bet · G701AU19 · 1983-12-31 00:00:00 — En del av de kartläggningar motionärerna efterfrågar tordekomma att utföras i det sammanhanget. Utskottet utesluter emellertid inte attdet kan finnas behov av utredningsinsatser inom ytterligare delar av häraktuellt polifikområde mendetta bör prövas först när handikappkommittén harslutfört sitt arbete. Motion 1959 bör därför inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Flera motioner tar upp den lagstiftning som har särskildbetydelse för de handikappades sysselsättning. I motion 1836 av . (c) anförs att arbetsmarknadspolitiken inte får formas så att den skiljerut och särbehandlar handikappade. I stället är det nödvändigt att den öppnaarbetsmarknaden bHr öppen i ordets reeHa bemärkelse. Lagen om anställningsfrämjandeåtgärder syftar till att förbättra bl. a. handikappades arbetssituation. Motionärerna konstaterar att främjandelagen inte i allaavseenden fått den effekt som förväntades när den tillkom. De framhåller därförbetydelsen av en effektivare tillämpning av den nuvarande lagstiftningen så attdess AU1983/84:19 13 intentioner kommer fill uttryck vad gäller handikappadesmöjligheter att få arbete. () och () anför imotion 1941 att de handikappade under fått allt svårareatt komma in på arbetsmarknaden. De menar att detta är anmärkningsvärt medhänsyn till att flera i sammanhanget vikfiga reformer genomförts under sammatid. Den aktuella lagstiftningen - främjandelagen, lagen om anställningsskyddoch arbetsmiljölagen - har enligt motionärerna inte fått de effekter somavsågs. I synnerhet gäller detta i fråga om främjandelagen. Vidare framhållsatt det genom ensidiga satsningar på stimulansåtgärder inte är möjligt attförbättra de handikappades arbetsmarknadssituation. Motionärerna föreslår atten översyn görs av främjandelagen med inriktning på en förbättrad tillämpningalternativt en förstärkt lagstiftning samt vidare att främjandelagen tillämpaskonsekvent och att detta sker även vid fördelning av rekryteringsstödet. Även i motion 2060 av m. fl. (vpk) ställs kravpå en översyn av främjandelagen samt därutöver även av anställningsskyddslagen.När det gäller främjandelagen sägs i motionen att denna lag aldrig kommit ipraktiskt bruk och att den därför bör ses över i syfte att få fram åtgärder somleder till att lagen bHr ett användbart instrument. Lagen om anställningsskyddhar enligt motionärerna haft mycket stor betydelse för de handikappade ochgjort det möjligt för många att stanna kvar i sina anställningar i samband medsjukdom eller skada, även i de fall skador uppstått till följd av direktabrister i miljön. EnHgt motionen behövs en översyn av lagen och en skärpning iflera avseenden för att den skall ge ett fullgott anställningsskydd. Utskottet vill först erinra om att enligt främjandelagensregler kan länsarbetsnämnden fordra att en arbetsgivare lämnar uppgifter omarbetsstyrkans sammansättning m.m. samt kräva överläggningar om åtgärder delsför att förbättra arbetsförhåHandena och trygga sysselsättningen för redananställda äldre och handikappade arbetstagare, dels för att främja nyanställningav sådan arbetskraft. Reglerna syftar vidare till att stödja den samverkan idessa frågor som sker mellan arbetsgivare, arbetsförmedling och fackligaorganisafioner i anpassningsgrupperna. Sådana grupper inrättas i första hand påarbetsplatser med mer än 50 anställda. Om samförstånd inte uppnås i en gruppkring en fråga kan denna.hänskjutas fill länsarbetsnämnden och därifrån fillAMS. och kan ge anvisningar fill arbetsgivaren omåtgärder för att ge äldre och handikappade sysselsättningsmöjligheter samt isista hand ålägga arbetsgivaren att inte anställa andra arbetstagare än dem somarbetsförmedlingen har anvisat eller godtagit. Lagens tvångsmedel har hittillsinte kommit till användning. Som nämnts tidigare i betänkandet har handikappkommittén iuppdrag att bl. a. se över främjandelagen. Anpassningsgrupperna vars verksamheti hög grad är kopplad till denna lag tas dessutom upp av den s. k.samverkanskommittén (A 1981:04) som har lagt fram förslag omförbättrad anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet på arbetsplatserna isyfte att minska AU1983/84:19 14 utslagningen av anställda. Mot bakgrund av vad utskottethär redogjort för bör yrkandena i motionerna 1941 och 2060 om översyn avfrämjandelagen inte föranleda någon åtgärd från sida. I avvaktan påhär aktuellt utredningsarbete är utskottet inte heller berett förorda den förändringi tillämpningen av främjandelagen som föreslås i motionerna 1836 och 1941. När det gäller yrkandet i motion 2060 om en översyn avanställningsskyddslagen är det utskottets mening att redan den nuvarande lagenger ett tillfredsställande skydd åt de handikappade. Anpassningsgrupperna somberörts ovan arbetar dessutom i betydande omfattning just med åtgärder för attomplacera personer som blir handikappade under sin anställning till andraarbetsuppgifter som kan fullgöras trots handikappet. Utskottet är mot dennabakgrund inte berett att tillstyrka en översyn av anställningsskyddslagen frånde utgångspunkter som anges i motion 2060. n jämställdhetsombudsman för handikappade påarbetsmarknaden föreslås av () i motion 1043 som framhåller atttrots lagarna om anställningsskydd och om anställningsfrämjande åtgärderbehandlas de handikappade inte jämlikt. Människor med funktionshindermissgynnas och diskrimineras på arbetsmarknaden. Denna ojämlikhet kan inteaccepteras. Motionären föreslår därför att en särskild ombudsman tillsätts meduppgift att verka för jämställdhet mellan dem med och utan funktionshinder iarbetslivet. Denna ombudsman skall bevaka att de lagar och föreskrifter somreglerar de handikappades situafion på arbetsmarknaden efterföljs. Uppgiftensom jämställdhetsombudsman för handikappade i arbetslivet skall enligt motionenvara förenad med möjligheter att vidta sanktioner när lagar och föreskrifterinte följs samt när diskriminering till följd av handikapp skett. Inledningsvis har beskrivits de omfattande insatser somgörs för att värna om de handikappades sysselsättningsmöjligheter. Det finns isammanhanget anledning att särskilt peka på de lagar som är av betydelse isammanhanget främst främjandelagen och anställningsskyddslagen och på denomfattande organisation som byggts upp för att ge handikappade service och stödi sysselsättningsfrågor. Här bör nämnas arbetsförmedlingen, arbetsmarknadsinstituten() samt anpassningsgrupperna som arbetar med stöd av främjandelagen. Att därutöverinrätta en särskild jämställdhetsombudsman för handikappade på arbetsmarknadenskulle enligt utskottets mening inte innebära en sådan förstärkning av dehandikappades ställning att en sådan åtgärd f. n. vore meningsfuU. Motion 1043avstyrks därför. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1982/83 Utgift 2 010 744 000 Reservation 76290 000' 1983/84 Anslag 1990 211000 1984/85 Förslag 2 337 188 000 ' Fr. o.m. /84 är anslaget ettförslagsanslag. Anslaget omfattar programmet Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning, vari ingår delprogrammen Arbetshjälpmedelåt handikappade, Näringshjälp, Anställning med lönebidrag samtFörvaltningskostnader. 1984/85Beräknad ändring 1 862 908 000 26 303 000 ProgrammetSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning handikappade................ 62 124 000 Näringshjälp'.................. 14 800 000 Anställningmed lönebidrag 1 903 199000 Förvaltningskostnader... 26 779 000 101 000 000 -I- 30 800 000 -I- 18 000 000 4-398 437 000 + 791 000 -(-327 500 000 -I- 1 477 000 2 010 744 000 1 990 211 000 -1-430 028000 -1-346 977 000 ' Kostnader för delprogrammet Näringshjälp bestrids avmedel som anvisas under delprogrammet Arbetshjälpsmedel åt handikappade. Regeringen har ibudgetpropositionen under punkt C 4 (s. 157-164) föreslagit att skall dels godkänna de grunder för arbetshjälpmedel åt handikappadeoch anstäHning med lönebidrag som läggs fram, dels till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning för /85 anvisa ett förslagsanslag av . I proposition 1983/84:122 har regeringen därutöver lagtfram förslag om lönebidrag m. m. grundade på handikappkommitténs utredning iämnet (DsA 1983:14) och därvid föreslagit att godkänna dels de grunder för introduktionsstöd och anställning medlönebidrag som förordas att gälla fr. o. m. , dels vadsom förordas om höjning av bidraget till arbetsbiträde. I proposition 1983/84:125 bilaga 7Arbetsmarknadsdepartementet har regeringen slutHgen beträffande lönebidrag tiHallmännyttiga organisationer föreslagit att skall 1. godkänna vad som anförts om medel till ett tillfälligtbidrag till främst handikapp- och invandrarorganisationer under /84, 2. besluta omtidigareläggning tUl /84 av 200 platser lönebidrag hosallmännyttiga organisationer, 3. godkänna deriktHnjer som förordas för anställning lönebidrag hos allmännyttigaorganisationer. AU 1983/84:19 Delprogrammet omfattar bidrag till arbetsbiträde,särskilda anordningar på arbetsplatsen, speciella arbetstekniska hjälpmedelsamt bidrag och lån till motorfordon. Från detta delprogram betalas ävenutgifter för näringshjälp i form av bidrag och lån. Arbetsmarknadsverketsbeslut i fråga om arbetshjälpmedel framgår av nedanstående tabell. är 1982/83 AMS har i sin anslagsframställning bl. a.föreslagit höjda bidrag till särskUda anordningar på arbetsplatsen och tillarbetsbiträde samt vidare att vissa bidragsramar för särskilda ändamål skallvidgas. Regeringen föreslår i budgetpropositionen medel för en fortsattvolymökning av bidragen till arbetshjälpmedel men förordar inte någon höjningav bidragen utom i fråga om bilstödet till handikappade. Regeringen föreslårdäremot att AMS, inom en given total medelsram och med högstbelopp för bidrag,skall få bestämma fördelningen av medel till oHka ändamål inom delprogrammet. AMShar vidare föreslagit att skolan skall svara för sådana arbetshjälpmedel somelever i grund- och gymnasieskolan kan behöva i samband med praktiskarbetslivsorientering, praktik m. m. Statsrådet anför att hon inom kortkommer att föreslå regeringen att uppdra åt AMS att i samråd medskolöverstyrelsen utreda förutsättningarna för en sådan ändrad ansvarsfördelning. Regeringensförslag när det gäHer bilstödet innebär att inkomstgränserna för bidrag ökasmed . Inkomstgränsen för helt bidrag - . -skulle därmed bli . Möjligheten att få reducerat bidrag skulle komma att upphöravid en årsinkomst av . Bilstödetsutformning har behandlats i en särskild utredning som lade frambetänkandet (SOU 1982:44) Nyft bilstöd till handikappade. (fp, m, c) har i motion 1589 pekat på att regeringen ännu inte lagt fram någotförslag med anledning av utredningen. Motionen har hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet, som från sina utgångspunkter vid mitten av1970-talet tog upprepade initiativ till det aktuella utredningsarbetet AU1983/84:19 17 (jfr SfU 1975/76:36, 1976/77:28 och 1977/78:25). Ettgenomförande av utredningsförslaget innebär bl. a. att det nuvarande bilstödetvia arbetsmarknadsverket upphör. I betänkande AU 1981/82:21 (s. 72) harutskottet med hänvisning till den stora betydelsen som stödformen har för handikappadeuttalat att ambitionen för det fortsatta reformarbetet borde vara att detskulle drivas så att nya regler kunde börja gälla fr. o. m. . Med hänsyntill föreliggande omständigheter får konstateras att oavsett ställningstagandetfrån sida till motion 1589 får man såvitt gäller nästa budgetårräkna med ett oförändrat regelsystem. Därför tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna höjningarna av inkomstgränserna för bilstöd tillhandikappade. () tar i motion 1940 upp handläggningennär det gäller bidrag till arbetstekniska hjälpmedel. I motionen konstaterasatt länsarbetsnämnden är ansvarig för hjälpmedel upp till ett belopp på 30 000kr. När det gäller högre belopp hänskjuts besluten till AMS. Denna regel fyllerenligt motionären inte någon funkfion. Länsarbetsnämnderna har kompetens attsjälva fatta beslut även för högre belopp än . Vidare anförs att del av de arbetstekniska hjälpmedlen utprovas vid arbetsmarknadsinsfitutenmed särskilda resurser för handikappade. Den arbetssökande får där möjlighetatt träna på det hjälpmedel han behöver för sitt arbete. Därmed får ocksåpersonalen vid instituten en god kunskap om vilka hjälpmedel som kommer attbehövas i arbetet. Arbetsmarknadsinstituten får emellertid inte besluta ombidrag för arbetstekniska hjälpmedel, utan beslutet måste fattas av densökandes hemlänsarbetsnämnd. Motionären föreslår dels att länsarbetsnämndernaskall få besluta även om bidraget översfiger , dels att beslut om bidragskall få tas av med särskilda resurser. När det gäller handläggningen av bidrag tillarbetstekniska hjälpmedel gäller f. n. att länsarbetsnämnderna beslutar ombidrag upp fill . Beslut om bidrag med högre belopp tas av AMS. Densenare beloppsgränsen grundar sig på beslut (AU1982/83:21 s. 93). Utskottet fillstyrkte därvid yrkanden av samme motionär omatt ett högre bidrag än då gällande . skulle få ges i vissa fall. Utskottetförordade inte en generell höjning av maximibidraget utan föreslog att AMSskulle ges möjlighet att inom en viss ram bevilja bidrag med högre belopp än . i särskilda fall. följde utskottets förslag. Regeringen harsedan angivit ramen för sådana beslut till . för /84.Den andra i motionen nämnda beloppsgränsen, , berör handläggningen påså sätt att beslut om bidrag fill den del kostnaden överstiger nämnda beloppfår tas inom en viss ram. Denna ram är enligt regeringens beslut 3,5 milj. kr.för innevarande år. EnHgt vad utskottet inhämtat pågår inom AMS en översyn avbeslutsrutinerna inom verket bl. a. i syfte att åstadkomma en ökaddecentraHsering av beslutsfattandet. Om denna översyn visar att beslut i detaktuella fallet i ökad 2 1983/84. AU1983/84:19 18 grad kan decentraliseras till länsarbetsnämnderna ocharbetsmarknadsinstitut med särskilda resurser har utskottet ingen erinran motatt så sker. Mot bakgrund av det anförda behöver motion 1940 inte föranledanågon åtgärd. I proposition 122 återkommer regeringen till frågan ombidraget till arbetsbiträde och föreslår att det skall höjas från 20 000 kr.till högst . Det framgår av propositionen att drygt 800personer f. n. omfattas av bidragsgivningen till arbetsbiträde. Det framhållsatt det särskilda lönebidrag som föreslås i samma proposition och som utskottetåterkommer till i det följande har utformats så att det är anpassat tillhandikappade med så nedsatt arbetsförmåga att de behöver fortlöpandearbetsbiträde. Kostnaderna för arbetsbiträde är alltså inräknade i dettalönebidrag. Mot den bakgrunden föreslås att kombination av bidrag tillarbetsbiträde och anställning med lönebidrag som bör få ges endast vidanställning av gravt handikappade. Denna kombination av stöd har f. n.begränsad omfattning och bör enligt propositionen inte utökas. Frågor rörande arbetsbiträde tas upp i två motioner,nämligen 1332 och 2696. I motion 1332 av () och ()från allmänna motionstiden erinras om att trots de insatser som gjorts för dehandikappades sysselsättning saknar flertalet gravt handikappade anställning.För att förbättra deras möjligheter till sysselsättning föreslås i motionen enändring av reglerna för arbetsbiträde så att sådant biträde skall kunna medgesför gravt handikappade som anställs med lönebidrag. I motion 2696 av m. fl. (vpk) som väckts medanledning av proposition 122 föreslås att bidraget till arbetsbiträde skallkunna utgå med högst . i enHghet med handikappkommitténsförslag. Vidare föreslår man att bidrag till arbetsbiträde skall få kombinerasmed särskilt lönebidrag vid onormalt höga kostnader. Vad först gäller förslaget till kombination avarbetsbiträde med lönebidrag vill utskottet hänvisa till att det särskildalönebidrag som tas upp i det följande har avpassats så, att det i sig skalltäcka kostnader vid fortlöpande behov av arbetsbiträde. Kombination av bidragtill arbetsbiträde och lönebidrag bör därför i enlighet med proposition 122 somhittills tillåtas endast vid anställning av gravt handikappade. Utskottettillstyrker regeringens förslag på denna punkt och avstyrker motionerna 1332och 2696 i motsvarande delar. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag iproposifion 122 att bidraget till arbetsbiträde sätts till högst . perår mot bakgrund av de övriga möjligheter att ge stöd till handikappadessysselsättning som är aktuella. Detta innebär att motion 2696 bör avslås idenna del. Vad utskottet här anfört vid sin genomgång av isammanhanget aktuella motioner innebär att utskottet i övrigt tillstyrker degrunder som anges i budgetpropositionen i fråga om arbetshjälpmedel åt handikappade. AU1983/84:19 19 Näringshjälp kan utgå i form av lånoch bidrag till handikappad som startar egen verksamhet. Fr. o. m. budgetåret1982/83 kan näringshjälp på försök i viss omfattning även ges tilllångtidsarbetslösa. Denna försöksverksamhet är begränsad till fem län och tillhögst 50 personer. Regeringen föreslår att försöksverksamheten med näringshjälpskall fortsätta - inom en oförändrad kostnadsram - även under budgetåret1984/85. Kostnaderna för näringshjälpen tas numera från programmetArbetshjälpmedel åt handikappade. Utskottets tillstyrkan ovan beträffanderegeringens förslag på det senare området innefattar därmed också förslagen ibudgetpropositionen rörande näringshjälpen. Lönebidrag kan lämnas tillarbetsgivare som anställer en arbetssökande som på grund av nedsattarbetsförmåga annars inte skulle kunna få anställning. Bidrag kan också lämnastill statliga myndigheter, försäkringskassor och allmännyttiga organisationersom anställer sökande vars svårigheter på arbetsmarknaden beror på ålder eUerandra personliga förhållanden, t. ex. invandrare med otillräckliga kunskaper isvenska. Av de anställda med lönebidrag arbetade hos statliga myndigheter eller därmed jämställda institutioner, hosallmännyttiga organisationer, hos landsting, kommuner och affärsdrivandeverk och hos enskilda arbetsgivare. Det totala antalet sysselsatta medlönebidrag uppgick tiH 36 700, vilket innebär en ökningmed . Nuvarande regler för lönebidragets omfattning enligtförordningen (1980:338) om lönebidrag framgår i sammanfattning av efterföljandetabell. Där anges också beslutsramar uttryckta i det antal platser för vilkalönebidrag får beviljas under /84. Huvuddelen av de frågor riksdagenhar att behandla om lönebidraget läggs av regeringen fram i proposition 122.1budgetpropositionen tas upp förutom medelsberäkningarna vissa förslag när detgäller tillämpning och utformning av nuvarande lönebidrag vilka låter sig välförena med det nya lönebidragssystem som läggs fram i proposifion 122.Utskottet behandlar först de förslag som läggs fram i budgetpropositionen. I budgetpropositionen erinras om att det tidigare varmöjligt för en arbetsgivare att få lönebidrag till en fidigare anställd om hansamfidigt utökade arbetsstyrkan med ytterligare en handikappad. Denna s. k.överföringsmöjlighet slopades genom beslut av (AU 1981/82:1).Vidare slopades möjligheterna till förlängt bidrag för en person som överförtstill anställning med lönebidrag utom för den enskilda sektorn. Det påpekas iproposifionen att antalet personer med sådana överförda AU1983/84:19 20 Anställning med lönebidrag. Bidragetsstorlek i procent av lönekostnaden. Statliga myndigheter, allm. försäkringskassor m. fl. Även till andra arbetsgivare enl. reg:s föreskrifter -I-500'' Kommuner, landsting, affärsdrivande verk, enskilda företag Överföring från skyddat arbete Överföring av redan anställd ' Så länge villkoren är uppfyllda. den anställde återgår till arbetet efter att ha uppburit helt sjukbidrag och bedömsinte kunna behålla anställning utan att lönebidrag lämnas samt 2. en annan Får inte utgå till statliga myndigheter,affärsdrivande verk, allmänna försäkringskassor eller allmännyttiga 5 900 platser hos statliga myndigheter. * Avserökningen /84. bidragsanställningar successivt minskas i takt med de avgångarsom sker och föreslås att arbetsförmedlingen skall få besluta om förlängning avlönebidraget för denna grupp om det är motiverat med hänsyn till denanställdes nedsatta arbetsförmåga. AMS svarar f. n. inom en kostnadsram av 5 milj. kr. förarbetsledningskostnader, rese- och traktamentsersättningar vid vissaarbetsplatser med ett större antal anställda med lönebidrag. På AMS förslagförordas i propositionen att de berörda arbetsplatserna i fortsättningen skalltilldelas egna medel för dessa utgifter. En sådan omfördelning av kostnadernaleder till att medelsbehovet för anställning med lönebidrag kan minska med 5milj. För att begränsa statens utgifter för lönebidragenföreslås vidare i budgetpropositionen en begränsning av den bidragsgrundandelönesumman för alla sektorer utom den statliga. Förslaget innebär att bidraginte skall lämnas för den del av bmttolönen - exkl.lönekostnadspåslag -som överstiger av basbeloppet. Begränsningen avsesgälla den rekrytering som sker fr. o. m. /85. Det påpekas ipropositionen att detta självfallet inte hindrar parterna på arbetsmarknadenatt avtala om löner som överskrider den lönesumma som är bidragsgrundande. AU1983/84:19 21 överskjutande lönesumman måste dock i dessa fall betalasav arbetsgivaren. Några motionsyrkanden har inte lagts fram som anknyter tillde ovan refererade förslagen i budgetpropositionen. Utskottet har ingen erinranmot dessa förslag rörande grunderna för anställning med lönebidrag och föreslåratt de bifalls av . Arbetsmarknadsministern lägger iproposition 122 fram förslag om ett nytt bidragssystem för att stimuleraarbetsgivare att anställa handikappade. Förslaget bygger i huvudsak påhandikappkommitténs delbetänkande (Ds A 1983:14) Introduktionsstöd ochlönebidrag. Bidragssystemet består av tre delar - som närmare behandlas nedan -nämligen introduktionsstöd, lönebidrag och särskilt lönebidrag. I propositionen anges att förslaget avser att stimulerafrämst enskilda företag, kommuner, landsting och affärsdrivande verk attrekrytera sökande som har arbetshandikapp. Genom ett kraftigt stöd vidrekrytering av sådana sökande skapas förutsättningar för att anpassningsåtgärdervidtas på arbetsplatsen så att den arbetshandikappade kan göra en produktivinsats. Det framhålls i propositionen när det gäller den allmännautformningen av det nya bidragssystemet att det bör göras mera flexibelt än detnuvarande. Regeringen föreslår därför att ett differentierat bidrag införs,vilket skall kunna lämnas med en högre bidragsnivå för sökande som har svårahandikapp. Möjligheterna att differentiera bidraget efter den sökandes behovoch fömtsättningar är nu mycket begränsade. Förslaget om ett särskiltlönebidrag vid anställning av svårt handikappade personer innebär enligtpropositionen väsentligt utökade möjligheter att stödja de grupper som behöverett förstärkt stöd. är avsikten att ersätta de olikasärbestämmelserna om högre bidrag för vissa grupper med mer enhetliga och enklaregler. Flera motioner tar upp den allmänna utformningen avlönebidragssystemet. En del av dem har avgetts under allmänna motionstiden ochanknyter i vissa fall till det betänkande handikappkommittén avgav hösten 1983och som har nämnts ovan. Vissa andra motioner är direkt kopplade tillregeringens förslag i proposition 122. m. fl. (m) anför i motion 2400 attlönebidragsanställning har visat sig vara en bra stödform för handikappade isyfte att erbjuda dem ett meningsfullt arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Denna anställningsform bör därför förbättras och vidareutvecklas. Det erinrasvidare om att bidragets storlek inte avgörs av den handikappadesarbetskapacitet utan av vilken typ av arbetsgivare som anställer henne ellerhonom. AU 1983/84:19 22 fullkostnadstäckning till statliga myndigheter och allmänna försäkringskassor,medan privata och övriga offentliga arbetsgivare erhåller bidrag enligt enfallande skala under begränsad fid. Enligt motionärernas uppfattning börbidraget kopplas fill den enskilde handikappades arbetsförmåga. Bidraget börkunna såväl höjas som sänkas och utgå så länge den handikappade är anställd ocharbetsförmågan är reducerad. I motion 2400 föreslås vidare en försöksverksamhetmed ett lönebidrag enligt dessa principer. För ändamålet föreslås ett anslag av35 milj. kr.