksom fortbildningenär ett aktuellt utvecklingsområde framgår även av proposifionen (s. 10).Utskottet anser det med hänsyn härtill inte erforderligt med något riksdagensuttalande angående stöd fill projekt med denna inriktning. Mofionen avstyrkssåledes i här aktuell del.