bet · G701SoU35 · 1983-12-31 00:00:00 — omekonomiskt stöd till barnfamiljer (prop. 1983/84:100 bil. 7 delvis och prop.1983/84:150 bil. I betänkandet behandlas regeringens ibudgetpropositionen framlagda förslag om anslag till Allmänna barnbidrag jämtei kompletteringspropositionen framlagt förslag om höjning av det allmännabarnbidraget med . fr.o.m. m.m. I anslutninghärtill behandlas motionsyrkanden från samtiiga oppositionspartier omalternativa utformningar av det familjeekonomiska stödet. Moderatasamlingspartiet - som går emot barnbidragshöjning - föreslår införande av enskattefri vårdnadsersättning för småbarnsföräldrar och hänvisar vidare till iannat sammanhang framförda förslag om införande av ett grundavdrag om 15 000kr. per barn vid den kommunala beskattningen med motsvarande bidrag till demsom inte kan tillgodogöra sig avdraget. Partiet föreslår dessutom en temporärhöjning av flerbarnstillägg i avvaktan på genomförandet av ändringarna ifamiljebeskattningen. Centerpartietföreslår en höjning av barnbidraget med . jämte en höjning avflerbarnstillägget - som även föreslås utgå redan fr. o. m. andra barnet - med400 kr. därutöver, allt från . Vidare föreslår (c) en allmänomläggning av familjestödet enligt vissa närmare angivna riktiinjer, inrymmandebl. a. en skattereduktion för ensamföräldrar och hemmamakar med barn samt enutbyggnad av föräldraförsäkringen (vårdnadsersättning). Folkpartietbegär också en fortsatt reformering av det familjepoUfiska stödet. I avvaktanhärpå föreslås en provisorisk reform från , vilken bl. a. innebäratt barnbidraget höjs med . och att flerbarnstilläggen utöver denautomatiska höjningen räknas upp av barnbidragets belopp och utgårredan fr. o. m. andra barnet. Partiet hänvisar vidare tiU i annat sammanhangframfört förslag om skattereduktion om . Vänsterparfietkommunisterna föreslår att barnbidragen anknyts fill basbeloppet. (Vpk), som i övrigt stöder propositionens förslag om barnbidragshöjning,föreslår vidare aft barnbidrag skall utgå med . redan från den 1 juli1984. Utskottet tillstyrker propositionernas förslag ochavstyrker samtliga motionsyrkanden. Samtliga oppositionsparfier reserverar sigtiU förmån för egna förslag. Utskottetbehandlar vidare i komplefteringsproposifionen väckta frågor om vissa andraändringar i lagen om allmänna barnbidrag, lagen om IRiksdagen 1983/84.12 saml. SoU 1983/84:35 2 Socialministern aviserar senare förslag till i dessa frågor.Utskottet anser att riksdagsbehandlingen av de kommande förslagen om lagändringinte bör föregripas. Utskottet, som i allt väsentligt ställer sig bakomförslagen, föreslår därför att propositionen i denna del infe skall föranledanågot ställningstagande från sida. Beträffande reglerna förbarnbidrag vid längre utlandsvistelse föreslår dock utskottet etttillkännagivande från sida om att regeringen vid sina fortsattaöverväganden bör pröva och ta hänsyn fill vad som anförts i motioner från (m)och (fp). Utskottetfillstyrker vidare proposifionens förslag om ett tillfälligt anordningsbidragför daghem och fritidshem. Häremot reserverar sig (m) och (c). Proposition1983/84:100 bil. Regeringen har under punkt C. 1 (s. 43-44)föreslagit att fiU Allmänna barnbidrag för /85 anvisaett förslagsanslag av 5 . Proposition1983/84:150 bil. Regeringenhar- såvitt propositionen hänvisats till socialutskottet (mom. 1, 3 och 5-10 ihemställan) - föreslagit dels aft anta inom socialdepartementetupprättat förslag tUl 1. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag, dels att utöver vad som föreslagits i proposifion 1983/84:100 bil.7 under femte huvudtiteln anvisa 3.till Allmänna barnbidrag för /85 ytterligare förslagsanslag av1 , 5. till Bidragsförskott för /85ytterligare förslagsanslag av , 6. till Bidrag till anordnande av daghem ochfritidshem för /85 ett reservationsanslag av , dels att godkänna vadsocialm-inistern anfört om 7. fortsatt bidrag fill studerande ungdomar, när dennuvarande rätfen fill bidragsförskott upphör , 8. stöd motsvarande bidragsförskott till ensamståendeadopfivföräldrar, 9. barnbidrag vid utlandsvistelse, 10. utbetalningav barnbidrag. Regeringensförslag fill ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag fogas tillbetänkandet som bilaga. SoU 1983/84:35 3 Motionersom väckts under allmänna motionstiden I motion 1983/84:1616 av m. fl. (c)hemställs att beslutar att hos regeringen begära en parlamentariskutredning med uppgift att förbereda en omläggning av barn- och familjestödet ienlighet med de riktlinjer som angetts i motionen. Imotion 1983/84:1638 av m.fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenbeslutar anta följande Lagom ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrives att 1 § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag skall ha nedan angivna lydelse. Förbarn, som är svensk medborgare och bosatt i riket, skall av aUmänna medel såsombidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med beloppper år motsvarande av gällande basbelopp i enlighet med vad nedannärmare stadgas. Allmänt barnbidrag--- iriket. Dennalag träder i kraft . 2. att fattar principbeslut om följande planför höjning av barnbidragen så att dessa fr. o. m. uppgår till20 %, , , den 1 januari1987 till , samt fr. o. m. den 1 januari 1989till av basbeloppet, 3. att beslutar att under bilaga 7, C 1Allmänna barnbidrag, på statsbudgeten 1984/85 anvisa eft förslagsanslag av . utöver regeringens förslag. I motion 1983/84:2078 av m.fl.(fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1-3), 1. att beslutar att allmänna barnbidrag fr.o. 1 juU 1984 skall utgå med . per barn och år, 2. att beslutaratt tillägg till allmännabarnbidraget fr. o. m. skall utgå för andra barnet, 75 %för tredje och för fjärde och följande barn av allmänna barnbidraget, 3. att hos regeringen begär om fortsattreformering av det ekonomiska stödet till barnfamiljen enligt i motionenangivna riktUnjer. Yrkande 4 i motionpn harbehandlats i betänkande SoU 1983/84:18. I motion 1983/84:2109 av m. (c) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), SoU 1983/84:35 4 1. att beslutar att barnbidraget höjs med600 kr./år och flerbarnsstödet med /år fr. o. m. andra barnet i enlighetmed vad som anförts samt att till Allmänna barnbidrag anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med 1250 milj. kr. förhöjt förslagsanslagom 6 . Yrkandena2 och 3 i motionen har behandlats i betänkande SoU 1983/84:18. I motion 1983/84:2445 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), 1.att hos regeringen begär skyndsamt förslag om vårdnadsersättningtill småbarnsföräldrar utformat och finansierat i enlighet med vad i motionenanförts och med ikraftträdande den T . Yrkande 2 i motionen harbehandlats i betänkande SoU 1983/84:18. Motionersom väckts med anledning av proposition 1983/84:150 I motion 1983/84:2931 av () ochAnita Bråkenhielm (m) hemställs att avslår proposifion 1983/84:150bil. 2 punkt 9 om barnbidrag vid utlandsvistelse. I mofion 1983/84:2932 av ()hemställs att beslutar att avslå förslaget i proposifion 1983/84:150atf införa ett stöd motsvarande bidragsförskott fill ensamståendeadoptivföräldrar. I motion 1983/84:2937 av tredje vice talman () och () hemställs att i skrivelsetill regeringen uttalar atf nuvarande praxis för refroakfiv utbetalning avbarnbidrag vid längre utlandsvistelse skall bibehållas, innebärande attutlandsvistelsen kan vara längst . I motion 1983/84:2941 av m. fl. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 12-14), 12. att beslutar höja barnbidraget fr. o. m. med 600kr./år för det första barnet, 13. atf beslutar höja barnbidraget fr. o. m. med /år för andra barnet och därefter följande barn, 14. att beslutar avslå förslaget om Bidrag fill anordnande avdaghem och fritidshem. Imotion 1983/84:2949 av m. fl. (m) hemställs 1. att avslår proposition 1983/84:150,bilaga 2, vad avser punkterna 1, 6 och 9, 2. att till Allmänna barnbidrag /85 anvisar ytterligare förslagsanslag av , 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i SoU 1983/84:35 5 motionenanförts om den långsiktiga inriktningen av familjepoUtiken, 4. att beslutar höja det s. k.flerbarnstillägget från med . för tredje barnetoch . för fjärde och följande barn, 5. att beslutar ändra reglerna förflerbarnstilläggen för kalenderåren 1986 och 1987 enligt vad som i motionenanförts,, 6. att hos regeringen begär skyndsamtförslag om vårdnadsersättning till småbarnsföräldrar utformat och finansierati enlighet med vad som anförts i motionen och med ikraftträdande den 1 januari1985, 7. att hos regeringen begär förslag till nyastatsbidragsregler för barnomsorgen med samma statsbidragsrätt för enskildaförskolor som för kommunala och som även i övrigt uppfyller i motionen anfördakrav. I motion 1983/84:2956 av m. (fp) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 10, 11, 13, 14, 15 delvis och16), 10. att beslutar att allmänna barnbidrag ff. o. m. 1 juU 1984skaU utgå med . per barn och år, 11. att beslutar att fillägg tiU allmänna barnbidraget fr. o. m.1 juU 1984 skaU utgå för andra barnet, för tredje och 125 %förfjärde och följande barn av allmänna barnbidraget, 13. att till Bidragsförskott för budgetåret1984/85 beslutar anvisa ytterligare 3 milj. 14. att godkänner vad i motionen anförs ombibehållet barnbidrag vid längre utlandsvistelse, 15. attriksdagen avslår yrkandena 1,3,5,7 och 9 i bilaga 2 (socialdeparte mentet) tiU proposition 1983/84:150, 16. attriksdagen uttalar att det tillfälliga bidraget till anordnande av daghem och fritidshem ej begränsas till kommunala anläggningar utan utgår för alla typer av daghem och fritidshem samt likformigt i hela landet. I motion 1983/84:2957 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 4), 4.att med godkännande av regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1947:529) om allmänna barnbidrag godkänner vad som i motionen anförs omatt allmänt barnbidrag bör utgå med . den 1 juli-31december 1984. /84 fanns det i knappt1,9 miljoner piersoner under , varav ca 664 000 var och ca 1230 000 i åldrarna . (varom mera nedan) redovisar i sitt betänkande Barn kostar (SOU1983:14) atf ungefär vart fjärde hushåll i SoU 1983/84:35 6 Sverigeär en barnfamilj. EnbarnsfamiljenärvanUgast(44,), tätt följd avtvåbarnsfamiljen(41,). Tre barn hade 11,5 %.Bara2,av familjerna hadefyra barn eller fler. ökade endast antalet familjer med tvåbarn medan antalet familjer i övriga storlekar minskade.. /82 var sju av tio föräldrar gifta mot åtta av fio i början av1970-talet. Andelen ogifta, frånskilda etc. har således ökat kraftigt. Den näststörsta civilståndsgmppen var ogifta kvinnor med barn (av barnfamiljerna)och frånskilda kvinnor med barn (av barnfamiljerna). Ensamstående fäderuppgick totalt till . Ensamståendeföräldrar har färre barn än gifta. De flesta () hade bara eft barn. Fler äntvå barn hade . (Motsvarande siffror för gifta var 37 resp. .) del av de ensamstående föräldrarna sammanlever i realiteten med den andraföräldern eller med någon annan av motsatt kön. Uppskattningsvis skulle - enhgtfamiljeekonomiska kommittén - knappt en femtedel av barnfamiljerna bestå avensamboende föräldrar. Förekomstenav barn har stor betydelse för ett hushålls ekonomi. Redan det första barnetsänker enUgf kommittén def disponibla överskottet . Kommitténhar med hjälp av ohka typhushåll belyst hur förändringar i reallöner,barnbidrag, bostadsbidrag och bidragsförskott påverkat den disponibla inkomstenmellan . Alla typhushåll har drabbats av försämringar. Deförändringar som gjorts i bostadsbidragen och införandet av flerbarnstillägghar gjort att familjer med flera barn har drabbats av försämringar i mindreomfattning än familjer med få barn. Familjer med få barn har i vissa fall fåttstora försämringar. Familjer med få barn har emellertid i regel ett störredisponibelt överskott än flerbarnsfa-rhiljer. Orsakernatill svag ekonomi har i regel med någon av följande faktorer att göra (var försig eller i kombination): - låg inkomst, vilket kan bero på lågförvärvsintensitet och/eller låg lön - en vuxen i hushåUet - många barn. Flerbarnsfamiljersamt ensamboende med barn har allmänt sett en svagare ekonomisk situation,vilket bl. a. avspeglar sig i beroende av socialbidrag och bostadsbidrag. Barnbidragetanses i familjer med ett eller två barn täcka av kostnaderna underförsta levnadsåret och av kostnaderna för en tonåring. I genomsnitttäcker barnbidraget av kostnaderna för barn . Den andelenhar minskat för familjer med ett eller två barn. I familjer medminst fre barn täcker barnbidraget tillsammans med flerbarnstillägget en störreandel av barnkostnaderna och har där i stort sett behållit sitt reala värde. (S 1979:06) har som ovan nämnts lagt fram SoU 1983/84:35 7 sittbetänkande Barn kostar (SOU 1983:14), vilket huvudsakligen består av enkartläggning av barnfamiljernas ekonomiska situation och en analys av hurskatte- och bidragssystemet verkar i olika familjetyper. Kommittén redovisarockså vissa överväganden om reformer men lämnar endast några få direktaförslag. En utförlig sammanfattning återfinns i början av betänkandet, vartillhänvisas. (S 1977:16) har lagt fram sitt huvudbetänkande Ensamföräldrarna och deras barn(SOU 1983:51), vari framläggs vissa förslag rörande stödet tillensamföräldrarna. Förslagen har tre vikfiga utgångspunkter, nämligen a)hälftenansvar för förälders underhållsskyldighet, i stället för nuvarandefördelning med hänsyn till ekonomisk förmåga och solidariskt ansvar,' b)samordning av frågor om underhållsbidrag och bidragsförskott hosförsäkringskassan som beslutande myndighet, c) omfördelning frånskatteförmåner till riktade bidrag. En sammanfattning av förslagen finns ibörjan av betänkandet. Vidarebör här nämnas en rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi(Ds Fi 1983:6) Enhetligt barnstöd? - några variationer på statligt ekonomisktstöd till barnfamiljerna. I rapporten belyses fördelningseffekter förbarnbidrag, livsmedelssubventioner Och statUga bostadsbidrag samt hur ettenhetligt statligt barnstöd med ohka utformningar skulle påverkainkomstfördelningen. Tre olika alternativ belyses, nämligen, a) ett enhetligtobeskattat och infe behovsprövat bidrag, b) ett enhetligt obeskattat menbehovsprövat bidrag, och c) ett enhetligt beskattat bidrag. I betänkande SoU 1982/83:12 aktualiserade utskottetfrågan om en samlad översyn av familjepolitiken. Utskottet anförde därvid bl.a. följande (s. 5-6). Barnfamiljernas ekonomiska situation har blivitutomordentligt svår i med sjunkande reallöner, stigande priser ochhyror. Detta har självklart hårdast drabbat familjer med låga inkomster ochflera barn. De barnfamiljer som lever på en enda förvärvsinkomst har samtidigtfått def allt svårare aft förstärka familjeinkomsten på grund av bristen påarbetstillfällen och barnomsorgsplatser. Samhälletsstöd till barnfamiljerna, pågående utredningar, ger en splittrad bild.Det är därför svårt att överblicka effekterna av olika stöd i form av generellaoch riktade bidrag, matsubventioner, föräldraförsäkring, subventioner viaskattesystemet m. m. Dethöjda barnbidraget enligt propositionens förslag ger viss kompensation förökade levnadskostnader. Det ökade flerbarnsstödet är dessutom ett försök att påett enkelt och snabbt sätt få en viss fördelningspolitisk inriktning påfamiljestödet till större familjer. Det är dock enligt utskottets mening intetillfredsställande att bara ta hänsyn till barnantalet. Enförälderfamiljernalämnas t. ex. utanför, och dessutom tar stödet inte hänsyn till familjensinkomst. För det fortsattareformarbetet inom familjepolitiken krävs därför en SoU 1983/84:35 8 helhetssyn.Olika åtgärder bör samordnas," så att de samlade åtgärderna åstadkommer enekonomisk utjämning mellan olika typer av barnfamiljer och meUan barnfamiljer åena sidan och andra i samhället å andra sidan, t. ex. familjer utan barn därbåda förvärvsarbetar. Utskottetanser med hänvisning till det anförda att regeringen genom tillsättande av enberedning eller på annat lämpUgt sätt nu bör låta göra en samlad översyn avfamiljepolitiken. De undersökningar som gjorts av familjeekonomiska kommitténoch ensamförälderkommittén bör kunna bilda utgångspunkt för beredningensöverväganden. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. under samma anförde utskottet medanledning av motioner om inriktningen av översynen följande (SoU 1982/83:25 s.9). Familjepolitiken och den fortsatta inriktningen avsamhällets stöd till barnfamiljerna är en central politisk fråga. Som utskottettidigare framhållit har barnfamiljernas situation blivit utomordentligt svår ien tid med sjunkande reallöner och stigande priser och hyror. Det gällersärskilt familjer med låga inkomster och flera barn. Åtgärder för att göra detfamiljepoUtiska stödet mera rättvist och effektivt måste därför ha mycket högprioritet. Med anledning av begäran om en samlad översyn avfamiljepolitiken aviserar emellertid socialministern att en särskild arbetsgruppskall tillsättas för att göra en samlad bearbetning av det utredningsmaterialsom kommer att finnas tillgängligt. EnUgt utskottefs meningtillgodoser arbetsgruppens översyn de i flera motioner frarnförda önskemålenom en övergripande granskning av det familjepolitiska stödet. Utskottet anservidare att man kan utgå från att arbetsgruppen tar del av allt material som kanbelysa barnfamiljernas totala situation och frågan om hur familjepolitiken börutformas . Iövrigt bör arbetsgruppen enligt utskottets mening inte vara bunden av några iförväg gjorda uttalanden från sida. Utskottet är sålunda inte berettatt tillstyrka några motionsförslag som innebär att nu skall uttalasig om den principiella inriktningen av familjepolitiken eller om huröversynsarbetet bör bedrivas. I årets budgetproposition anförde socialministern(bU. 7 s. 43) att han tillsatt en familjeekonomisk beredningsgmpp medrepresentanter för statsrådsberedningen samt för social-, finans-, jordbruks-,utbildnings-, arbetsmarknads- och bostadsdepartementen. Beredningsgruppen sombörjade sitt arbete skall väga samman de förslag som olikakommittéer har lagt fram inom familjepolitikens område. Flera under den allmänna motionstiden väcktamotioner tar upp det fortsatta utredningsarbetet på familjepolitikens område. Imotion 1983/84:1616 av m. fl. (c) begärs en parlamentariskutredning med uppgift att förbereda en omläggning av barn- och familjestödet ienlighet med i motionen angivna riktUnjer. I motionen anförs bl. a. aft desammantagna kostnaderna för välfärdssystemet har blivit så höga atf taket ärnått och genombrutet. En allt större del av transfereringarna finansieras medlån, varigenom man skjuter över kostnaderna på kommande generationer.Samtidigt har inte alltid fördelningseffekterna blivit de som avsetts. SoU 1983/84:35 9 harvisat sig atf redan resursstarka grupper fått merparten. Motionärerna viU nu haen omfattande och förutsättningslös granskning och reformering av helatransfereringssystemet, inbegripet skattesystemet. Härkan vidare erinras om vad som anförs i den med anledning avkompletteringspropositionen väckta motionen 1983/84:2941 av m.fl.(c), ehuru det i denna mofion inte framställs något yrkande som är direkthänförligt till frågan om det fortsatta beredningsarbetet på familjepolitikensområde. Motionärerna anför bl. a. aft i det totala familjepolitiska stödetmåste ingå bl. a. barnbidrag och flerbarnsfillägg, vårdnadsersätfning,skattereduktion för familjer med endast en inkomst, rimliga regler förskattereduktion vid existensminimum m.m. (jfr vidare s. 14). Mofionärernasförslag om höjda barnbidrag och flerbarnsfillägg behandlas i det följande. Imotion 1983/84:2078 av m. fl. (fp) yrkas att skaUbegära fortsatt reformering av det ekonomiska stödet fill barnfamiljerna enligti motionen angivna rikflinjer (yrkande 3). I mofionen görs bl. a. en genomgångav dagens olika stödformer och påpekas olika problem som är förenade med deolika varianterna. Enligt mofionärerna är det nödvändigt med en reformering avsamhällets familjepolitik. En större omläggning av det ekonomiska stödet tUlbarnfamiljerna är emellertid komplicerat. I syfte att åstadkomma enrejäl förbättring för främst flerbarnsfamiljerna föreslår motionärerna enprovisorisk reform som kan besluta om. Därefter fårarbetet fortsätta i syfte att uppnå ett rättvist och enklare ekonomiskt stödfill barnfamiljerna. I det sammanhanget bör enligt motionärerna frågan omsärskilt småbarnstillägg/vårdnadsbidrag och utbyggd föräldraförsäkring prövas.De mål och principer för reformering av det familjepoUfiska stödet som anges imofionen är följande: - barnens bästa skall vara styrande för samhälletsstöd, - familjen är basen för barnens uppfostran, - familjepolitiken skall syfta till aft ge barnen entrygg uppväxt, öka valfriheten och främja jämställdheten, - ökad rättvisa bör eftersträvas meUan familjer somdisponerar daghemsplats och övriga barnfamiljer. Denprovisoriska reform som föreslås innefattar en höjning av barnbidrag ochflerbarnstillägg samt införande av en särskild skattereduktion om . perbarn (se vidare s. 15). med anledning av komplefteringsproposifionen väckta motion 1983/84:2956(fp) av samma motionärer framställs inga yrkanden angående det fortsattareformarbetet på familjepolitikens område utan hänvisas fill de tidigareförslagen. Man kritiserar emellerfid inriktningen av regeringens ikompletteringspropositionen framlagda förslag, där de väsentligasteinsla-gen.enligt motionärerna är en höjning av skattetrycket för att finansieraen barnbidragshöjning och en förstärkning av marginaleffekterna så atf fattigdomsfällanslår till mot ännu fler. SoU 1983/84:35 10 I motion 1983/84:2445 av m.fl. (m)yrkas att skall begära skyndsamt förslag om vårdnadsersätfning tillsmåbarnsföräldrar fr. o. m. , utformat och finansierat i enlighet medmofionen (yrkande 1). I mofionen presenteras också partiets allmänna syn på-def familjepolitiska stödet. Motionärerna kritiserar bl. a.familjebeskattningen, som man anser tar alltför liten hänsyn tillförsörjningsbördan. Def gäller särskilt för familjer med många barn.Mofionärerna ger vidare exempel på atf def inte går aft lösa problem av dettaslag genom oUka former av behovsprövade avdrag och bidrag. helt upp av bortfallande bidrag och avdrag. Mofionärerna anför aftfamiljepoUtiken måste utformas så att den tillgodoser skilda familjers önskemåloch behov. Familjerna skall kunna välja den livsform, arbetsfördelning ochbarnomsorg som passar bäst. -1 mofionen förordas vidare införande av ettgrundavdrag upp fill . per barn vid den kommunala beskattningen.Finansiering av detta föreslås ske huvudsakligen genom omfördelning avnuvarande kommunala grundavdrag. Vidare föreslås att utgifter för nödvändigbarnfill-syn skall vara avdragsgilla som en kostnad för inkomstens förvärvande., Motionärerna anför att det långsiktiga målet bör vara atf de barnfamiljer sombetalar skatt infe skall behöva uppbära inkomstprövade bidrag och att debarnfamiljer som behöver sådana bidrag infe skall behöva betala skaft. Vidareföreslår mofionärerna en skattefri vårdnadsersättning för barn mellan ett med . Motionärerna menar att kommunerna börhöja sina avgifter för barnomsorg i motsvarande mån för dessa familjer. Iförsta hand bör därför 440 milj. kr. av kostnaden för vårdnadsersättningenräknas av från anslaget till barnomsorgen. Den ytterligare kostnaden - 700milj. - bör enligt mofionärerna också finansieras inom ramen för detstatliga stödet till barnomsorgen. Imotion 1983/84:2949 av m. ft. (m) upprepas ovan behandladeförslag. Mofionärerna begär att skall ge regeringen till känna vadsom i motionen anförs dels om den långsiktiga inriktningen av familjepolitiken(yrkande 3), dels om skyndsamt förslag om vårdnadsersätfning fillsmåbarnsföräldrar (yrkande 6). Motionärema kritiserar regeringens ikomplefteringsproposifionen framlagda förslag om ökade barn- och bostadsbidrag.Defta finansieras genom höjda skatter - borttagande av förvärvsavdraget m. m. -och leder enligt motionärerna till ökad rundgång. Allmänt uttalar motionärernaatf familjepolitiken skall utformas så att den inte styr familjernas val avarbetsfördelning eller barnomsorg.