bet · G701KU24 · 1983-12-31 00:00:00 — De nya bestämmelserna i 43 § länsstyrelseinstruktionen harträtt i kraft så att de kan tillämpas vid val som sker fr. o. m. Med anledning av motioner om suppleanters närvarorätt istatliga styrelser m.m. uttalade (KU1976/77:11) bl. a. att även suppleanter borde ha möjlighet att följastyrelsearbetet och hålla sig informerade om verksamheten. Utskottet föreslogatt formerna för detta skulle bli föremål för närmare överväganden inomregeringen. följde utskottets förslag (rskr 1976/77:26). Regeringen utfärdade förordningen (1977:625)om information till ersättare i statliga styrelser och nämnder. Enligt förordningen skall ersättare beredas tillfälle attgenom information följa arbetet i styrelsen eller nämnden och i övrigt gesmöjlighet till insyn i verksamheten. Ersättarna bör vidare underrättas omsammanträdena och de ärenden som då skall tas upp. Särskilda informationsmötenbör vid behov anordnas för ersättare. Förordningens 3 § har följande lydelse: Där så bedöms lämpligt börersättare kallas till sammanträde även när ordinarie ledamot inte har förfall.Denna möjlighet bör särskilt beaktas i det inledande skedet av ersättaresförordnande, då ersättare besitter sär- KU1983/84:24 12 skild sakkunskap samt då ersättares närvaro av annat skälär önskvärd men ej nödvändig. I samband med behandlingen våren1979 av en motion rörande ändrade bestämmelser för val av suppleanter och derasinträde i länsstyrelses styrelse tog utskottet (KU 1979/80:8) på nytt uppfrågan om rätten för suppleanter att närvara i länsstyrelsernas styrelser.Enligt utskottet borde praxis inom länsstyrelsernas styrelser vid tillämpningenav 3 § i den tidigare nämnda förordningen undersökas av regeringen. Med dennaundersökning som grund borde regeringen pröva behovet av särskilda regler omsuppleanters närvarorätt i länsstyrelsernas styrelser. Riksdagengodtog utskottets förslag. budgetproposition gavs tillfälle attta del av resultatet av en inom kommundepartementet gjord undersökning rörandelänsstyrelsernas praxis vid kallelse till sammanträde av suppleant ilänsstyrelses styrelse. Enligt propositionen behövdes inga särskilda regler omsuppleants närvarorätt. (KU 1981/82:34) uttalade att detmot bakgrund av de nya reglerna om proportionellt valsätt för suppleanter ilänsstyrelses styrelse fanns skäl till viss ytterligare undersökning av frågorrörande suppleants närvarorätt i länsstyrelses styrelse. Denna undersökningkunde enligt utskottets mening lämpligen ske i samband med behandlingen inomregeringskansliet av länsdemokratikommitténs slutbetänkande som enligt vadutskottet inhämtat kunde förväntas föreligga . Det var enligtutskottet härvid av särskilt intresse att ytterligare undersöka frågorna omsuppleants rätt att närvara vid sammanträde och om i vilken ordning kallelse avsuppleant skall ske samt i vilken omfattning suppleant skall uppbära ekonomiskersättning. Detta borde ges regeringen till känna. Som framgått av redovisningen ovanhar de regeländringar som behövs för ett system med s. k. gruppsuppleanter i länsstyrelsernasstyrelser numera genomförts fullt ut. Utskottet anser motion 1982/83:424 varabesvarad med det anförda. Beträffande suppleanters närvarorätt vid sammanträden istatliga styrelser har framgått av utskottets redogörelse i föregående avsnittatt det ingår i uppdraget till verksledningskommittén att utreda flera olikaaspekter pä styrelsefunktionen i lekmannastyrelserna. Utskottet utgår ifrån attde frågor som tas upp i motion 1983/84:1403 och som tidigare begärtutredning om blir föremål för undersökning inom eller i anslutning till detarbete som sålunda pågår. Något förnyat initiativ från sida synesdärför inte behövligt. Utskottet anser att motion 1403 kan besvaras med vadutskottet nu anfört. KU1983/84:24 13 Förenklingav det statliga regelsystemet Utredningar,m. präglas aven hög tillväxttakt i regelsystemet. har det på många områden sketten utveckling mot s. k. ramlagstiftning vilket medfört att myndigheternasutfyllande normgivning fått en allt större betydelse för den enskilde och förresursanvändningen i samhället. Viktiga motiv för nya regleringar är ofta att skydda vissagrundläggande intressen, t. ex. att åstadkomma ett "skydd för liv ochegendom eller att kommatill rätta med miljöproblem och andra missförhållanden. De problem som följt i spåren av bl. a. en växandereglering har uppmärksammats tidigare av i olikasammanhang. a. har gjorts en granskning (KU 1979/80:50 och 1980/81:25) avtillämpningen av normgivningsmakten. Förslag om åtgärder för att minskakrångel och onödig byråkrati har behandlats av utskottet bl. a. i betänkandetKU 1978/79:35. har frågan om ändamålsenligheten med de mångaregleringarna tilldragit sig ett allt större intresse. Det har gjorts gällandebl. a. att de ökade kostnader för enskilda eller kommuner som uppkommer tillföljd av en reglering i vissa fall kommit alltför mycket i skymundan iförhållande till de fördelar som man vill uppnå med regleringen. Regleringarnaantas också kunna verka som en hämsko på teknisk utveckling eller inverka påkonkurrensförhållandena i näringslivet och kan därmed vara till nackdel förkonsumenterna. Sädana och andra effekter av regleringarna har uppmärksammats ien rapport. Besparingar genom avregle-ringar (Dnr 1982:999), som utarbetatsinom riksrevisiorisverket (RRV) på uppdrag av expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi (). Olika åtgärder har vidtagits för att begränsa tillväxten iregelsystemet och för att åstadkomma förenklingar. I kungörelsen (1970:641) ombegränsning i myndighets rått att meddela föreskrifter, anvisningar och råd,den s. k. begränsningskungörelsen, finns regler som generellt inskränkermyndigheternas befogenheter att utfärda kostnadshöjande regler. Allmännaverksstadgan (1965:600) innehåller regler som innebäratt myndigheterna skall sträva efter minskad detaljkontroll av kommuner ochlandstingskommuner. Förordningen (1981:305) om översyn av statligamyndigheters föreskrifter, anvisningar och råd, den s. k. översynsförordningen,ålägger de statliga myndigheterna att göra en total genomgång av regler somriktar sig till kommuner och landstingskommuner. 1 samband med tillkomsten avden sistnärhnda förordningen inrättades en arbetsgrupp (stat kommun-gruppen)för att leda översynsarbetet. Statkommun-gruppens arbete har numera avslutatsmen har fått en fortsättning i stat kommun-beredningen (C 1983:02). KU1983/84:24 14 Beredningen skall bl. a. göra enöversyn av begränsningskungörelsen. Den skall i samband därmed särskiltanalysera hur de statliga myndigheterna efterlever begränsningskungörelsenskrav pä beräkningar av de ekonomiska och administrativa konsekvenserna avderas föreskrifter och råd. För statliga kommittéer gäller särskilda direktiv enligtvilka konsekvenserna för staten, kommunerna och enskilda av framlagda förslagskall belysas. 1 finansplan (prop. 1982/83:100 bil. I s. 49) ochi kompletteringspropositionen (prop. 1982/83:150 bil. I s. 71) aviserades engenomgång av statlig reglering och normgivning gentemot näringslivet och enkartläggning av olika typer av normer som kunde anses vara kostnadsdrivande.Syftet var att en samlad översyn av den statliga normgivningen skulle kunna skemed utgångspunkt i näringslivets problem. tillkallade regeringen en särskildarbetsgrupp med uppgift att till behandling ta upp den statliga normgivningen gentemotnäringslivet. Gruppen har som uppgift att gå igenom sådana regler som riktarsig mot näringslivet och som uppfattas som onödigt kostnadsdrivande genom attt. ex. onödigtvis fördyra produkter och processer samt öka näringslivetsadministrativa kostnader. Även regler som indirekt höjer näringslivetskostnader eller häller kostnadsnivån uppe genom att försvårastrukturförändringar bör inbegripas i genomgången liksom regleringar som fårkonkurrensbegränsande effekter. Översynen är avsedd att i första hand inriktas mot dentillsyn och kontroll som från samhällets sida riktas mot näringslivet. Den börgälla såväl innehåll som tillämpning av de föreskrifter som reglerar dennaverksamhet men bör inte omfatta den grundläggande målsättningen med dessa. Arbetsgruppenbör föreslå i vilka avseenden berörda författningar bör ändras. Gruppen bör iövrigt själv få göra de avgränsningar av uppdraget som den finner lämpliga. Det är avsett att arbetsgruppens arbete samordnas medstatkommunberedningens översyn av begränsningskungörelsen liksom med detarbete som bedriver i internationella sammanhang för att motverka attnationella normer skapar handelshinder. Vidare bör gruppen enligt direktivenfölja den verksamhet som pågår på myndighetsnivå med olika typer av översynerav statlig reglering, t. ex. hos ,, kommerskollegium, statens mät- och provråd samt statensindustriverk, och föreslå de åtgärder som kan behövas med utgångspunkt i vadsom kommer fram i detta arbete. 1 den framlagda propositionen 1983/84:135 omindustriell tillväxt och förnyelse, som f. n. bereds i näringsutskottet,lämnas (s. 5052) en redovisning av pågående och planerad verksamhet inomarbetsgruppen. Således har arbetsgruppen börjat sitt arbete medatt samla in uppgifter från berörda näringslivsorgan. Arbetet skall bedrivas inära samarbete med dessa organisationer samt de fackliga organisationerna. KU1983/84:24 15 F. n. bereds inom gruppen bl. a. en rapport från statensindustriverk (SIND) om administrativa hinder för industriell utbyggnad. Enrapport, som bl. innehåller ett förslag till förenklad tillståndsprövningenligt 136 a § byggnadslagen, har utarbetats på uppdrag av regeringen 1982. Vidare har arbetsgruppen hos aktualiseraten teknisk översyn av semesterlagen: Stat kommun-beredningen har, enligt vadsom också inhämtats, tillsammans med arbetsgruppen som ett led i en översyn avbegränsningskungörelsen börjat utreda frågan om hur den centrala kontrollen avmyndigheternas förordningsverksamhet skall utformas. RRV och statskontoretutreder flera delar av detta problemområde, bl. a. formerna för statligamyndigheters inspektion m. m. Inom arbetarskyddsstyrelsen pågår f. n. engenomgripande omarbetning av äldre regelsystem. Målsättningen är att inom entreårsperiod ersätta ca 250 anvisningar och meddelanden från tiden förearbetsmiljölagens ikraftträdande med ungefär hälften så många föreskrifter.Arbetsgruppen och beredningen avser att ställa resurser tillarbetarskyddsstyrelsens förfogande för att, i samband med detta arbete underen försöksperiod, utveckla modeller för en bedömning av konsekvenserna avstyrelsens föreskrifter. 1 proposition 135 upplyses också att regeringen nyligenutfärdat särskilda generella riktlinjer till alla kommittéer, bl. a. medinnebörden att kostnadseffekterna för alla berörda parter av kommittéernasförslag skall visas. En av avsikterna med dessa direktiv är att i framtidenundvika oförutsedda och oavsiktliga effekter, som höjer kostnadsläget inom näringslivet. För att förenkla regelsystemet för myndigheternas internaadministration har också inom inletts ett arbete med attregistrera och se över sådana verkställighetsregler som myndigheterna harutfärdat med stöd av bemyndiganden i författningar på det statligaarbetsgivarom-rådet. En översyn av de statliga kollektivavtalen har ocksåstartats av i samarbete med de statsanställdashuvudorganisationer. En motsvarande översyn har inom kommiti gång i fråga om de statliga tjänstepensionsbestämmelserna. Syftet är att så .långt som möjligt förenkla alla dessa regler. Beträffande stat kommun-beredningens arbete upplyses iårets budgetproposition (bil. 15, s. 11) bl. a. att ett arbete har inletts isyfte att förenkla de statliga bestämmelserna på skolområdet. En arbetsgrupphar bildats med representanter för bl. a. statkommun-beredningen, utbildningsdepartementetoch . Avsikten är att en försöksverksamhet skall startasi några kommuner för att bl. a. pröva förenklade samverkansformer mellan statenoch kommunerna på skolans område. Statkommun-beredningen kommer enligt budgetpropositionenatt göra en utvärdering och samlad bedömning av tekniken attgenom generella bestämmelser begränsa de statliga myndigheternas styr- KU1983/84:24 16 ning av kommuner och landstingskommuner. En fråga som idetta sammanhang kommer att uppmärksammas gäller myndigheternas beräkningarav föreskrifters, m. m. ekonomiska och administrativa konsekvenser. För att överväga åtgärder i syfte att förbättrasamordningen mellan författningsreglerad statlig och planering kommerenligt budgetpropositionen också en arbetsgrupp att tillsättas medrepresentanter för bl. a. stat kommun-beredningen, ochSvenska kommunförbundet. Det är enligt budgetpropositionen angeläget attförenklingsarbetet så snabbt som möjligt leder till konkreta resultat. Statkommun-beredningen kommer därför att aktualisera en försöksverksamhet medökad självstyrelse i vissa kommuner (s. k. frikommuner). Avsikten äratt regeringen skall kunna ge kommunerna dispens från vissa statliga regler.Syftet är att pröva nya former för samverkan mellan stat och kommun som bättresvarar mot lokala behov och förutsättningar. 1 en annan proposition 1983/84:119, som lagts fram idagarna, förordas en rad konkreta åtgärder för att myndigheternas föreskrifteroch övriga regler skall bli enklare och klarare och för att regelbeståndet isamhället inte skall bli alltför omfattande. Denna proposition behandlar ,som tidigare nämnts, i ett särskilt betänkande (KU 1983/ 84:25). Frågan om minskad statlig regleringoch förbättringar i regelsystemet tas upp i flera motioner. 1 motion 1982/83:420 av och (båda m) betonas att såväl den kommunala verksamheten som näringslivet styrs avmånga tvingande regler eller normer som beslutats av olika statliga organ.Motionärerna framhåller att syftet med reglerna och normerna ofta kan varagott, men den bristande flexibiliteten gör ofta att verksamheten fördyras utanatt man egentligen uppnått någon verklig förbättring när det gäller exempelvisarbetsmiljön. För den kommunala verksamheten innebär dessa regler enligtmotionärerna, att de enskilda kommuninvånarna får betala en högre skatt än vadsom annars skulle varit nödvändigt. När det gäller näringslivet kan reglernaoch normerna leda till sådana kostnadsfördyringar att konkurrenskraftenförsämras och att därmed sysselsättningsmöjligheterna också blir sämre. Föratt minska kostnaderna i den kommunala verksamheten och för att stärkanäringslivets konkurrenskraft bör, enligt motionen, tvingande regler ochnormer på alla områden ses över för att tas bort eller göras mera flexibla.Detta bör lämpligen ske genom att en särskild delegation med denna uppgiftutses. Motionärerna hemställer att det de anfört ges regeringen till känna. KU1983/84:24 17 Enligt motion 1983/84:434 av GöranRiegnell (m) har del krångel och den byråkrati, som vårt regelsystem lett till,ofta påpekats i den offentliga debatten. Däremot har de stora kostnadsmässigakonsekvenserna för såväl det allmänna som företag och enskilda i förvånansvärtliten omfattning blivit föremål för diskussion. Motionären framhåller som viktigt, att beslutsfattare påolika nivåer blir medvetna om att myndigheternas i och för sig höga kostnader för att administrera regleringarna är små i jämförelse med dekostnader, som drabbar dem som har att efterleva regleringarna. 1 motionen formuleras tre målsättningar för enintensifierad avregle-ringsverksamhet. För det första bör det förebyggas attonödigt kostnadsdrivande bestämmelser införs. För det andra skall obehövligaföreskrifter avskaffas. Slutligen bör prövas förutsättningarna för enuppmjukning av existerande bestämmelser. Flera olika åtgärder för att förverkliga de nämndamålsättningarna nämns i motionen. Samtliga nya regleringar måste enligtmotionen utredas ur kostnadssynpunkt innan de träder i kraft. Därvidlag skallinte enbart kostnaderna för statskassan utredas utan även de kostnader, som dedrabbas av, som har att följa reglerna. När en reglering väl trätt i kraftskall dess effekter och kostnader utvärderas. Också regleringar som varit ikraft bör utvärderas. Motionären förordar vidare en skärpning av bestämmelsernai den s. k. begränsningskungörelsen (1970:641). Enligt motionen nonchaleras begränsningskungörelseni stor utsträckning av myndigheterna. I motionen räknas upp en rad åtgärder som enligt motionenär lämpliga för en allmän avreglering, bl. a. nämns bättrekostnadseffektanalyser och tidsbegränsade regler i vissa fall. Motionären hemställer att regeringen skall ges till kännavad som anförts i motionen. Som ett led i en ökad kontroll rörande de ekonomiskakonsekvenserna av olika regleringar m. m. väcks i motion 434 och i några andramotioner frågan om att inrätta särskilda organ med granskande uppgifter. Tankenpå en skärpning i reglerna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen om kostnadsberäkningeni propositionen har också väckts. Dessa frågor redovisas senare i betänkandetunder särskilda rubriker. Också i motion 1983/84:740 av () framhållsvåra regelsystems komplicerade karaktär och svårigheterna i att få en överblicköver vilka regler som gäller inom ett visst verksamhetsområde. I motionen förordas en samhällsekonomisk kostnads- ochintäktsanalys (SKI-analys) som en metod att fånga upp alla typer av effektersom en reglering ger upphov till och därefter sammanställa effekterna i någonform av kalkyl. Detta är en teknik för att uttrycka olika typer av effekter ikronor och ören så att de kan slås ihop till ett enda värde. Där jämförssåledes kostnaderna för en reform med intäkterna (nyttan) av samma 2 1983/84. KU1983/84:24 18 Enligt motionen används denna teknik bl. a. i USA.Motionären förordar att regeringen skall ges till känna vad som anförts imotionen om att förslag till nya lagar skall förses med samhällsekonomiskanalys. Regeringen bör också få i uppdrag att ålägga de centralaförvaltningsmyndigheterna att lägga fram kostnadsanalyser för beslutadenormer. Liksom i motion 434 förs i motion 740 fram tanken på entidsbegränsning, exempelvis tre är, av nya lagar, förordningar ochföreskrifter. För att få fram idéer och förslag om minskad byråkrati ochmindre krångel väcks också i motion 740 tanken på en antibyråkratikampanjliknande den som genomfördes i . Enligt motionen ledde kampanjen iFinland till att över 5 000 förslag till bättre förvaltning inkom, varav 900gällde förenklingar av regelverk och administrativa rutiner. Regeringen bör enligt motionen ges till känna vad som imotionen anförts om en antibyråkratikampanj. Det framhålls vidare i motion 740 som angeläget attföretag och enskilda personer måste få god tid på sig att sätta sig in i nyaregler och anpassa sin verksamhet till de nya kraven. Det finns enligt motionenskäl att fastställa att en minsta tid skall förflyta mellankungörande och ikraftträdande. Detta bör enligt motionen ges regeringen tillkänna. En i motion 740 väckt fråga om ett särskilt riksdagenunderställt organ för att granska de samhällsekonomiska effekterna avmyndigheternas normgivning behandlas i ett senare avsnitt i detta betänkande. Ett förslag syftande till att stoppa tillväxten iregelsystemet läggs fram i motion 1983/84:933 av och BirgittaHambraeus (båda c). Enligt förslaget bör det åläggas alla myndigheter ochutredningar som föreslår införande av nya bestämmelser att ocksåföreslå avskaffandet av minst en gammal. Regeringen bör utfärda direktiv idetta syfte. Enligt partimotion 1983/84:1119 av m.fl. (fp) finns det numera en betydande enighet om att reglering och kontroll avmedborgare och företag på många områden gått för långt. Allt oftare harregelsystemen och deras användning kommit att uppfattas somintegritetskrän-kande. Datateknikens utveckling har gjort det tekniskt möjligtatt administrera stora och tunga informationssystem, men har också blivit enspärr mot förändringar. Det arbete som bedrivits för att begränsabyråkratin har enligt motionen inte lett till annat än få praktiskaförenklingar. Enligt motionen måste det också göras en successiv bearbetning avbefintliga regelsystem i syfte att utveckla andra bättre systemlösningar elleratt förenkla på annat sätt. Det behövs en väsentligt mycket bättre redovisningav de administrativa och ekonomiska konsekvenserna av beslut. Konsekvensanalysermåste bli obligatoriska. Det krävs också en mer positiv attityd till att prövaäven okonventionella lösningar. Motionärerna framhåller som angeläget att i störreutsträckning använda andra styrmedel än de nu dominerande. KU1983/84:24 19 kuteras i motionen. Ekonomiska styrmedel kan enligtmotionen vara ett verksamt alternativ till administrativa regler. Detta gäller,enligt motionärernas mening, särskilt inom näringslivet. Försök bör vidaregöras med långtgående avreglering inom vissa geografiska områden eller förvissa sektorer. De av regeringen aviserade "frizonerna" synes enligtmotionen avse endast statlig reglering av verksamhet. Enligt motionenär det angeläget att överväga om inte "frizonerna" skall kunnabefrias också från viss statlig reglering som mer direkt rör enskilda ochföretag. En uppföljning av den tidigare i betänkandet omnämnda ESO-rappor-ten(se s. 14) är, enligt motionen, också angelägen. Man bör därvid merasystematiskt gå igenom var andra styrmedel än administrativ reglering bör kunnautnyttjas. 1 motionen framhölls vidare bl. a. att diskussionen kringbyråkratin främst kretsat kring kontroll av den enskilde, integritetoch detaljreglering. Detta är, enligt motionen, centrala problem som redan isig motiverar avregleringar och ökad frihet. Därtill kommer emellertid också deekonomiska aspekterna som i dagens ekonomiska läge borde vara ytterligare ettviktigt skäl för förändringar. Motionärerna anför att det inte finns några riktigttillförlitliga beräkningar av vad byråkratin i vid mening kostar.Uppskattningar i och i andra länder pekar dock på att kostnadernauppgår till flera procent av BNP. Huvuddelen av kostnaderna faller på företagoch enskilda. Detta anser motinärerna vara en aspekt som inte uppmärksammatstillräckligt. Inte minst gäller det inom utredningsväsendet. Statligautredningar har numera krav pä sig att kostnadsberäkna sina förslag. Detta kravmåste skärpas, anser motionärerna. Vad som behövs är en administrativ ochekonomisk konsekvensanalys, som inte får begränsas till konsekvenserna bara förmyndigheterna utan också omfatta konsekvenser för dem som berörs av förslaget.I motionen betonas också att det är nödvändigt med mellan enbeslutad reform och dess ikraftträdande. Motionärerna hemställer att vad som anförts på olikapunkter i motionen ges regeringen till känna. En nedtoning av de centrala verkens roll som styrande ochnormgivande organ och en förskjutning av beslutsfattandet till riksdag ochregering eller på regionala och lokala organ anges i motion 1983/84:2135avKjell m. fl. (c) som ett led i ett arbete för att uppnå minskaddetaljstyrning och bättre normgivning. Motionärerna anför bl. a. att de centrala ämbetsverken ipraktiken kommit att få eller fått ta på sig uppgifter som borde liggaantingen på eller regeringen eller på kommunala eller statliga organpå loka| eller regional nivå. Merparten av den invecklade normgivningen somreglerar samhället härrör numera frän centrala statsmyndigheter. fårdet konstateras, anser motionärerna, att styrningen av de centrala verken frånstatsmakternas sida brister väsentligt i effektivitet. KU1983/84:24 20 1 motionen framhålls nödvändighetenav att vidta bestämda åtgärder för att begränsa och precisera verkensuppgifter. Särskilt angeläget är det att kraftigt minska den omfattandenormgivningen i form av föreskrifter m. m. av olika myndigheter. Väsentligt äremellertid att åtgärderna inte stannar vid utanverken utan att man ocksåuppmärksammar behovet av insatser som på verkar för en mindrebyråkratisk ordning. Uppslag av väsentlig betydelse har enligt motionen kommitfram genom bl. a. förvaltningsutredningen, främst slutbetänkandet (SOU 1983:39)Politisk styrning administrativ självständighet. Ett intressant och konstruktivtinitiativ togs också i anslutning till stat kommun-gruppens arbete, dåregeringen bemyndigade kommunministern att tillkalla ensärskild utredare för att överväga en lagstiftning om myndigheternasnormgivningsbefogenheter.