bet · G701NU35 · 1983-12-31 00:00:00 — omstrukturförändringar inom specialstålsindustrin, m. m. 1983/84:157(delvis) deb proposition 1983/84:157 om strukturförändringarinom specialstålsindustrin, m.m. (industridepartementet), utom i vad avsersärskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen, debtre motioner som har väckts med anledning av propositionen, dels fyra motioner från allmänna motionstiden ombl. a. stålindustrins försörjning med skrot, nya råjärnsprocesser och . Utskottet finner det väl motiverat att statenmedverkar till en ny företagsstruktur inom sektorn rostfritt stål och till enrekonstruktion av smidesbolaget på det sätt som föreslås ipropositionen. I båda fallen läggs grunden för en utveckUng som bedöms kunnagöra de berörda företagen långsiktigt konkurrenskraftiga. Inga krav ställs pånya finansiella insatser från statens sida. En balanserad avvägning har gjortsmellan statliga låneefteravgifter och krav på nya insatser från ägarföretagen.I en reservation (vpk) avstyrks propositionen i denna del. Reservanten stöderockså motionsyrkanden (vpk) om att en ny förhandlingsuppgörelse skall träffasmed stålföretagen, en ny stålkommission tillsättas och en ny stålindustrienpoUtik bedrivas. Ettmotionsyrkande (fp) att regeringen inte skall få begärt bemyndigande att iframtiden ändra villkor som har fastställt för villkorslån tillspecialstålsföretag avstyrks men stöds av en minoritet (m, c, fp). Detsammagäller en motion (m) som kritiserar den selektiva induslristödspolitiken ochkräver dess avveckling. Utskotfsmajoritetenställer sig inte bakom förslag (vpk) till nya riktiinjer m. m. för SSAB.Skrotförsörjningen är en viktig fråga, säger utskottet med anledning av enmotion (s) i frågan men anser inte att den nu behöver utredas eftersomskrotavtal har träffats och nya processer för tillverkning av alternativaråvaror till skrot har tagits fram. Användarförelagen bör själva få bestämmanär de vill utnyttja de nya råjärnsprocesserna, menar utskottsmajoriteten ochavstyrker motionsyrkanden (vpk) om regeringsinitiativ i denna fråga. 1Riksdagen 1983/84.17 saml. NU 1983/84:35 2 I propositionen läggs förslag fram om ändringar ivillkoren för tidigare lämnade lån med villkorlig återbetalningsskyldighet tilldels , dels AB Bofors-Kilsta. I det förstnämnda fallet äråtgärden ett led i en statlig medverkan till omstrukturering av den del avspecialstålsindustrin som är inriktad på rostfritt stål. I vad avser ABBofors-Kilsta sker insatsen i samband med en finansiell rekonstruktion ochstrukturell omvandling av bolagets verksamhet. I propositionen redovisasdessutom vissa andra statliga insatser för att åstadkomma en strukturomvandlinginom specialstålsindustrin. Ett anslag av 25 milj. kr. föreslås för särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen. Regeringen föreslår - efter föredragning avindustriminister . Peterson- att (1) bemyndigar regeringen attbesluta om ändringar i villkoren för lån med viUkorlig återbetalningsskyldighetsom beviljats vissa företag inom specialstålsindustrin i enlighet med vadföredragande statsrådet har anfört. Vidarebereds tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet i övrigthar anfört om 3. statligmedverkan till en ny struktur inom den del av specialstålsindu strin som är inriktad på rostfritt stål, 4. statlig medverkantill en finansiell rekonstruktion av AB Bofors-Kilsta. I vad avser moment 2 (särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen) har propositionen hänvisatstill arbetsmarknadsutskottet. De motioner som har väckts med anledning avpropositionen och behandlas här är följande: 1983/84:2791 av m. fl. (fp),såviu gäller hemställan (1) aU avslår regeringens begäran ombemyndigande atl besluta om framtida ändringar i villkoren förlän medvillkoriig återbetalningsskyldighet, 1983/84:2793 av m.fl. (vpk), såviugäller hemställan aft 1. avslår förslag om ändringar ivillkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet som beviljats vissaföretag inom specialstålsindustrin i enlighet med vad i motionen anförs, 2. hemställer hos regeringen omatt nya förhandlingar upptas med specialstålsföretagen enligt vad i motionenanförs. NU1983/84:35 3 3. hemställer hosregeringen om att en ny specialstålskommission tillsätts för att utvecklasvensk specialstålsindustri enligt vad i motionen anförs, 4. avslårförslaget om statlig medverkan till en finansiell rekonstruktion av ABBofors-Kilsta enligt vad i motionen anförs om struktur- ochsysselsätl-ningsplaner, 7. som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om användningav ny järnframställningsteknik, 1983/84:2796 av m. fl. (m), såvitt gäller hemställan (1) att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avvecklingen avindustristödspoliliken. Yrkande 7 i motion 1983/84:2793behandlas i återstående del i näringsutskottets betänkande NU 1983/84:39. I övrigt behandlar arbetsmarknadsutskottet de motioner somhar väckts med anledning av propositionen. De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande: 1983/84:689 av m. fl. (vpk), varihemställs att 1. hemställer hosregeringen om att ägarandel i övertas av staten, 2. hemställer hosregeringen om att ;s konsortialavtal ersätts med nya riktUnjer enligt vad imotionen anförs, 3. hemställer hosregeringen om sådana åtgärder att gruvverksamhet kan säkerställas iframtiden enligt vad i motionen anförs, 4. uttalar sig föratt skall anpassa sin verksamhel till miljökrav enligt vad i motionenanförs, 5. hemställer hosregeringen att vidta åtgärder vad gäller forskning och utveckling enligt deriktlinjer motionen anför, 1983/84:691 av m. fl. (vpk), varihemställs att 1. hemställer hos regeringen om åtgärder för att tryggasysselsättningen på bruksorterna enligt vad i motionen anförs, 2. hemställer hos regeringen om att en nyspecialstålskommission tillsätts för att utveckla svensk specialstålsindustri enligt vad som anförs i motionen, 1983/84:859 av m. (s), vari hemställs att hos regeringen begär en utredning om landetslångsiktiga försörjning av stålskrot, 1983/84:1891 av iHallstahammar m.fl. (vpk), vari hemställs att 1. hos regeringen hemställer om förslag till ålgärder föratt utveckla de nya råjärnsprocesserna enligt vad i motionen anförs, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om den framtida utvecklingen av stålindustrin. Rättelse: S. 3, rad 35 Står: m. fl. Rättat till:Petersson i m. fl. NU1983/84:35 4 Uppgifter i anslutning till motionerna Alternativaprocesser för råjärnstillverkning, m. m. Det har pågåttförsök att ersätta masugnsprocessen med nya smältreduktionsprocesser förframställning av flytande råjärn. Tre processer står i centrum för intresset,nämligen ELRED-processen, som har utarbetats av och , Boliden AB:sINRED-process och process Plasmasmell. Staten har engagerat sigfinansiellt i utvecklingen av nya råjärnsprocesser via.Fonden för industrielltutveckUngsarbete (Industrifonden). Staten har också via statens industriverkoch industridepartementet stött utvecklingen av en ny järnsvampsprocess, SKF;sPlasmared i , och via strukturdelegationen utvecklingen avpulvermetallurgi i . För järnsvamp finns det nu konkreta planer på att uppföraen fullskale-anläggning som skall använda den nya Plasmaredprocessen. () ingav sålunda en ansökan tillregeringen om tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen att i frihamninom få bygga en anläggning för produktion av järnsvamp ni.m. med användande av plasmateknologin. Den planerade produktionen är avsedd atlge svensk stålindustri ett konkurrenskraftigt alternativ till imporlskrot.Anläggningen skall enligt ansökan kunna producera ca 190 000 tonjärnsvampsbriketter . Den överskottsenergi som kommer fram i processen iform av bränngas avses bU omvandlad till ca "SöiTGWh hetvatten förStockholms fjärrvärmenät. Mot bakgrund av de nya förutsättningar som har kommit framnär det gäller att ekonomiskt utnyttja den överskottsenergi som alstras itillverkningsprocessen för järnsvamp har malmfältsutredningen låtit göra ensärskild studie av möjUgheterna att producera järnsvamp i malmfälten. Dennastudie visar att en produktion av järnsvamp är möjlig såväl i somMalmberget. I studien föreslås att järnsvampsverk byggs på båda orterna med enkapacitet av 190 000 resp. järnsvamp . Bränngasen ochhetvattnet från anläggningarna avses gå dels till kommunernas fjärrvärmenät,dels till . Det förutses vidare alt torv skall användas somenergikäUa. föreslår i sitt betänkande (Ds 11984:9)Framtid i malmfälten att regeringen tar upp förhandUngar med bl. a. SKF Steeloch om byggande av järnsvampsverk i malmfälten. Frågorna om stålindustrinsskrotförsörjning och om alternativa råjärnsprocesser har uppmärksammats avriksdagen . Det skedde med anledning av en motion(vpk) där det bl. a. föreslogs att regeringen skulle ta initiativ till att denya reduktionsprocesserna för framställning av råjärn uppfördes i full skala.Vidare föreslogs att regeringen NU1983/84:35 5 skulle se till att metallurgikapaciteten för handelsståls-och specialstålsindustrierna samordnades. Syftet skulle vara att minskaandelen importerat skrot och skapa förbättrade förutsättningar för enmalmbaserad metallurgi. Det är, anförde näringsutskottet (NU 1982/83:41 s. 15 f.),av stor vikt för svensk stålindustri att den bedriver en metallurgisktillverkning som i ett internationellt perspektiv är rationell ochkonkurrenskraftig. Betydelsefullt är att råvaruförsörjningen kan tryggas pålängre sikt. Utskottet erinrade om att de överläggningar som under lång tidhade pågått mellan olika företrädare för ståUndustrin om situationen påskrotmarknaden hade resulterat i en förhandlingsuppgörelse omfördelningen av köpskrot mellan stålverken. Överenskommelsen trädde i kraft ijuli 1982. Avtalet ansågs bl. a. innebära att användningen av lämpligasubstitut till skrot underlättades. Utskottet hade tidigare i samma betänkandesammanfattat hur skrotförsörjningen till stålverken sker samt redovisatin/iehållet i det nya avtalet (NU 1983/84:41 s. 5 f.). Utskottet hänvisadevidare till då avslutade utredning om alternativ tillimportskrot, vilken bl. a. hade förbättrat underlaget för planeringen avråvaruförsörjningen. hade studerat främst s. k. malmbaseradeämnen, järnsvamp samt råjärn som alternativ järnråvara. Beträffande järnsvampoch råjärn hade utredningen dragit slutsatsen att det inte varföretagsekonomiskt försvarligt atl vid då gällande priser på importskrotinvestera i en anläggning för att med järnsvamp eller råjärn ersätta sådantskrot. Utredningen fann det emellertid angeläget alt påpeka att förhållandenasnabbt kunde komma att ändras. De metoder som hade studerats i utredningen varPlasmared för framställning av järnsvamp samt ELRED och INRED för produktion avråjärn. (Som har framgått av föregående avsnitt planerar SKF Steelnu att uppföra en anläggning i för produktion av järnsvamp. Genom attanläggningen planeras så att överskottsenergin från tillverkningsprocessen kanavyttras har de ekonomiska förutsättningarna för järnsvampstillverkningenväsentligt förbättrats i förhållande till vad som gällde när den tidigarerefererade utredningen av genomfördes.) Utskottet anförde vidare; Utskottet vill betona vikten av attregeringen fortlöpande följer utveckUngen inom detta område. Det är från flerautgångspunkter önskvärt att skrotimporten kan nedbringas. Stålindustrin bör sålångt möjligt vara baserad pä inhemsk malm, inhemskt skrot eller ämnen somtillverkas inom landet. Enligt vad utskottet har erfarit planerar regeringenatt ta upp överläggningar om ståUndustrins problem med berörda företag.Utskottet räknar med att de nu nämnda frågorna kommer att behandlas i dettasammanhang. Härutöver vUl utskottet erinra om att arbetet på atl utveckla nyaråjärnsprocesser har fått statligt stöd genom Fonden för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden). Något uttalande från enligt de nubehandlade motionsyrkandena finner utskottet inte motiverat. NU1983/84:35 6 Reservation avgavs avvänsterpartiet kommunisternas representant i utskottet. En eventuell användning av en av denya råjärnsprocesserna vid SSAB-Domnarvet var föremål för ettfrågesvar i (RD 1983/84:119). (vpk) hade ställtftågan (1983/84:449) om regeringen var beredd att vidta åtgärder för attELRED-processen skulle komma i bmk vid SSAB-Domnarvet. I sitt svar anfördestatsrådet bl. a. följande. ELRED-processen är en av de olikametoder som finns för tillverkning av råjärn. Valet av metod är beroende avolika faktorer, bl. a. tekniska och ekonomiska. Del ankommer på styrelseatt ta ställning till vilka metoder som skall användas inom bolaget. SSABsamarbetar med flera företag i fråga om teknisk utveckling och ekonomiskutvärdering av olika metoder att tillverka stål, varvid bl. a. energiaspekternabelyses särskilt. Omstruktureringav sektorn rostfritt stål Sektorn rostfritt stål inomspecialstålsindustrin har i alla västländer präglats av ettkraftigt utbudsöverskott med starkt pressade priser och en klartotillfredsställande lönsamhet som följd. Problemen har tvingat fram betydandestrukturförändringar. Den svenska tillverkningen av rostfritt stål har i höggrad berörts av den kris som har varit utmärkande för den internationellastålmarknaden. Produktionen av rostfritt stål låg är 1983 under1974 års nivå. Antalet sysselsatta minskade med ca 6 000 under perioden1976-1983. Betydande förluster noterades bl. I proposition 1983/84:157 redovisas (s. 3 f.) uppgifter omproduktion, sysselsättning och resultatutveckling för fyra företag inom sektornrostfritt stål av svensk specialstålsindustri vilka berörs av förslag ipropositionen, nämligen , , ochSandvik AB. Dessa företag svarar för större delen av den svenska produktionenav rostfritt stål, I propositionen nämns anpassningsålgärder som har vidtagitsav stålföretagen för atl bemöta den besvärliga marknadssituation de har stäUtsinför . Vidare redovisas omfattningen av de statliga lån ochlånegarantier som har lämnats till vissa av företagen bl. a. för att underlättaför dem att anpassa sig till den nya marknads- och konkurrenssituationen(prop. s. 1 samt bilaga 1). De anpassningsåtgärder som har vidtagitsinom sektorn rostfritt stål har emellertid, sägs det i propositionen, inte itillräcklig utsträckning förmått stärka företagens långsiktiga internationellakonkurrenskraft. Mot denna bakgrund tillkallade regeringen i novem- NU1983/84:35 7 ber 1982 en särskild specialstålskommission. Kommissionensuppgift var att utarbeta förslag i syfte att främja en ändamålsenlig strukturinom främst den del av specialstålsindustrin som är inriktad på rostfritt stål. I kommissionens slutbetänkande, som överlämnades i juni1983, konstaterades att kraftfulla strukturåtgärder krävdes för atteffektivisera den del av specialstålsindustrin som är inriktad på rostfrittstål. Strukturåtgärderna borde vidare genomföras snabbt.Specialstålskommissionens slutsatser redovisas i sina huvuddrag på s. 8 f. ipropositionen. Fortsatta förhandlingar pm en strukturuppgörelse fördeshärefter dels mellan ägarna till de fyra nämndaspecialstålsföretagen, dels, i vad avser statens eventuella medverkan i ensådan uppgörelse, mellan dessa företag och företrädare förindustridepartementet. enades ägarna om en strukturlösningsom regeringen med förbehåll för godkännande har beslutat medverkai. Uppgörelsen mellan de fyra företagen innebär atlhuvuddelen av verksamheten inom sektorn rostfritt stål avspecialstålsindustrin grupperas inom två ägarbolag, inom Axel JohnsonGruppen samt . Axel tar ett långsiktigt ägaransvar fördet nya bl. a. genom att förbinda sig att inneha en majoritet i bolagetunder . I uppgörelsen ligger bl. a. att produktionen koncentrerasoch att marknadsföringen samordnas. beskrivs närmare ipropositionen på s. 10 och i dess bilaga 2. Den nu nämnda uppgörelsen om ny struktur inom sektornrostfritt stål förutsätter viss statlig medverkan. Med förbehåll förbehövligt.riksdagsbeslut har staten träffat avtal med dels /NybyUddeholm, dels / /A om formerna förstatens medverkan. Avtalen har fogats tiU propositionen som bilagorna 3, 4 och6. De innebär att staten efterger ordinarie skuldförda lån om sammanlagt 450milj. kr., varav 230 milj. kr. avser och 220 milj. kr. andrabolag inom det nya . Som förutsättning för dessa eftergifter gäller attUddeholm och tillskjuter 230 milj. kr. som nytt eget kapital i NybyUddeholm resp. att det nya tillförs minst 300 milj. kr. i nytt bundeteget kapital under medverkan av . Dessutom förutsätteruppgörelsen att villkoren för villkorslån som har lämnats ändras.Betalningsansvaret för villkorslånen avses tas över av Uddeholm.Återbetalningen av lånen skall ske enligt vissa principer som anges i avtalet(prop. s. 14 samt bilaga 3). Dessa innebär i stort att återbetalningen anknytstill de skuldebrev som erhåller av som likvid för försäljningenav . Beträffande statens medverkan enligt de båda avtalengäller, sägs det i propositionen, att del ankommer på regeringen att besluta omeftergifter av ordinarie skuldförda lån. För att regeringen skall kunna ändravillkoren för villkorslånen krävs emellertid bemyndigande av . Regeringenbegär därför i propositionen bemyndigande atl besluta om de r* 1983/84.17saml. NU1983/84:35 8 ändringar i villkoren för villkorslån till Uddeholmsom har överens-kommits under förutsättning av beslut. Den gersamtidigt tillfälle att yttra sig över vad föredragande statsrådet iövrigt har anfört om en statlig medverkan till stmkluruppgörelsen. Det ingår i överenskommelsen att de berörda företagenförbinder sig att tillskjuta sammanlagt 100 milj. kr. till etl särskilt bolag,t. v. benämnt Bruksinvest. På detta sätt skall företagen medverka till attskapa ny sysselsättning i berörda regioner. I propositionen (s. 14 f.) redogörs för vissa skattefrågori samband med de förutsatta ägarförändringarna. Därvid nämns att frågor omvissa dispenser, skattebefrielser och avdragsrätter kommer att aktualiseras. Utvecklingen inom svenskspecialstälsindustri har kännetecknats av minskad efterfrågan,ökande internationell konkurrens och vikande lönsamhet. En rad stmkluranpassningsåtgärderhär vidtagits. Delvis har detta skett med statlig finansiell medverkan, bl. a.genom de tidsbegränsade stödåtgärder som beslutade om föratt underlätta strukturåtgärderna inom specialstålsindustrin. Enligt särskildabemyndiganden av har också lån med villkorligåterbetalningsskyldighet i vissa fall beviljats företag inom denna industri. har vid återkommande tillfällen behandlat frågorom specialstålsindustrin med anledning av förslag från regeringen ellermotioner som har väckts utan direkt anknytning till sådana förslag. Utförligredogörelse för tidigare riksdagsbehandling av ämnet har lämnats bl. a. iutskottets betänkanden NU 1981/82:31 och NU 1982/83:41. Dessa betänkanden ger,tillsammans med den redogörelse som lämnas i proposition 1983/84:157, en samladöverblick över specialstålsindustrins utveckling, åtgärder som har vidtagits,aktuella problem och utvecklingsmöjligheter samt de poUtiska ställningstagandensom har gjorts i dessa frågor. Utskottet finner det tillfredsställande atl diskussionernamellan berörda företag nu har lett fram till en slrukturlösning som beräknaskunna stärka branschens internationella konkurrenskraft. Betydelsen av att ensådan lösning nås underströks av utskottet (NU 1983/83:41 s.16). Genom den nya strukturen skapas, som framhålls i propositionen, bättreförutsättningar att få till stånd struktur- och utvecklingsåtgärder inom såvälproduktion och produktutveckling som marknadsföring och distribution.Härigenom kan konkurrenskraften ökas och en tryggare sysselsättning erhållas.Lösningen ligger sålunda helt i linje med vad utskottet har uttrycktsom önskvärt. Utskottet anser också att den preliminära uppgörelse somregeringen har träffat med berörda företag om finansiella åtaganden frånstatens och deras egen sida för att möjliggöra den planerade omstruktureringenär väl avvägd. NU1983/84:35 9 De privata ägarna tar ansvar för branschens utveckling ochstaten går inte in som ägare. Staten tillskjuter inte några nya pengar. Dessmedverkan inskränker sig till vissa eftergifter på tidigare beviljade lån.Ägarna gör minst likvärdiga insatser. De nya principer för återbetalningav villkorslånet till som regeringen önskar få riksdagensbemyndigande att besluta om synes vidare utskottet vara en bra grund för attåterbetalning sker. Kritiska synpunkter på den överenskommelse som harträffats framförs i kommunisternas motion 1983/84:2793.Omstruktureringen av specialstålsindustrin berör livsnerven i Bergslagen, sägsdet i motionen. Denna region befinner sig i akut kris genom de månganedläggningar och rationaliseringar som har skett inom basindustrierna.Sysselsättningen har minskat drastiskt. Den överenskomna omstruktureringen avföretagen inom sektorn rostfritt stål innebär att antaletsysselsättningstillfällen minskas med ytterligare mellan 1 000 och 2 000.Staten avskriver lån till företagen på 450 milj. kr., medan de berörda bolagenendast satsar 100 milj. kr. tillsammans i elt bolag för att skapa nya arbeten.Något ingrepp i storfinansens ägarmakt sker inte. De lokala fackföreningarnahar inte fått medverka. Regeringens handläggning av ärendet bör därför inlegodkännas. En allvarlig brist i regeringens förslag är enligt motionärerna attdet i propositionen saknas en redovisning av den framtida strukturen och engedigen sysselsättningsplan. kan, menar motionärerna, inle på så lösagrunder ge regeringen det begärda bemyndigandet att besluta om ändringar ivillkoren för lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. I motionen yrkasdärför avslag på propositionen i denna del. Regeringen bör vidare enligtmotionen riva upp ståluppgörelsen och återuppta förhandlingar medspecialstålsföretagen. Målet skall därvid vara att sysselsättningen skallgaranteras på lång sikt. Ägarna skall tillskjuta ett betydligt större kapitaloch förmås att ta ansvar för sysselsättningen. Utskottet delar inte den i motionen framfördauppfattningen att propositionen genom att inte redovisa en framtida strukturoch plan för sysselsättningen ger ett otillräckUgt underlag för attkunna ge regeringen del begärda bemyndigandet avseende villkorslån till NybyUddeholm. Den planerade strukturlösningen synes tvärtom vara väl underbyggd.Den ger grunddragen i den framtida arbetsfördelningen mellan de tvåföretagsgrupperingarna. En detaljerad redovisning av konsekvenserna förenskilda arbetsställen och orter av den nya strukturen skulle i och för sigfrån flera synpunkter ha varit önskvärd men kan enligt utskottets mening intebegäras i nuvarande skede. Utskottet erinrar i detla sammanhang om alt det har variten förutsättning för statens medverkan till omstruktureringen att berörda bolagtillskjuter 100 milj. kr. till ett särskilt bolag benämnt Bruksinvest. Deltabolag skall bidra till att nya verksamheter och därmed arbetstillfällen skapasi första hand i de bruksorter som direkt berörs av den planerade omstruktureringen.Ägarna NU1983/84:35 10 har i olika sammanhang förklarat alt de skall göraytterligare insatser utöver sin andel i Bruksinvest (prop. s. 21). Regeringenredovisar också i propositionen förslag till särskilda statligautvecklingsinsatser i Bergslagen (prop. s. 18 f.). Som har nämntsbehandlas propositionen i denna del, jämte motioner, avarbetsmarknadsutskottet. Regeringens hemställan att få besluta om ändringar ivillkoren för villkorslån är generellt formulerad på ett sådant sätt att dentäcker dels nu föreslagna förändringar i villkorslånet till , delsändringar i motsvarande lån till AB Bofors-Kilsta, dels också eventuellaframtida ändringar i villkorslån till företagen i specialslålsindustrin.Utskottel tar ställning till regeringsförslaget i vart och ett av nu nämndaavseenden (se även s. 12 och 13). Med hänvisning till det nu sagda tillstyrker utskottet atlriksdagen bemyndigar regeringen att besluta om ändringar i villkoren för lånmed villkorlig återbetalningsskyldighet som har beviljats företag inom specialstålsindustrintill den del hemställan avser . Utskottet avstyrker alllså motion1983/84:2793 (vpk) i aktuell del.