bet · G701NU43 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet vill här ocksä peka på atl - vilket närmareutvecklas i motionen -farorna med en stark koppling mellan ett statligtoljebolag och den offentliga sektorn kommer till starkt uttryck i SvenskaPetroleums i propositionen nämnda skrivelse till regeringen. Del framstår mot bakgrund av vad här har anförts somuppenbart alt det krav på en plan för avveckling av som vidupprepade tillfällen har framförts av moderata samlingspartiet nu i hög grad ärbefogat. Regeringen bör således skyndsamt låta utarbeta en sådan plan ochförelägga denna för beslut. Planen bör också inrymma förslag om hurde uppgifter som åvilar olika dotterbolag skall fullgörasi framtiden. Likaså bör spörsmålet om ägarintressen påraffinaderisidan föranleda noggranna överväganden. Förhandlingar bör tas uppäven med andra tänkbara köpare än OK. Sålunda instämmer utskottet helt i detberörda yrkandet i motion 1983/84:2651 (m). Till viss del tillgodoses ocksåönskemål i de övriga här behandlade motionerna enligt utskottets här angivnaståndpunkt. NU 1983/84:43 33 deb att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande ägarförhållanden iSvenska att med bifall till motion 1983/84:2648 yrkande4 och motion 1983/84:2651 yrkande 1, med anledning av motion 1983/ 84:2364 ochmotion 1983/84:2648 yrkandena 5 och 6 samt med avslag på proposition1983/84:110 moment 8 och motion 1983/ 84:2646 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ägarförhållanden i (mom. 9) (), () och () anser deb att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 19 med "Utskottet anser" och slutar på s.20 med "" bort ha följande lydelse; Som anförs i motion 1983/84:2646 (c) innebär utvecklingenpå oljemarknaden och den snabba nedgången av oljeanvändningen inom landet attdet kommersiella utrymmet för oljebolagen minskar. Det kan mot denna bakgmndstarkt ifrågasättas om det för att försörjningen skall kunna tryggas krävs merän ett statUgt eller kooperativt oljebolag. Självfallet bör de möjligheter somfinns till samverkan mellan utnyttjas. Målet bör emellertid vara att på något försökaminska statens ägarandel exempelvis genom att bolaget introduceras på börsen.Svenska bör med en förstärkt soliditet kunna tilldra sig ökatintresse från andra tänkbara ägare. bör därmed kunna bli ettav de statliga företag som det kan bU aktuellt att försälja tUl icke oväsentligdel. Bolagets möjligheter att verka för en rationell struktur på den svenskaoljemarknaden med hänsyn till nationella krav på försörjningstrygghet tordeinte påverkas av en sådan åtgärd. Utskottet tillstyrker sålunda motion1983/84:2646 (c) i nu aktuell del. I någon mån svarar vad utskottet här haranfört också mot önskemål i övriga här behandlade motioner (m). Dessa bör dockinte föranleda någon åtgärd och avstyrks sålunda. deb att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande ägarförhållanden iSvenska att med anledning av proposition 1983/84:110moment 8, med bifall till motion 1983/84:2646 yrkande 5 och med avslag påmotion 1983/84:2364, motion 1983/84:2648 yrkandena 4-6 och motion 1983/84:2651yrkande 1 bemyndigar regeringen att avyttra statens aktier i eller eljest i enlighet med vad utskottet anfört vidta åtgärder för attminska statens andel i bolaget. NU1983/84:43 34 Oljeersättningsprogrammet (mom. 10) (vpk) anser deb att den del av utskottels yttrande på s. 21 sombörjar med "Det kan" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse: Såsom angivits har oljeförbrukningen minskatbetydligt snabbare än vad som beräknades energipolitiska beslut. Detfinns därför f. n. inte anledning för statsmakterna att öka takten när detgäller åtgärder för att få ned oljeförbrukningen. Det är inte acceptabelt attett minskat oljeberoende byts ut mot ett nytt beroende av kärnkraft och kol.En ytterUgare snabb sänkning av oljeförbrukningen som i huvudsak kompenserasgenom kolför-bmkning kommer enligt utskottets bedömning att skapa nya probleminför framtiden. Utskottet vill vidare understryka vad som sägs i motion1983/84:1367 (vpk) om angivande av oljeförbmkningen i absoluta och relativatal. Regeringens praxis att ange oljeförbmkningen enbart i procent av dentotala energianvändningen kan som framgår av motionen vara direktvilseledande. Med hänvisning tiU vad utskottet här har anfört tillstyrks motion1983/84:1367 (vpk) i nu aktuell del. deb att utskottet under 10 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1367 yrkande 2 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Överförande av den privata oljeindustrin isamhällelig och kooperativ ägo (mom. 11) (vpk) anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 21 som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutarmed "inom oljeindustrin" bort ha följande lydelse; Olja och oljeprodukter kommer attvara en av de viktigaste komponenterna i bränsleförsörjning. Tillgångoch pris på olja har inte utvecklats på det negativa sätt som man kunde fruktaunder 1970-talets s. k. oljekriser. En planinässig politik för att säkralångsiktiga leveranser, tillräcklig raffinaderikapacitet, godalagringsmöjligheter och effektiv, billig distribution kräver att samhället harkontroll över verksamheten. Ett överförande av den privata oljehandeln tillstatlig, och kooperativ förvaltning är därför, såsom framhålls i dehär aktuella motionerna (vpk), en viktig åtgärd inom bränsleområdet. Utskottettillstyrker ifrågavarande motionsyrkanden. NU 1983/84:43 35 delsatt utskottet under 11 bort hemställa 11. beträffande överförande av den privataoljeindustrin i samhällelig och kooperativ ägo att med bifalltill motion 1982/83:1108 yrkande 2 och motion 1983/84:1367 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. , , Per ochPer-Richard Molén (aUa m) anför: Imotion 1983/84:1896 (m) om besparingar inom industridepartementetsverksamhetsområde, som härrör från allmänna motionstiden och somnäringsutskottet har behandlat i betänkandet NU 1983/84:25, anmäldes vår avsiktatt återkomma med förslag till ytterligare besparingar i anslutning till ibudgetpropositionen aviserade särpropositioner. Vi beräknade i motionerna attbesparingarna av medel för det ekonomiska försvaret skulle komma att bli högstbetydande. Det kan nu konstateras att regeringens förslag om anslag tillekonomiskt försvar i den nu aktuella propositionen väl tillgodoser de önskemålfrån moderata samlingspartiet som framfördes i den nämnda motionen. Vi hardärför inte något ytterligare yrkande på denna punkt. NU1983/84:43 36 1983/84:2 y om försörjningsberedskapen på oeområdet (prop. 1983/84:110 delvis) har den 13 mars1984 beslutat bereda försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1983/84:110 om vissa oljefrågor jämte motioner. yttrar sig över propositionen såvittgäller punkt 8 Försörjningsberedskapen på oljeområdet (s. 55 - 88) och därtillhörande delar i hemställan (momenten 1, 2 och 11 i punkt 10, s. 90 - 91) jämtede i punkt 11 redovisade anslagsfrågorna för /85 (s. 91-96).Vidare tar utskottet upp till behandling tre av de motioner som har väckts medanledning av propositionen, nämligen motionerna 1983/84:2549, 1983/ 84:2650, yrkande2, och 1983/84:2652. Motionerna 1983/84:913 och 1983/ 84:2208 från den allmännamotionstiden , som båda rör beredskapslagringen av olja, behandlas också isammanhanget. Sistnämnda motioner överlämnar utskottet till näringsutskottetsamtidigt med detla yttrande. I här aktuella delar av propositionen föreläggerregeringen följande förslag (jfr s. 58 - 59): Förslag till revideratoljelagringsprogram med lagringsmål för lagringsåren 1984/85, 1985/86 och1986/87. Förslag till ändringar i lagen(1957:343) om oljelagring m. m. av följande innebörd, a. nuvarande krigs-, avspärrnings- och fredskrislager förssamman till en försörjningsberedskapsreserv, b. vissa av nuvarande grupper av mineralolja somlagringsskyldighelen avser ändras, c. särskilda lagringsregler införs i fråga omvärmekraflverk med en installerad effekt av mer än 150 MW med hänsyn till dessas funktion som reservkraflverk, d. vidbasmängdsberäkning förkortas basperioden till . Förslag till ändring i förordningen(1957:344) om oljeavgift m. m., som föranleds av förslaget under 2 c. Förslag att den s. k.vinterdispensen för tunn eldningsolja slopas. Förslag att för /85beträffande ekonomiskt försvar inom industridepartementets verksamhetsområdeanvisas medel enligt följande sammanställning. NU1983/84:43 (FöU 1983/84:2 y) 37 Anslag Belopp (kr.) Drift av beredskapslager förslagsanslag 637 381 000 Beredskapslagring och indu striella åtgärder reservationsanslag 7 455 000 Särskilda kostnader för lag ring av råolja och flygdriv medel förslagsanslag 1 000 Vårt land är för sin försörjningstarkt beroende av import av råolja och oljeprodukter. Importen sker och kommerunder överskådlig lid att till stor del ske genom tillförsel från avlägsna ochpolitiskt instabila områden. har ända sedan söktgardera sig mot denna sårbarhet genom atl beredskapslagra olja. harlagringen skett enligt riktlinjer i olika oljelagringsprogram som harfastställt. Programmen, som vilar på resultat av ingående utredningsarbeten,har omfattat tidsperioder . En översiktlig redogörelse förhittillsvarande oljelagringsprogram finns i utskottets betänkande FöU1980/81:21. De relativt långa tidsperioder för vilkaoljelagringsprogrammen faststäUts har skapat behov att se över dem underlöpande lagringsperiod för att möjliggöra de justeringar som behövs med hänsyntill ändrade förutsättningar, t. ex. i fråga om energikonsumtion ochenergitillförsel. Sådana översyner, s. k. kontrollstationer, har genomförts vidflera tillfällen. Del nu gällande oljelagringsprogrammet, som har 1975 årsoljelagrings-kommittés arbete som grund, fastställdes i samband med 1977 årstotalförsvarsbeslut (prop. 1976/77:74, FöU 13, rskr 311) och avsågursprungligen åren 1978 - 1984. Det har sedermera reviderats efter enkontrollstation (oljelagringskommitté) och förlängts med tillutgången av (prop. 1980/81 ;90, FöU 21, rskr 281). Vid revideringenförutsattes att en ny översyn av oljelagringsprogrammet skulle ske föreutgången av . Det löpande oljelagringsprogrammet innebär alt lager byggsupp för att möta tre typer av störningar och avbrott i tillförseln, nämligenkrig, avspärrning och fredskriser. För varje krisfall beräknas lagerbehov somutmynnar i all lagringsmål fastställs. Detta innebär att underprogramtiden (lagringsår) fastställs en viss volym som skall lagras. Lagerhålls av staten och enskilda. För enskilda som säljer eller förbrukar olja iviss omfattning gäller lagringsskyldighet enligt lagen (1957:343) omoljelagring m.m. Etl lager som hålls till följd av lagringsplikl enligt dennalag kallas tvångslager. Enligt av antagna grunder för tillämpningenav oljelagringslagen får tvångslagring ske endast för krig och avspärrning. Dentvångslagrade oljan delas in i följande grupper, nämligen gasol, motorbensin(ej flygbensin), fotogen (ej flygfotogen), motorbrännolja, eldningsolja 1 och 2samt övriga slag av eldningsolja. Viss statlig lagring finns också förkrigs-och avspärrningsfallen, t. ex. av eldningsolja och flygdrivmedel. NU1983/84:43 (FöU 1983/84:2 y) 38 avspärrningsreserven har enligt gällandeoljelagringsprogram beräknats bestå av statligt lagrad råolja. Ifredskrislagret - en lagring som har sin upprinnelse i oljekrisen åren 1973 -1974 - inräknas endasl statliga lager och s. k. kommersiella lager (dvs. lagersom hålls av enskilda utöver tvångslager). Den statliga lagringen förfredskriser består till allra största delen av råolja men innefattar ocksåvissa raffinerade produkter. Fredskrisresurserna är dimensionerade att täckaSveriges åtaganden enUgt avtal om ett internationellt energiprogram (lEP) sominnefattar en lagring motsvarande 90 dagars nettoimport. har den lagrade volymen föravspärrnings- och krigsfallen beräknats tiU sammanlagt 13,1 miljoner m-'.Fredskrisreserven har beräknats vara 5,7 miljoner m'. Den sammanlagdaberedskapslagringen av olja uppgick alltså till 18,8 miljoner m''. De förslag rörandeberedskapslagringen av olja som läggs fram i propositionen bygger på resultatav del arbete som har utförts av den särskilde utredaren (1982:04) meduppdrag bl. a. att se överdel löpande oljelagringsprogrammet (1983 årskontrollstation, K 83) i enlighet med vad som förutsattes när oljelagringsprogrammetsenast reviderades (prop. 1981/ 82:90, FöU 21, rskr 281). Regeringens förslag till reviderat oljelagringsprograminnefattar några begreppsförändringar m. m. som utskottet inledningsvis villbehandla. a. föreslås en ny bestämning av tidsperioden för lagringsåret.Detta är f. n. knutet till kalenderår men föreslås med början den 1 juli 1984omfatta tidsperioden ena året till utgången av juni året därpå. Somframgår av redogörelsen i det föregående föreslår regeringen vidare att nuvarandekrigs-, avspärrnings- och fredskrislager planeringstekniskt förs samman till enförsörj ningsberedskapsreserv. Detta innebär att tvångslagringen får en någotvidare syftning än f. n. i och med att tvångslagrad olja också kan avses förbehoven vid en fredskris. Förslaget innefattar dock ingen ändring av reglernaför hur oljeprodukter för krigsfallet skall vara lagrade eller för i vilkensituation varje del av lagret får tas i anspråk. Den föreslagna ändradegruppindelningen av den lagrade mineraloljan gäller sammanslagning av denuvarande grupperna motorbrännolja och eldningsolja 1 och 2 (tunneldningsolja) till en grupp. Beträffande den tunna eldningsoljan föreslåsvidare alt den s.k. vinlerdispensen slopas. Genom denna dispens nedsättslagringsskyldighelen februari, oktober, november ochdecember samt för månaderna . Nämnda förslag berörs inte i någon av de motioner som haranknytning till förslagen om reviderat oljelagringsprogram. Inte hellerförsvarsutskottet har någon erinran mot regeringens förslag i dessa delar. NU1983/84:43 (FöU 1983/84:2 y) 39 Beräkningen av oljelagringensomfattning baseras i propositionen på en bedömd konsumtion om totalt17,2 miljoner m'. Detta är endast ca två tredjedelar av den konsumtion manräknade med när del nuvarande oljelagringsprogrammet fastställdes till sinnuvarande omfattning. I övrigt bygger beräkningarna på samma säkerhetspolitiskaförutsättningar som det nuvarande oljelagringsprogrammet. Det totalalagringsmålet för det reviderade oljelagringsprogrammet har satts till 15,2miljoner m (/87). Detta är 7,2 miljoner m' mindre änslutmålet för löpande oljelagringsprogram. För /85 har föredragandestatsrådet beräknat ett lagringsbehov av 16,3 miljoner m-*, vilket alltsåunderstiger det lager som finns med (18,8 - 16,3) 2,5miljoner m. För /86 beräknas ett lagerbehov av 15,7 miljonerm'. I propositionen föreslås vissa ändringaravoljelagrenssammansätt-ning. som lagringen av motorbrännolja, tunneldningsolja och tjock eldningsolja minskar kraftigt ökar lagringen avmotorbensin och gasol. Tvångslagringen av motorbensin skall t. ex. enligt förslagetår 1986 ha ökat med 905 000 m-* i förhållande till nuvarande lager.Tvångslagringen av gasol förutsätts öka med 26 000. ton till samma tidpunkt. I propositionen föreslås en kraftig minskning av denstatliga råoljelagringen i förhållande till gällande planer. Regeringen räknarmed en total lagring om 2,7 miljoner m', dvs. 1,2 miljoner m mindre än vad somf. n. finns i de statliga lagren. Detta möjliggör en motsvarande utförsäljningav . Under /85 beräknas den omfatta 600 000m. I förhållande till nu gällande lagringsmål, 6,5 miljoner m' råolja vidutgången av programperioden, är minskningen 3,8 miljoner m'. Också den statligalagringen av motorbrännolja och eldningsolja bedöms kunna minska. I motion 913 (c), som väcktes , yrkas att de statliga oljeinköpen under /85skall minskas med 150 000 m''. Eftersom regeringen inte räknar med några sådanainköp utan i stället med en kraftig minskning av den nuvarande statliga oljelagringenanser försvarsutskottet att motionens syfte bUr tillgodosett genomregeringsförslaget. I motion 2649 (c) ifrågasätts lämpligheten av att ökalagringen av motorbensin med 905 000 m-' . I stället bör regeringenenhgt motionären eftersträva en ökad inhemsk produktion av etanol för drift avmotorfordon, bl. a. genom att göra etanol som produceras av inhemska råvarorskattefri. anser all det är värdefuUt atl i störstamöjliga utsträckning täcka våra energibehov genom inhemsk produktion. Detstärker vår försörjningsberedskap och gör oss mindre sårbara. Ett ökatutnyttjande av etanol kan emellertid, enhgt utskottets mening, inte påverka denärmaste årens behov av att beredskapslagra traditionella molordrivmedel. Delbör i sammanhanget framhållas att en produktion av etanol i den omfattningmotionen förutsätter skulle kunna få en betydelse för vår försörjningsbered- NU1983/84:43 (FöU 1983/84:2 y) 40 skåp som går vida utöver behoven av motordrivmedel.Utskottet syftar särskilt på möjligheten att utnyttja etanol som plastråvara. I motion 2652 (m) görs invändningar mot den kraftigaminskningen av främst den statliga råoljelagringen. Motionären hänvisar bl. a.till riskerna för vår försörjningsberedskap. Han pekar på de störningar påoljemarknaden som kan uppstå om t. ex. Hormuz-sundet kan komma att spärras.Motionären påminner också om att K 83 föreslog en statiig råoljelagring pånuvarande nivå, ett förslag som regeringen har frångått i propositionen. Vidareframhålls atl utförsäljningen av statUgt lagrad råolja medför attförrådsutrymmen som byggts för ändamålet kommer att slå outnyttjade. bedömer att den minskning av denstatliga råoljelagringen som föreslås i propositionen kan ske utan attförsörjningsberedskapen äventyras. Den föreslagna minskningen har samband medden minskade konsumtionen och balanseras med en ökning av lagringen av vissaraffinerade oljeprodukter, t. ex. motordrivmedel. En ökad lagring av färdigaprodukter och en minskning av råoljelagringen har t.o.m. vissa fördelar frånberedskapssynpunkt eftersom ett tillgodogörande av sådan lagring kan ske utanatt man först måste raffinera oljan. Den minskade oljelagringen medför såsom påpekas i motion2652 atl vissa lagringsutrymmen inte längre behövs för sitt ursprungligaändamål. Detta gäller främst bergrum som har iordningsställts för lagring avråolja. Vidare får man ett överskott på lagringsutrymmen för eldningsolja. Detär angeläget att lediga utrymmen i största möjliga utsträckning kommer tillanvändning. En viss överkapacitet i fråga om lagringsutrymme bör dock godtas.Enligt vad utskottet har inhämtat överväger man inom överstyrelsen för ekonomisktförsvar (ÖEF) tänkbara nya användningsområden. a. undersöks möjligheten attutnyttja ledig lagringskapacitet för den ökade lagring av bensin som följer medelt godkännande av regeringsförslaget. Med hänvisning till det anförda anserutskottet att motion 2652 bör avslås. Nämnda motion berör också konsekvenserna för oljebolagenav en ändrad relation mellan Ivångslagring och statlig lagring. Detta sker motbakgrund av att staten i högre grad än näringslivet -tillgodoräknas delöverskott av lagrad olja som följer av de föreslagna ändringarna av oljelagringen.För näringslivet beräknas ca frigöras genomomfördelningen. Staten kan tillgodoräkna sig ca jämteminskade räntekostnader om ca 400 milj. kr. när revideringen avprogrammet är genomförd. Som skäl för denna fördelning åberopas i propositionendet statsfinansiella läget och att staten till väsentlig del har finansieratäven tvångslagringen. Här behandlat yrkande i motion 2650 (fp) rör de enligtmotionären betydande svårigheter som kan drabba mindre bolag på grund av denanpassningstid regeringen har föreslagit. Motionären anser att övergångs- NU 1983/84:43 (FöU1983/84:2y) 41 bestämmelsernaär otillräckliga och förordar att övergångstiden utökas med åtminstone . Försvarsutskottet- som i det föregående från beredskapssynpunkt har godtagit förslaget attminska lagringen av råolja - har inte heller i övrigt någon invändning motfördelningen mellan tvångslagring och statlig lagring. Väsentliga delar avnäringslivets tvångslager har, som föredragande statsrådet anför, byggts uppgenom statliga ränte- och amorteringsfria lån. Medel för upphandling ochinlagring av resterande delar av tvångslagren har anskaffats genom att avgifterhar tagits ut av konsumenterna. Oljeföretagen hade - 1977rätt att för ändamålet lägga en avgift på konsumentpriset. Medborgarna haralltså finansierat huvuddelen av näringslivets tvångslager både somskattebetalare och konsumenter. Sompåpekas i motionerna 2650 och 2652 kommer det att uppstå vissa problem fördelar av oljebranschen när de föreslagna ändringarna i tvångslagringen skallgenomföras. Det torde främst gälla sådana företag som åläggs en ökadtvångslagring av bensin och gasol utan att ha ett överskott på tvångslagradeldningsolja att realisera. Problemen kan vara av ekonomisk karaktär men ocksåav praktisk art. Det kan t. ex. uppstå brist på lagemtrymme. Utskotteträknar med att ÖEF noga kommer att följa utveckUngen och inom ramen för demöjligheter som står myndigheten till buds vidta de åtgärder som behövs för attkomma till rätta med problem som kan uppkomma vid övergången till de nyareglerna. Möjligheten att i vissa fall iordningställa utrymmen som tidigareanvänts för lagring av olja för utökad tvångslagring av bensin har nyssberörts. I propositionen (s. 69) pekas bl. a. på ÖEF:s möjlighet att i vissafall helt eller delvis medger dispens från lagringsskyldigheten. Sådanamedgivanden om reducering av lagringsskyldigheten bör dock enligt föredragandestatsrådet lämnas med stor restriktivitet. Detbör i sammanhanget framhållas att den utökade tvångslagringen av vissaoljeprodukter är avsedd att byggas upp successivt under lagringsåren 1984/85 -1986/87. En sådan successiv uppbyggnad kommer att underlättas om , somutskottet föreslår i det följande, avstår från att binda regeringen vid de ipropositionen angivna lagringsmålen för lagringsåren 1984/85 och 1985/86. Utskottetvill också peka på att övergångsbestämmelser har utformats så att inte någon lagringsskyldigfår en ökad lagringsbörda när det reviderade oljelagringsprogrammet börjargälla . Först kan ett företag få utökadlagringsskyldighet. Utskottetanser mot bakgrund av det anförda att övergången till den revideradeoljelagringsplanen bör ske på det sätt som propositionen anger. Motion 2650,yrkande 2, bör sålunda avslås. Propositioneninnehåller vissa förslag till ändring av de regler som fastställer omfattningenav skyldigheten att hålla tvångslager. NU 1983/84:43 (FöU1983/84:2 y) 42 innebäratt basperioden förkortas från tiU för den som är lagringsskyldigenligt 5 och 6 §§ oljelagringslagen. Därmed undanröjs i väsentlig omfattningden eftersläpning av lagringsskyldigheten som följer av de nuvarande reglernapå området. Denna eftersläpning medför att kapital binds förföretag med minskande försäljning eller förbrukning. Detta förhållanden belysesi motion 2208 (c) och ligger bakom det i motionen framförda yrkandet om ensnabbare anpassning av beredskapslagringen till aktuell oljeförbrukning.Försvarsutskottet bedömer att syftet med motionen blivit tillgodosett genom denföreslagna ändringen rörande basperiodens längd. Idetta sammanhang vill försvarsutskottet fästa näringsutskottets uppmärksamhetpå en formulering i propositionen som har gett anledning till missförstånd. Därstår (s. 81, sista hela meningen): "Den förkortade basperioden omfattarinte lagringsskyldiga som själva importerat olja för förbrukning vidanläggning." Formuleringen överensstämmer inte med regeringens avsiktenUgt förslaget tiU lag om ändring i lagen om oljelagring m. m. (6 § första ochandra styckena). Meningen hade lämpligen bort lyda; "Förbrukare med egen importär liksom enligt nu gällande regler lagringsskyldiga även om de under basåretförbrukade mindre än 5 000 m''." Försvarsutskottetvill erinra om att regeringen avser att återkomma med vissa förslagsom rör beredskapslagringen av olja. Meningen är att moderniseralagstiftningen på området. En särskild utredare (1982:03) behandlar dessafrågor och väntas redovisa resultatet . Även utredaren för detlöpande oljelagringsprogrammet väntas redovisa resterande övervägandenoch förslag enligt utredningens direktiv.