bet · G701FiU25 · 1983-12-31 00:00:00 — En varaktig expansion inom näringslivet måste enligtutskottets uppfattning bygga på en politik som syftar lill alt slärkamarknadsekonomin. Införandet av kollektiva lönlagarfonder är ell hol mol vårlnuvarande ekonomiska system. Löntagarfonderna innebär alt vi successivtavlägsnar oss från marknadsekonomin. Fonderna bygger på en tilltro tillcenlralpla-nering och socialism. Lönlagarfonderna är inte i någol avseende ett medel föratl nå de mål som löntagarfonderna enligt socialdemokraterna syftar till altförverkliga. Stärkt löntagarinflytande, jämnare förmögenhetsfördelning, dämpadlöne-koslnadsutveckling m. m. uppnäs inle med löntagarfonder. I stället innebärfonderna att makten och ägarinflytandet i näringslivet kommer att koncentreraslill centrala, anonyma, kollektivt ägda fonder. Löntagarfondernas införande försvårar en utveckling motekonomisk balans, bl. a. genom att företagen förlorar resurser som bättre kananvändas i den egna verksamheten. Genom det politiskt-fackliga inflytandet ilönlagarfondernas styrelser är risken uppenbar att fonderna kommer attmotarbeta strukturomvandlingen i en kortsiktig strävan atl rädda befintligaarbetstillfällen. Därmed försämras dynamiken i näringslivet, och vår industristrukturriskerar att bli föråldrad. FiU1983/84:25 71 Fondernas existens innebär ocksåatt företagens långsiktiga invesleringar sjunker. Salsningar på nya produkteroch nya produktionsanläggningar minskar eller flyttas utanför gränser. Uiskollel anser att de kollektiva lönlagarfonderna måsteavvecklas . Moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet har tillsammans lillsatl en gemensam arbelsgrupp som skallförbereda avvecklingen av de kollekliva lönlagarfonderna. Vid en riksdagsmajoritelför de tre partierna val kommer fonderna att avvecklas fr. o. m.den . En avvecklingsplan är.nödvändig när fonderna har hunnitetablera sig på marknaden. Än så länge är della dock inte fallet. Fonderna harinte hunnit köpa några aktier och de har heller inte hunnit bygga upp någonadministration. bör därför nu besluta all upphäva lagsliftningen omlönlagarfonderna. Ulskottel lillslyrker därför motionerna 2031 (m) yrkande6, 2088 (fp) yrkande 3, 2524 (c) yrkande 3. molion 299 (m) och molion 1423 (c,m, fp). Kravet i molion 1066 (m) yrkande 6 om upphävande av vinstdelningsskaltenblir därmed tillgodosett. dels irtskollets hemslällan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande löntagarfonder atlriksdagen med bifall till motionerna 1983/84:299, 1983/ 84; 1066 yrkande 2,1983/84; 1423, 1983/84:2031 yrkande 6, 1983/ 84; 2088 yrkande 3 och 1983/84:2524 yrkande 3 antar i bilaga till della betänkande intagna förslag till 1. lag omupphävande av lagen (1983; 1086) om vinstdelnings-skall, 2. lag om ändringi lagen (1983: 1088) om ändring i kommunalskaltelagen (1928: 370), 3. lag om ändringi lagen (1983:1089) om ändring i lagen (1947; 576) om slallig inkomstskatt, 4. lag om ändring ilagen (1983: 1090) om ändring i uppbördslagen (1953; 272). 5. lag om ändringi lagen (1983: 1091) om ändring i taxeringslagen (1956:623), 6. lag om ändringi lagen (1983; 1105) om ändring i skattebrottslagen (1971:69), 7. lag omupphävande av lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 8. lag omupphävande av lagen (1983:1093) om ändring i lagen (1962: 381) om allmänförsäkring, 9. lag omupphävande av lagen (1983; 1094) om ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385), FiU 1983/84:25 72 10.lag om upphävande av lagen (1983; 1095) om ändring i lagen (1979:648) omprocentsatser för uttag av avgift till försäkringen förtilläggspension. 4.Löntagarfonder m. m. (vpk) anser att den del avutskottets yttrande på s. 35 som börjar med "Vid " ochslutar med "yrkande 6" bort ha följande lydelse: De löntagarfonder - eller rättare fem nya AP-fonder som håller på att upprättas efter riksdagsbeslutet , kommerinte alt ha den betydelse för samhällsutvecklingen som dess tillskyndare hoppaseller dess belackare från höger påstår sig frukta. Dessa fonder kommer intepåvisbart att kunna påverka arbetslöshetens utveckling, atl bidra lill enjämnare fördelning eller att motverka maktkoncentrationen inom näringslivet. Denborgerliga kampanjen mot dessa fonder som de förhanden varande motionerna ärett uttryck för - är ett led i borgerlighetens vaktslående om storfinansensnuvarande maktställning. De borgerliga partierna vill förhindra och bekämpaalll som kan innehålla ell frö till ifrågasättande av den nuvarandemaktstrukturen inom näringslivel. Utskottetavstyrker motionerna 2031 (m) yrkande 6, 2088 (fp) yrkande 3, 2524 (c) yrkande3, motion 299 (m), motion 1423 (c, m. fp) samt molion 1066 (m) yrkande 2. (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 36 sombörjar med "Hur olika" och slutar med "motion 1429" bort haföljande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna atl detär värdefullt att företagsanknutna vinstandelssystem kommer till stånd istörre utsträckning. Sådana system kan verksamt bidra till att öka deanställdas iniresse för och kunskaper om företagens verksamhet ochutvecklingsmöjligheter. Som motionärerna anför finns det ett flertal olikasådana system i både små och stora företag. Utformningen av dessa systemvarierar från förelag lill företag. Som utskottet ser det utgörs det främstahindret för att få till stånd företagsanknutna, individuella vinstandelssystemav de beskattningsregler som gäller. Det är därför enligt utskottets uppfattningangelägel atl pröva hur beskattningsreglerna skulle kunna förändras för atlunderiätta inråttan- FiU1983/84:25 73 del av frivilliga vinstandelssystem. Det bör ankomma påregeringen att göra en sådan prövning. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1429 omåtgärder för att stimulera inrättandet av frivilliga vinstandelssystem bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande utredning av vinstandelssyslem attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1429 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. (), (), (), (). (), (c)och () anser all den del av utskottets yttrande på s. 36 sombörjar med "I proposition" och slutar med "och 1431" bortha följande lydelse; Enligt utskottets mening måste såsnart som det är möjligt de kollektiva lönlagarfonderna avvecklas. Att motdenna bakgrund ta ställning lill i vilka orter löntagarfondskanslierna skallplaceras finner utskottet inte vara meningsfullt. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 36 börjar med "Underskottet i" och på s. 44 slutar med"successiva budgetförstärkningar" bort ha följande lydelse: Ett centralt mål för den ekonomiskapolitiken under 1980-talel år att avveckla det strukturella budgetunderskottet.Det går inte i längden att basera vår välfärd på resurser som kommandegenerationer förväntas skapa. Utskottet anser att den höga nivån på utgifterna i statoch kommun innebär en fara, inte endast för de offentliga finanserna utan förhela den svenska ekonomin. Underskottet kommer att fortsätta atl stiga om ingaåtgärder vidtas. Enbari slatsskuldräntornas tillväxt innebär normall en ökningav underskottet med åriigen. Trots rader avskattehöjningar, besparingar på ca och lågt beräknadeutgifter för bl. a. stalsskuldräntorna redovisar regeringen etl underliggande FiU 1983/84:25 74 budgetunderskottpå för det kommande budgetårel. Detta år enligt utskottetsmening ett alltför stort underskoll, inle minst med tanke på att vi nästabudgetår av allt att döma befinner oss i en högkonjunktur. Imofion 2031 (m) föreslås en budgetpolitik som innebär rejäla utgiftsnedskärningarinom nästan alla huvudtitlar. Storieken på de föreslagna besparingarna innebärinte bara att budgetunderskottet krymper utan även att ett ökat utrymme förskattesänkningar skapas. Den totala efterfrågan på tjänster och varor blir påsikt inte mindre för atl de offentliga utgifterna skärs ned. Att minska denoffentliga utgiftsandelen handlar inte i första hand om svångremspolitik utanistället om skapandet av en livskraftig privat servicesektor. Utskottetsuppfattning är att stora besparingar är fördelningspoliliskt välmotiverade,eftersom de innebär att vi lånar mindre från våra barn och barnbarn. Sparar vitillräckligt mycket beiyder del också att reallönesänkningarna kan upphöra.Fördelningskonfliklen mellan-privat och offentlig sektor - mellan löneökningaroch offentliga utgifter för transfereringar och konsumtion - tycks regeringenomedveten om. Delstörsta hotet mot vårt trygghetssystem och vår välfärd utgörs enligl utskottetav de stora offentliga utgifterna. Det höga skattetryck som följt avutgiftsexpansionen har medfört att hushållens ekonomi har undergrävts. Enförutsättning för välfärd och social trygghet är därför att vi dels minskar deoffentliga utgifterna, dels sänker det totala skattetrycket. Detbudgetförslag som redovisas i motion 2031 (m) innebär jämfört med regeringensen utgiftsnivå som ligger lägre nästkommande budgetår.5,5 miljarder av utgiftsneddragningen är av tillfällig natur. Skattesänkningarpå 5,7 miljarder jämfört med regeringsförslagel förordas för budgelårel. Därmedskulle det underliggande budgetunderskottet bli lägreän det av regeringen redovisade. Det kassamässiga underskottet skulle minskamed hela . På helår uppgår motionärernas besparingsförslagtill nästan och skattesänkningarna lill ca 11 miljarder.Helårseffekten på budgetunderskottet blir därför ungefär densamma sombudgetårseffekten. Motionärernaslängre gående krav på besparingar är enligt utskotlels mening välmotiverat motbakgrund av att det är angeläget alt skapa etl utrymme för skattesänkningar.Det är nödvändigt att skattetrycket sänks och att skattesystemet ges en sådanutformning att drivkrafterna bakom företagande, arbete och sparsamhetförstärks. Utskottetställer sig också bakom de relativl omfattande förslagen lill utförsäljning avstatliga företag som föreslås i molion 2031. Föralt lösa den strukturkris som befinner sig i räcker det enligl utskottetinte med enbart traditionella besparingar. Den offentliga sektorn måstedessutom struktureras om. Systemförändringar måste vidtas i syfte att förändraoch finna nya verksamhetsformer för stora delar av den FiU1983/84:25 75 service som ges via den offentliga sektorn. På siktbör enligt utskottet alll ifrån daghem och åldringsvård lill parkförvaltning,brandförsvar och gatuunderhåll kunna ske i privat regi. Det är angeläget altstimulera alternativ lill den offentliga servicen och till de kollektivaskyddsnäten. Atl ersätta offentlig verksamhet med privatamarknadslösningar innebär inte bara möjligheter till en effektivare produktionulan även slörre variationsrikedom i tjänsteutbudet, vilket befrämjarvalfriheten för både konsumenter och näringsidkare. Privatisering, konkurrens och ökad avgiftsfinansieringinom den offentliga sektorn krävs för atl pressa kostnaderna och ökaeffektiviteten. Utskottet finner ingen anledning till alt staten och kommunernaskall bedriva så mycket verksamhel i egen regi som . Stora besparingar kanpå sikt göras om den privata servicesektorn tillåts komma in på områden somidag behärskas av stal och kommun. Därför är en omstrukturering av denoffentliga sektorn nödvändig. 1 motion 2524 (c) yrkande 2 och motion 2088 (fp) yrkande 2redovisas budgelallernaliv som i vissa avseenden överensslämmer med förslagen imolion 2031 (m). Sålunda förordas en minskning av det underliggandeunderskottet på bl.a. genom besparingar inomsjukförsäkringen och statsbidragssystemet för arbetslöshetskassorna samt slopadskaltereduktion för fackföreningsavgifter och sänkt förmögenhelsskalt. Enligtutskollels mening innebär emellertid inte budgetförslagen i motionerna 2524 och2088 en tillräckligt långtgående neddragning av statsutgifterna. Utrymme förnödvändiga skattesänkningar skapas inle. 1 molion 2455 (vpk) förordas en budgetpolitik medtyngdpunkten lagd på skärpt beskattning av aktier och förmögenheter. Trotsdella ökar budgetunderskottet med . En sådan budgetpolitikkan uiskollel inte acceptera. Med del anförda avstyrker utskottet de förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer som föreslås i proposition 100 bilaga I, moment 2,motion 2524 (c) yrkande 2. molion 2088 (fp) yrkande 2 och molion 2455 (vpk)yrkande 2 saml tillstyrker de allmänna riktlinjer för budgelregleringen somanges i molion 2031 (m) yrkande 2. dels ulskoltels hemställan under 5 bort ha följandelydelse; 5. beträffande de allmännariktlinjerna för budgetregleringen alt med avslag på regeringensförslag i proposition 1983/ 84: 100 bilaga 1 moment 2 och motionerna1983/84:2088 yrkande 2, 1983/84:2455 yrkande 2 och 1983/84:2524 yrkande 2godkänner vad som förordals i motion 1983/84; 2031 yrkande 2 och som sinmening ger regeringen lill känna vad ulskottel anfört. FiU1983/84:25 76 De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen () och (c) anser att dels den del av utskollels yttrandesom på s. 36 börjar med "Underskol-tet i" och på s. 44 slutar med"successiva budgetförstärkningar" bort ha följande lydelse: Under /82 blevbudgetunderskottet 68 mdr kr. Socialdemokraternas första regeringsår gav ettbudgetunderskott på 86 mdr kr. Trots stora skattehöjningar ökade alltsåunderskottet med hela 18 mdr kr. Förklaringen är att man drev upputgifterna med över 40 mdr kr. För /84 pekar prognoserna påett budgetunderskott på ungefär samma nivå som /83. Delta innebärtyvärr inte något positivt trendbrott för budgetunderskottets utveckling. Denskenbara förbättringen realt sett beror helt på att budgetunderskottet tillätsöka så dramatiskt förra budgetåret. Del finns en tydlig skillnad i de icke-socialistiskaregeringarnas och den socialdemokratiska regeringens sätl att försöka attbegränsa budgetunderskottet. De icke-socialistiska regeringarna presenterade1980-82 under hårt motstånd från den dåvarande socialdemokratiska oppositionenell antal utgiftsbegränsande förslag. Den socialdemokratiska regeringen haristället mest föriitat sig till skattehöjningar. Först presenterademan vissa utgiftsbegränsningar, som dock var helt otillräckliga. Den glättade bild regeringen ger av ekonomiskasituation i årets finansplan framstår som ett försök att dölja densocialdemokratiska handlingsförlamningen. Efter den interna partikritiken mothöstens i och för sig föga imponerande sparpaket, vågar man sig uppenbarligeninte på några ytterligare besparingar års val. Regeringens lättsinnighet kontrasterar bjärt mot vad enbred majoritet i finansutskottet beslående av socialdemokraterna, ochfolkpartiet uttalade så sent som : Som utskottet ser det står vi nuinför valet all antingen vidta åtgärder för att minska underskotteteller att senare - och den tidpunkten ligger inom en förutsebar framtid -tvingas att acceptera att den offentliga sektorn kraftigt skärs ned. Låt oss tänka att den teoretiska situation inträffar attstalsskuldräntorna fortsätter att växa till de totala statsinkomsternasstorlek. 1 det läget kan inte ens en nedläggning av all statlig verksamhetförhindra att statsskulden fortsätter atl växa. I själva verkel inträffar dentidpunkt då ingen återvändo finns än när räntorna blir likastora som inkomsterna. ---- Detär emellertid utskottets bestämda uppfattning all vi genom väl avvägdaåtgärder ännu kan häva den utveckling som här skisserats. De åtgärder somkrävs kommer emellertid atl vara så omfattande all inte några samhällsområdenkan undantas. Vi måste alla vara med och göra de uppoffringar som krävs. Iannat fall kommer vi att inom helt ha urholkat grunden för vårvälfärd och hela den offentliga sektorns verksamhet. FiU1983/84:25 77 Regeringen har med åretsbudgeiförslag inte accepterat höstriksdagens uttalade uppfattning, vilket är anmärkningsvärt.Del farligaste med årets finansplan är att den kan minska krismedvetandel hossvenska folket. När lågkonjunkturen kommer 1985 eller 1986 och del inte längregår att rulla problemen framför sig med engångsförstärkningar m. m. får den dåsittande regeringen, vilken den än är, desto svårare alt la nödvändiga grepp. Årets budgetsaido på , har, som ocksåredovisas i finansplanen, till betydande del uppnåtts genom extraordinärabudgetförstärkningar. Det rör sig bl. a. om ändrade inbelalningsrutiner förskaller och avgifter. Utredningsarbetet med dessa frågor igångsattes till stordel av millenregeringen, men del är den nuvarande regeringen som kan tillgodoräknasig de kassamässiga resultaten. Utskottet menar självfallet inte alt det är felalt göra dessa engångsförstärkningar, men varnar för all atl delta räckerlångsiktigl. Regeringens taktik har uppenbarligen varit att tillgodogöra sigpolitiskt mera lätthanterliga budgetförstärkningar, men däremot riva uppkontroversiella som t.ex. beslutet om införande av . Del gigantiska budgetunderskottet utgör delallvarligaste hotel mot den svenska ekonomin. Budgetunderskottet ökarinfiationsris-ken, driver upp ränienivån och minskar utrymmet på kapitalmarknadenför industrins investeringar. Det senare kan bli ett direkt akut problem om dennuvarande högkonjunkturen leder lill att industriinvesteringarna börjar öka. som underskottet i statens budgei beslår ökarränteutgifterna. Detla innebär alt del blir alll svårare all fåkontroll över de offentliga finanserna. Mol den här bakgrunden är del ell nödvändigt inslag i enrealistisk ekonomisk politik att kraftigt minska de offentliga utgifterna. Altanvända skattehöjningar för att fylla igen budgelunderskollel är däremot ingenrealistisk väg. En sådan politik skulle bara ge negativa resultat för denallmänna ekonomiska utvecklingen. En rejäl begränsning av statsutgifterna kan inte ske ulanall sialens iransfereringar berörs. Dessa utgör av statsutgifternaeller drygt 200 mdr kr. Besparingarna måste gälla såväl iransfereringar lillhushållen som till kommunerna och förelagen. Målsältningen för en långsiktig budgetpolitik bör vara allstatsskulden inte längre ökar i reella tal. För detta krävs att detstrukturella underskottet på . Del är avstabiliserings- och sysselsäli-ningspolitiska skäl inle möjligl alt la helasumman på en gång. Ett minimum är dock i det nuvarande konjunkturläget attbeslut fattas om beslående besparingar räknat på helår på netto 10 miljarderkr. Därutöver föreslår utskottet ungefär lika mycket i engångsförstärkningareller utflyttningar ur statsbudgeten (se Sammandrag s. 79). FiU 1983/84:25 78 Bestående besparingar/budgetförstärkningarenligt förslag 1984/85 Helår Avgift förimport av vattenkraft Bosladsområdei Räntebidrag blir räntelån HyresrabatternaRänlestöd () Utbildning () FöHustansvar för allmännyttan Hjälp till värstdrabbade företag Bidraglill skogsvård 200 200 Avbyråkratisering,samordningseffekler, FiU 1983/84: 25 Sänkta skatter/ökade anslag enligt förslag Förmögenhets-,arv- och gåvoskall kapital Återinförande av forskningsavdragel Sociala området Vårdnadsersätlning Barnbidrag ochflerbarnsslöd Skallereduktion hemmamake och ensamförälder Undanlagandepensionärer Arbetsmarknadsområdet Regionalpoliliska bidragRegionalpolitiska länsanslagen Sänkia arbelsgivaravgifler i slödomr, A i AC- och Z-län Aldreslöd till leko Trafikområdet SJ:s investeringar Enskilda vägar Bärighelsuppruslning på mindrevägar och broar Jordbniksområiiet Skogsvärdsavgifier slopas NorrlandsstödHandelsgödselavgifl slopas Milj, kr. Bestående besparingar/budgelförslärkningar Sänkta skatter/ökade anslag Engång.\förstärkningar Försäljning av slalliga företag av mindre bostadslån Oljeersällningsfonden lill budgeten FiU1983/84:25 80 I motion 2031 (m) redovisas delsnedskärningar på bl. a. u-hjälpen, livsmedelsslödel och regionalpolitiskastödformer, dels långtgående skattesänkningar. I motion 2088 (fp) redovisas också förslag om bl. a.slopade livsmedelssubventioner på mjölk. Dessa inslag gör att utskottet inte kan acceptera deallmänna riktlinjerna för budgetpolifiken i mofionerna 2031 och 2088. I molion 2455 (vpk) redovisas bl. a. förslag om storaskatteskärpningar, höjda arbetsgivaravgifter och minskade försvarsanslag.Budgetunderskottet kommer trots detla enligt molionärerna att öka med drygt 3miljarder kronor, men enligt utskottets bedömning avsevärt mer eftersom de inkomstförstärkningarmotionen redovisar är helt orealistiska. Utskottet avvisar mot denna bakgrundden inriktning av budgetpolitiken som föreslås i molion 2455. dels atl utskottets hemslällan under 5 bort ha följandelydelse; 5. beträffande de allmännarikttirijerna för budgetregleringen atl med avslag på regeringensförslag i proposition 1983/84:100 bilaga I moment 2 och motionerna 1983/84:2031yrkande 2, 1983/84:2088 yrkande 2 och 1983/84:2455 yrkande 2 godkänner vad somförordats i motion 1983/84:2524 yrkande 2 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen () anser atl dels den del av utskottets yttrandesom på s. 36 börjar med "Underskottet i" och på s. 44 slutar med"successiva budgetförstärkningar" bort ha följande lydelse; Regeringen redovisar ettunderliggande budgetunderskott som uppgår till ca för såvälinnevarande som nästa budgetår. Detta är en förbättring i förhållande lilllångtidsbudgeten, men förbättringen är enligt utskottets uppfattning heltotillräcklig. Beräkningen för /85 bygger också på etl antalförutsättningar som är mycket osäkra. Regeringen har i budgetpropositionen räknat med enovanligt liten ökning av utgifterna för stalsskuldräntor. Bakom delta tycksligga bl. a. ett anlagande om sänkning av dollarkursen och av deninternationella räntenivån. 1 den mån dessa antaganden inle infrias ökarutgifterna för räntor. Regeringen har också förutsatt en övergång lillslalsskuldväxlar med längre löptid. Eftersom räntan på dessa utbetalas iförskott innebär det all räntebetalningar i större utsträckning faller påinnevarande budgetår. FiU1983/84:25 81 är emellertid osäkert om denna upplåningsstralegi lyckas.En annan förklaring till uppjusteringen av årets räntebetalningar är att detinte varit möjligt atl låna så långsiktigt som även tidigare antagits. En rad andra temporära effekter medverkar till denrelativt svaga ökningen av de offentliga utgifterna . Utskottetharovan beskrivit storleksordningen av dessa och deras inriklning. Dessatemporära budgetförstärkande åtgärder kommer inte att kunna upprepas 1985. Atl regeringen kan uppvisa en hygglig utveckling mellaninnevarande och nästa budgetår beror i hög grad på att årets siffror liksom deför 1982/ 83 blåsts upp. som föregick 1982/83 blev utfallet påutgiftssidan i genomsnitt 2,högre än statsbudgeten - men för budgetåret1982/83 blev utfallet 8,högre! Detta illustrerar tydligt regeringens takfik. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 2088(fp) att besparingar på bör genomföras i depermanenta uigiftsprogrammen. Därtill kommer vissa engångsbesparingar genomatt viss låneverksamhet flyttas ut från statsbudgeten och genom att vissastatliga företag säljs ut till privata intressenter. Tillsammans med övrigautgiftsförändringar och skatteförändringar innebär moiionärernas förslag ettbudgetunderskott som är ca lägre än regeringens på helårräknat. Utskottet anser att detta är en väl avvägd budgetpolitik. Utskottet vill därför instämma i den budgetreglering somsammanfattas i följande tabeller från motion 2088 (fp). Milj. kr.,helår Pensioner enligl basbeloppsindex 600 Sjukförsäkringen 2000 Statsbidrag till arbetslöshetskassorna 500 Statsbidrag till kommunerna 4 500 Slopande av skattereduktion för fack föreningsavgifler 1 300 Livsmedelssubventionerna 1050 Slopande av ROT-programmet 450 Minskade räntebidrag, hyresrabatter 2000 Utebliven höjning av bostadsbidrag 400 Höjda avgifter 500 Effektivare återkrav av bidragsförskott 290 Vuxenutbildningen 90 Statsbidrag till kommunala vägar 90 Besparing inom civilförsvaret 100 Besparing inom industripolitiken 80 6 1983/84. FiU1983/84:25 82 Milj. kr,,helår -»-) Prisstöd till jordbruket i norra Summa (avrundat) Milj. kr.,helår Inkomstskallen (fullt inflationsskydd och skalaenligt reformen) t 000 Slopadomsättningsskatt för aktiehandel 200 Slopadtillfällig förmögenhetsskall för Bibehållet FoU-avdrag i förelagenSlopad förmögenhetsskatt på arbelande kapital