bet · G701AU6 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärerna befarar att arbetet med dessa frågor kommeratt försvagas i och med avvecklingen av jämställdhetskommittén och föreslårdärför att andra samhällsorgan såsom jämställdhetsombudsmannen och forskningsdelegationenskall ges i uppdrag att ansvara för dessa frågor. Motionärerna vill också atttidskriften skall ges ut också i fortsättningen. Utskottet har samma uppfattning som motionärerna när detgäller betydelsen av att skapa opinion i olika jämställdhetsfrågor. Att spridainformation och stimulera till debatt är en viktig uppgift för statsmakterna. hade opinionsbildningen som en avsina huvuduppgifter. Enligt utskottets uppfattning är det naturligt att dessaåligganden nu i huvudsak kommer att övertas av det nyinrättade sekretariatetför jämställdhetsfrågor tillsammans med forskningsdelegationen och jämställdhetsombudsmannen.Utskottet förutsätter att en klar ansvarsfördelning kommer att fastställas avregeringen. Utskottet vill också påminna om det påverkande informationsarbetesom bedrivs av olika myndigheter. SÖ, AMS och har exempelvissärskilda informationsuppgifter när det gäller jämställdhetsfrågor. Förutomstatsmakterna finns även många andra viktiga opinionsförmedlare i samhället.Organisationer av olika slag, politiska partier, intresseföreningar ochutbildningsorgan - särskilt studieförbunden - spelar viktiga roller. När det gäller frågan om en informationsskrift påjämställdhetsområdet har utskottet inhämtat att en sådan planeras med påbörjadutgivning . Skriften kommer att innehållainformation från , jämställdhetsombudsmannen ochforskningsdelegationen. AU1983/84:6 22 Med hänvisning härfill och vad somtidigare sagts om opinionsbildningens betydelse avstyrks motion 1111 i dessadelar. 1. beträffandevårdarbete i hemmet som merit vid anställning att avslår motion1982/83:519, 2. beträffandeledighet för vård av barn attriksdagen avslår motion 1982/83:683 yrkande 3 c, attriksdagen avslår motion 1982/83:683 yrkande 2, 4. beträffandeökad chefsrekrytering av kvinnor attriksdagen avslår motion 1982/83:683 yrkandena 3 a-b, 5. beträffandekvinnor i statliga kommittéer m. m. attriksdagen avslår motion 1982/83:1111 yrkande 2, 6. beträffandejämställdhet för män attriksdagen avslår motion 1982/83:2057, 7. beträffande en parlamentarisktsammansatt jämställdhetskom mitté attriksdagen avslår motion 1982/83:2052, 8. beträffande opinionsbildningenpå jämställdhetsområdet att avslår motion 1982/83:1111 yrkande 3. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (vpk),(), (), i (m), IngvarKarlsson i (c) och (). AU1983/84:6 23 Vårdarbetei hemmet som merit vid anställning (mom. 1) i (c) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar "På det" och på s. 15 slutar "någonåtgärd" bort ha följande lydelse: Det är av stor betydelse att barnen får en god omsorg.Oavsett om detta sker i hemmet eller i någon av de vårdformer som samhälleterbjuder, bör vårdinsatsen värderas på samma sätt som annat förvärvsarbete.Utskottet delar mot den bakgrunden motionärernas uppfattning att vård av egnabarn i hemmet bör räknas som merit i arbetslivet. Det kan gälla vidanställning, befordran eller lönebestämning. Ett motsvarande sätt att värderavård av egna barn finns f. ö. i den allmänna försäkringens regler omtilläggspension. En förälder som vårdar barn får här tillgodoräknasig denna fid vid pensionsberäkningen. På den statliga sidan finns redan vissa möjligheter atttillgodoräkna sig vård av barn som merit vid anställning. Förslag om enutvidgning av denna rätt har lämnats av jämställdhetskommittén och meritutredningen.På grundval av bl. a. detta material bör regeringen utan onödigt dröjsmålåterkomma till med förslag av det slag som motionärerna önskar.Reformen bör gälla hela arbetsmarknaden. Utskottets ställningstagande, som alltså innebär attmotion 519 fillstyrks, bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande vårdarbete i hemmetsom merit vid anställning att med bifall till motion 1982/83:519 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Jämställdhetslagen (mom. 3 - motiveringen) , ,och i (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 16 börjar "Utskottet vill" och på s. 17slutar "i folkpartimotionen" bort ha följande lydelse: När det gäller frågan om rätten att ta del av medsökandesansökningshandlingar vill utskottet anföra följande. Tillsättningsförfarandetinom den privata sektorn skiljer sig vanligtvis på ett markant sätt från vadsom gäller vid fillsättningen av offentliga tjänster. Rekryteringsfrågorna ärinte omgärdade med det regelsystem som exempelvis krävs vid ett formelltledigkun-görande på det statliga området, utan handläggs ofta på ett informelltsätt. Ett skäl härfill är bl. a. att en ökad offentlighet skulle kunna verkaavhållande på många kandidater och därmed försvåra rekryteringen, särskilt vidhögre befattningar. En ökad offentlighet kan också innebära risk för AU1983/84:6 24 formalisering och därmed längre tidsutdräkt och sämreflexibilitet. Betydelsen härav bör inte underskattas. Utskottet avvisar därförtanken på en lagstiftning som syftar fill en reglering avtillsättningsförfarandet på den privata arbetsmarknaden med åtföljandebyråkratisering. De problem som mofionen tar upp och som utskottet i och försig har förståelse för bör i stället kunna lösas avtalsvägen. Utskottet villdärtill påminna om jämställdhetslagens krav på arbetsgivaren att inom ramenför sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främjajämställdheten. Kvinnor i statliga kommittéer (mom. 5 - motiveringen) , ,och i (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 19 börjar "Som redovisats" och på s. 20slutar "denna del" bort ha följande lydelse: Som redovisats tidigare i betänkandet är kvinnorna klartunderrepresenterade i det offentliga utredriingsväsendet. Enligt utskottet ärdet önskvärt att detta förhållande ändras till en jämnare fördelning mellankvinnor och män. Utskottet avvisar dock den ordning som säger att enorganisation skall uppmanas att nomineratvå kandidater - en kvinna och en man -till varje erbjudet uppdrag i statliga kommittéer och styrelser. Risken ärpåtaglig att syftet motverkas genom att metoden med rätta uppfattas som ett hotmot organisationernas suveräna rätt att själva besluta om sina företrädare.Erfarenheterna visar också att förfarandet har fungerat dåligt. Istället bör framhållas betydelsen av fler kvinnor på de poster iorganisationer, myndigheter och företag från vilka kandidater till statligakommittéer och styrelser hämtas. Den kvinnliga rekryteringsbasen måste såledesbreddas. Arbetet härför bör drivas på bred front. Särskilt viktigt är attattityden till kvinnors kompetens ändras. Medhänvisning till vad som sagts ovan avstyrks motionen. En parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté(mom. 7 - motive ringen) (), (c) och () anser att den del av utskottetsyttrande på s. 21 som börjar "Enligt utskottets" och slutar"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet har i och för sig ingenting att erinra motbeslutet om en uppdelning av jämställdhetskommitténs verksamhet på andra organ.Det är mycket som talar för att en omfördelning av resurserna är nödvändig föratt öka effektiviteten i jämställdhetsarbetet. När det gäller deorganisatoriska förändringar som har genomförts vill utskottet anföraföljande. Jämställdhetsfrågorna har på många sätt en särställning i politikeneftersom de berör så gott som alla politiska områden. Mot den bakgrunden är detviktigt att AU1983/84:6 25 arbetet med dessa frågor har en bred förankring isamhället. Det innebär bl. a. att det intresse som olika politiska partier haratt delta i utvecklingsarbetet på detta område bör tas till vara. Den synen påjämställdhetsarbetet rådde f. ö. som mittenpartierna haderegeringsinflytande. Det samarbete som bedrevs över partigränserna i exempelvisjämställdhetskommittén var på många sätt värdefullt och framgångsrikt. Enligt utskottet innebär den nya jämställdhetsorganisationenen försvagning i detta avseende. Det särskilda ansvar som mittenpartierna avhävd känner för dessa frågor kan således inte fullt ut tas till vara, vilket ärtill men för jämställdhetsarbetet i stort. Det vore därför av värde om regeringentog större hänsyn till önskemålen om samverkan på detta område. En sådanpolitisk mobilisering skulle öka effektiviteten i jämställdhetsarbetet. Utskottettar för givet att regeringen vidtar de mått och steg som krävs härför. Någon åtgärd med anledning av motion 2052 är intemotiverad. Motionen bör därför avstyrkas. En parlamentariskt sammansattjämställdhetskommitté (mom. 7 - motive ringen) , ,och i (alla m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 21 som börjar "Enligt utskottets" ochslutar "avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av jämställdhetsfrågornas särskilda karaktärär det viktigt att de har en bred förankring i det polifiska livet. Samtligariksdagspartier bör ha möjlighet att påverka och ta ansvar för utvecklingen pådetta område. Ett samarbete över partigränserna av det slag som fanns i den nunedlagda jämställdhetskommittén är av stor betydelse för framgången i dettaarbete. Enligt utskottets mening ger emellertid den nya organisationen förjämställdhetsarbetet, trots parlamentariska inslag i forskningsdelegafionenoch jämställdhetsrådet, inte den tyngd och bredd som vore önskvärd. Som ettled i effektiveringen av jämställdhetsarbetet borde därför den politiskaoppositionens intresse för och kunskaper om dessa frågor bättre tas till vara.Utskottet förutsätter att regeringen kommer att handla i enlighet härmed. Någonåtgärd med anledning av motion 2052 bör inte vidtas. Opinionsbildningen på jämställdhetsområdet(mom. 8) (), (c) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar "Utskottet har" och på s. 22 slutar"dessa delar" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning omopinionsbildningens stora betydelse på jämställdhetsområdet. Arbetet på attändra attityder och AU1983/84:6 26 bearbeta fördomar måste därför ständigt gå parallellt medallt annat jämställdhetsarbete. Vid sidan om statsmakterna har ävenfolkrörelser, politiska och fackliga organisationer samt studieorganisationerviktiga roller i detta sammanhang. hade opinionsbildningen som en avsina huvuduppgifter. I den omorganisation av jämställdhetsarbetet som nubeslutats och som bl. a. inneburit att kommittén har avvecklats har dessafrågor inte fått samma framträdande roll. Ansvaret för det opinionsbildande arbetethar inte klart fastslagits, vilket innebär en uppenbar försvagning. mening bör en ändring komma till stånd. Det är därför nödvändigt attsom motionärerna begär regeringen utfärdar klara direktiv till andra samhällsorganexempelvis JämO, forskningsdelegationen och övriga berörda myndigheter attfortsätta och utveckla jämställdhetskommitténs arbete på detta område. hade en viktiguppgift att fylla på informations- och opinionsbildningsområdet. Utskottet kanbara beklaga att den ännu inte fått någon efterföljare. Utskottetförutsätter att den tidskrift som sägs vara under planering kommer tillutgivning utan vidare dröjsmål. Vad utskottet anfört ovan bör, med bifall till motion 1111i denna del, ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande opinionsbildningenpå jämställdhetsområdet att med bifall till motion 1982/83:1111yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.