bet · G701TU21 · 1983-12-31 00:00:00 — omanslag till Vägväsende m.m. (prop. 1983/84:100 bil. Vägväsende m. m. Anslagen till vägväsende m. m. Regeringens förslag iproposition 1983/84:100 bilaga 8 () under avsnitt B.Vägväsende (s. 22-57) Allmän översikt och punkterna B l.-B 9., tillmedelsanvisning m. m. under de skilda väganslagen innebär af/till : Ämbetsverksuppgifter för budgetåret1984/85 anvisas ett förslagsanslag på . (punkt B 1. att regeringen medges att lämna vissabeställningsbemyndigan-den för den statliga vägdriften (punkt B 2. att till Drift av statliga vägar för /85anvisas ett reservationsanslag på 3 . (punkt B 2. att regeringen medges att vid behov - när allmän vägövergår till enskild väghållning - få låta överföra medel motsvarandegällande statsbidrag mellan detta anslag och anslaget B 6. Bidrag till drift avenskilda vägar (punkt B 2. att regeringen medges att låta kostnadsramarför drift av byggande av statliga vägar jämkas (punkt B2. att till Byggande av statliga vägar för /85anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B 3. att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gatorför /85 anvisas ett reservationsanslag på . (punktB 4. att till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gatorför /85 anvisas ett reservafionsanslag på . (punktB 5. att en ändrad bidragsgivning till drift av enskilda vägargenomförs (punkt B 6. att till Bidrag till drift av enskilda vägar m.m. /85 anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B6. alt till Bidrag till byggande av enskilda vägar /85 anvisas ett reservationsanslag på . (punkt B7. att till Tjänster till utomstående för /85anvisas ett förslagsanslag på . (punkt B 8. att regeringen medges att lämna vägverketbeställningsbemyndiganden avseende reservbromateriel (punkt B 9. att till : Försvarsuppgifter för budgetåret1984/85 anvisas ett reservafionsanslag på . (punkt B 9. 1 1983/84. TU1983/84:21 2 Regeringen föreslår vidare underavsnittet Särskilda frågor C. Åtgärder för att främja kollektivtrafiken(punkten 2., s. 204-207) att godkänner de av föredragandedepartementschefen förordade riktlinjerna för statsbi-dragsgivningen tillkommunal väg- och gatuhållning m.m. I motion 1983/84:356 av GunnarBiörck i (m) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om etiska regler för statens vägverk. I motion 1983/84:359 av () yrkas att bemyndigar regeringen att uppdra åt att upptaförhandlingar med entreprenadföretag eller konsortium av entreprenadföretagsom är villiga att bygga vid i och underförslagsvis en tioårsperiod på arrendebasis ställa bron till vägverketsförfogande i enlighet med vad som i motionen anförs. I motion 1983/84:414 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-6). 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att fördelningen av medel för byggandeav statliga vägar bör vara till riksvägar och till länsvägar, 2. att riksdagenbeslutar att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för budgetåret1984/85 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 92 milj. kr.sänkt reservationsanslag på 606 milj. 3. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag till ändrade bidragsregler för drift avenskilda vägar, 4. att riksdagenbeslutar att återinföra de regler för bidrag till drift av enskilda vägar somgällde /83, 5. att riksdagenbeslutar att till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för budgetåret1984/85 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 53,5 milj. kr.förhöjt reservationsanslag på 320 milj. 6. att riksdagenbeslutar att till Bärighetsupprustning av mindre vägar och broar för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag på 20 milj. kr. I motion 1983/84:449 av IngridHemmingsson (m) yrkas att hos regeringen begär att de vägar som haravsevärd betydelse för turistnäringen överförs från kategori D till kategori Fidet differentierade bidragssystemet. I motion 1983/84:660 av ArneFransson m. fl. (c) yrkas att hos regeringen begär åtgärder för attbättre kontrollera och helst eliminera vägsaltningen. I mofion 1983/84:663 av SvenHenricsson m. fl. (vpk) yrkas att vid behandlingen av förslagen iproposition 1983/84:100 bil. 8 beslutar överföra 35 milj. kr. från anslagetDrift av statliga vägar till anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. TU1983/84:21 3 I motion 1983/84:665 av BertilJonasson och (båda c) yrkas att beslutar att statensstöd till enskilda vägar skall återställas till den nivå som gällde budgetåret1982/83. I motion 1983/84:669 av AndersNilsson m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om anläggandet av en cykelled mellan ochGöteborg med i huvudsak den i motionen angivna sträckningen. I motion 1983/84:672 av och (båda fp) yrkas 1. att uttalar sig för att resterande ochplanerade ombyggnadsar beten på från St. Höga till påskyndas och igångsätts , 2. att riksdagenuttalar sig för att det i motionen anförda och påtalade parallellvägsystemet nr1071, 1069, 1070, O 702, O 924 i P och O län får en ordentlig översyn ochprövning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att de under yrkandena 1 och 2 nämndavägarna bör ombyggas och förbättras så att en hög standard uppnås. I motion 1983/84:816 av GunhildBolander (c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs beträffande trafiksituationen på de gotländskagrusvägarna. I motion 1983/84:820 av SiriHäggmark m. fl. (m, c, fp) yrkas att hos regeringen anhåller attvägverket får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att i etapper byggabroar inom kommun. I motion 1983/84:1265 av m. fl. (fp)yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om fortsattutbyggnad av genom och , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omutbyggnaden av etappen till motorvägsstandard. I motion 1983/84:1272 av EvertHedberg m.fl. (s, m, c, fp) yrkas att uttalar sig för att utbyggnadenav sker som motorväg. I mofion 1983/84:1283 av Per-AxelNilsson m.fl. (s, m, c) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om utredning och projektering av en bro överFårösund i . I motion 1983/84:1766 av GörelBohlin (m) yrkas att hos regeringen begär förslag till etttullavgiftssystem i enlighet med vad som i motionen anförs. TU1983/84:21 4 I motion 1983/84:1788 av GunnelLiljegren och (båda m) yrkas, såvitt nu är i fråga, attriksdagen uttalar sig för att åtgärder i enlighet med motionen vidtas vidtrafikplaneringen i syfte att häva den regionala obalansen i . I mofion 1983/84:1792 av KjellMattsson m.fl. (c, m, fp) yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om ett program för utbyggnad avbroförbindelser inom . I motion 1983/84:2043 av BertilJonasson m.fl. (c, m, fp) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motion 1983/84:2040 anförs angående ökade bidrag tillförbättringar av länsvägarna i . I motion 1983/84:2116 av PerStenmarck m.fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående behovetav underhåll av befintligt vägnät. I motion 1983/84:2433 av GunnelJonäng och i (båda c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att forskning och provning avbrobeläggningar bör samordnas med de övriga nordiska länderna, 2. att riksdagenbeslutar om ett reservationsanslag på 20 milj. kr. för bärighetsupprustning avmindre vägar och broar. I motion 1983/84:2435 avStigJosefson och (båda c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3),att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförs om prioriteringen av väganslagen. I motion 1983/84:2491 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att riksdagenbeslutar att anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m.m. skall utgå medett belopp som är 53 milj. kr. högre än regeringens förslag, 2. att riksdagenbeslutar att anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar och gator skall utgåmed ett belopp som är 92 milj. kr. lägre än regeringens förslag. I motion 1983/84:2496 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-3), 1. att riksdagenfill Byggande av statliga vägar anvisar ett reservationsanslag med 840 000 000kr., 2. att riksdagentill Bidrag till drift av kommunala vägar och gator anslår , TU1983/84:21 5 3. att till Byggande avkommunala vägar och gator anslår . I motion 1983/84:2500 av IngemarEliasson m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, att beslutar somsin mening ge regeringen fill känna vad som i motionen anförs omtrafikinvesteringar i . I motion 1983/84:2509 av RolfClarkson m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 17) att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittetVägnätet. 1 Anslags- och bidragsfrågor Från anslaget Vägverket:Ambetsverksuppgifter betalas kostnaderna för central administration,översiktlig vägplanering och fastställande av arbetsplaner samtjärnvägsärenden. Föredragande departementschefenberäknar kostnaderna för till 6,985 milj. kr. och föreslår att anslagetför nästa budgetår tas upp med detta belopp. Utskottet tillstyrker förslagethärom. I föregående års budgetpropositionberäknades medelsbehovet under väganslagen till sammanlagt ca 5 669 milj. kr.för . Härutöver har betydande medel - ca 718milj. - anvisats med stöd av den s. k. finansfullmakten försysselsättningsfrämjande väginvesteringar. Föredragande departementschefenunderstryker i propositionen att det kapital som har investerats i vägar ochbroar är mycket omfattande. Underhållet och skötseln av vägarna är därförmycket viktig för att den infrastruktur som vägnätet erbjuder effekfivt skallkunna utnyttjas. Bristande underhåll innebär, framhålls det vidare, förutomsämre transportförutsättningar att en reparationsskuld skjuts framför oss. Detinnebär också en kapitalförstöring och att det blir dyrare att återställavägnätet . Utskottet, som under en rad av år har uttalat sig för enhöjd ambitionsnivå i berörda avseenden, instämmer helt häri. Från anslaget Drift av statliga vägarbetalas kostnaderna för de delar av verksamhet som är hänförligatill driften av de stadiga vägarna, vissa förbättringsarbeten - vilka avserfrämst de sekundära och terfiära vägnäten - samt investeringsutgifter förvägverkets anläggningstillgångar. Anslaget är för innevarandebudgetår upptaget med ett belopp av 3 525 milj. kr. Verksamheten under anslagetbaseras i stor utsträckning på den femårsplan för driftverksamheten somvägverket antagit . De minskade väghållningsinsatserna haranpassats till trafiken, vilket TU1983/84:21 6 innebär att de lågtrafikerade vägarna inte kunnat påräknalika hög service-och underhållsnivå som de mera trafikerade vägarna. För densenare kategorin vägar har väghållningsstandarden upprätthållits. Samtidigtsägs verket ha anpassat sina personella och övriga resurser med beaktande avmålen för vägpolifiken. Liksom för övriga statliga myndigheter måste enligtföredraganden en fortgående rationalisering av verkets verksamhet ske om denväsentligt utökade medelsramen enligt årets budgetförslag skall kunna få avseddeffekt att förhindra kapitalförstöring och medge reparation av uppkomna skador. Inom pågår nu en revidering av den nämnda planenför driftverksamheten. Nästa femårsplan för densamma omfattar åren 1985-1989.Den hittillsvarande utvecklingen har som förut nämnts inneburit att framförallt det lågtrafikerade vägnätet - bl. a. i glesbygden - har fått vidkännas ensänkt standard. Detta stämmer enligt föredraganden inte med den vägpolitik somförordats i andra sammanhang. Med hänsyn till de insatser som erfordras för attservice och underhåll av vägnätet skall motsvara dels vissa minimikrav, delsslitaget på vägarna är det därför enligt propositionen nödvändigt att anslagentill drift och underhåll av vägarna höjs väsenfligt. Den ökade belastning på statsbudgeten som förslageninnebär föreslås finansierad genom en höjning av fordonsskatten. I anslutning till det anförda framhålls vidare i propositionenatt prioriteringen av driftanslagen syftar till att förverkliga tre väsentligamål för väghållningen. Det första målet är att väghållarnas ågärder avseendevägunderhållet skall anpassas så att vägnätets standard kan upprätthållas.Vägunderhållet skall täcka den årliga förslitningen. Det andra målet är attgenom särskilda insatser återställa förslitna delar av vägnätet til! en frånallmänna synpunkter acceptabel standard. Det av angivna eftersläpandevägunderhållet bör återhämtas . Det tredjemålet är att öka serviceåtgärderna på framför allt det lågtrafikeradevägnätet. Det gäller i första hand insatserna beträffande vinterväghållningen.När väghållningen nu ges en inriktning mot de tre huvudmålen innebär enligtföredraganden genomförandet av de angivna åtgärderna att även andra delmål förvägpolitiken, bl. a. avseende trafiksäkerhet, framkomlighet och tillgänglighetkan tillgodoses på ett bättre sätt än nuvarande budgetnivå tillåter. Den uppfattning föredraganden sålunda givit uttryck åtbeträffande prioriteringen av vägunderhållet och inriktningen m. m. avåtgärderna på detta område delas av utskottet. Det innebär också etttillgodoseende av de synpunkter som i motion 1983/84:2116 (m) anförts beträffandebehovet av underhåll av befintligt vägnät. Motionen påkallar därför i denna delinte någon åtgärd. TU1983/84:21 7 Kostnadsramen för den statligadriftverksamheten föreslås av föredraganden uppgå till 3 734 milj. kr.För anskaffning av anläggningstillgångar (fastigheter, motorfordon,vägmaskiner och färjor m. beräknas 227 milj. kr. Den totalaanslagsanvisningen under anslaget föreslås därmed ökas med 436 milj. kr. till 3961 milj. kr. Utskottet, som finner förslagen iberörda delar välmotiverade, tillstyrker desamma. Härav följer att utskottetavstyrker yrkandet i motion 1983/84:663 (vpk) i denna del att 35 milj. kr. avdet äskade anslaget överförs till anslaget Drift av enskilda vägar. Utskottet har vidare intet att erinra mot att regeringenbemyndigas att vid behov - när allmän väg övergår till enskild väghållning ochunder de i propositionen i övrigt angivna förutsättningarna - låta vägverketöverföra vissa begränsade medel mellan det statliga driftanslaget och anslagetför bidrag till drift av enskilda vägar. Föredragandens förslag attvägverket genom lämpligt avvägda beställningsbemyndiganden ges möjlighet attanskaffa de olika anläggningstillgångarna så ekonomiskt som möjligt tillstyrksav utskottet. Det innebär en nivå förbeställningsbemyndigandetom 120 milj. kr.för åren 1985,1986 och 1987 beräknade prisnivå. behöververket vidare ett nytt beställningsbemyndigande på 90 milj. kr. Därmed sker enhöjning av tidigare lämnade bemyndiganden för med 30 milj. kr. Utskottet tillstyrker slutligen attkostnadsramen för för anslaget Drift av statliga vägar - liksom föranslaget Byggande av statliga vägar - i princip bestäms till samma belopp somanslaget. Det bör vidare ingå i regeringens befogenheter att i den månarbetsmarknadsläget, kraven på ändamålsenlig planering av verksamheten ellerandra skäl motiverar det, bemyndiga att resp. år 1985jämka de föreskrivna kostnadsramarna , t. ex. genom att i förväg ta i anspråk behövliga belopp av de medel under dekalenderårsberäk-nade anslagen, som anvisas för . I motionerna 1983/84:414 (c) och1983/84:2433 (c) begärs ett särskilt anslag om 20 milj. kr. förbärighetsupprustning av mindre vägar och broar av betydelse för skogs- ochindustritransporter på landsbygden. Utskottet vill med anledning härav framhålla att medel avhögst betydande omfattning för sådana ändamål regelmässigt beräknas underdriftanslaget. Utskottet vill vidare erinra om vad som förut nämnts omprioriteringen av driftanslagen. Föredraganden har i propositionen ocksåunderstrukit att ett bra vägnät är en förutsättning för näringslivets ochindustrins framtida utveckling. Detsamma gäller för skogs- och jordbruket.Denna syn på vägnätets betydelse för den svenska ekonomins utveckling sägsockså i proposifionen ha kommit till uttryck i regeringens anvisningar förvägplaneringen och utbyggnaden av vägnätet. TU1983/84:21 8 Då, som sagts i det föregående,driftanslaget till betydande del avser just bärighetsupprustning av mindrevägar och broar och då anslaget dessutom föreslås uppräknat med 436 milj. kr.till 3 961 milj. kr. avstyrker utskottet den av motionärerna nu föreslagnaytterligare medelsanvisningen under särskilt anslag. I motion 1983/84:2433 (c) begärsockså att forskning och provning av brobeläggningar bör samordnas med de övriganordiska ländernas verksamhet. Utskottet utgår från att i sittarbete med här berörda frågor i vederbörlig mån tar del av och beaktarerfarenheter och rön även utomlands - bl. a. genom samarbetet i (). Någon framställning till regeringen synes sålundainte erforderlig. Motionen avstyrks följaktligen i denna del. I motion 1983/84:816 (c) sägermofionären det vara nödvändigt att prioriterar anslagen så att enförbättring av trafiksituationen på de gotländska grusvägarna kommer tillstånd. De förhållanden som åberopas till stöd härför torde emellertid fåförutsättas vara väl kända för och även beaktas vid den planering fördriftverksamheten som av väghållaren sker för riket i dess helhet. Utskottetutgår för sin del från att så sker. Någon särskild framställning tillregeringen i ämnet från sida synes följaktligen inte erforderlig,varför yrkandet härom avstyrks. I motion 1983/84:820 (m,c,fp)åberopas statsmakternas tidigare beslut (i anledning av prop. 1980/81:20 ombesparingar i statsverksamheten m. beträffande möjligheterna tillbesparingar i färjetrafiken bl. a. genom att bygga nya broar. Av framlagtutredningsmaterial framgår enligt motionen att det finns ett antal broprojektdär det är lönsamt att göra sådana investeringar.Motionärerna vill att skall få i uppdrag att bl. a. mot bakgrundhärav utreda förutsättningarna för att bygga broar inom kommun. Också imotion 1983/84:1792 (c,m,fp) om ett brobyggnadsprogram för berörsfrågan om ersättande av färjeförbindelser med broar genom insparing avdriftkostnaderna för färjor. Även möjligheterna till leasing-finansiering börenligt motionärerna prövas. I motion 1983/84:359 (c) föreslås att vägverketskall få uppta förhandlingar med entreprenadföretag eller konsortium aventreprenadföretag som är villiga att bygga (i ) ochunder förslagsvis en tioårsperiod på arrendebasis ställa bron till verketsförfogande. Såsom framhålls i propositionen har statsmakterna i skildasammanhang framhållit vikten av att på ett smidigtsätt kan genomföra rationaliseringar i organisations- och drifthänseende utanatt ser\'icenivån på olika delar eftersatts eller undergår några väsentligaförändringar. Genom beslut i anledning av budgetpro-posifion harvägverket bemyndigats använda driftmedel för att bygga broar som ersätterfärjor. För att ytterligare öka rationaliseringen på detta område föreskrevregeringen även i direktiven för vägplaneringen TU1983/84:21 9 att särskild vikt skulle läggas vid företagsekonomisktlönsamma objekt utan hinder av det gängse samhällsekonomiska synsättet iplaneringen. I detta sammanhang angavs också att det reinvesteringsbehov somföreligger i befintligt brobestånd bör inta en framskjuten plats iflerårsplanerna. Utskottet vill för sin del hänvisatill dessa uttalanden och i sammanhanget också erinra om att tidigareställt sig avvisande till tanken på låne-eller leasingförfaranden av den artmofionärerna tänkt sig. Någon anledning till ändrat ställningstagande härvidlagfinner utskottet inte nu föreligga och avstyrker bl. a. därför sistnämndamotion liksom de båda förstnämnda motionerna i denna del. har vidare under en lång rad av år på grundvalav gjorda utredningar - senast av - avvisat tanken päavgiftsfinansiering av väg- och brobyggen inom landet. Med hänvisning härtilloch då utskottet inte heller finner bärande skäl föreligga för den i motion1983/84:1766 (m) föreslagna avgiften för färd på , avstyrks motionenhärom. Anslaget Byggande av statliga vägarhar vari 1900 milj. kr. För /85() förordas ett anslag av samma storlek. Från anslaget betalas kostnader för byggande avstatliga vägar samt vissa förbättringsarbeten. Fr. o. m. lämnas frånanslaget bidrag till cykelleder m. m. i icke väghållande kommuner.Bidragsgivningen regleras genom förordningen (1979:627) om statsbidrag förcykelleder samt anordningar och åtgärder som främjar viss busstrafik (ändradsenast 1982:854). I propositionen framhålls att,förutom de medel som anvisas på ordinarie byggnadsanslag, ochregelmässigt erhåller stora tillskott av medel för sysselsättningsfrämjandevägbyggnadsåtgärder. har de medel som står till regeringensförfogande i den s.k. finansfullmakten använts för nämnda ändamål. De senastefem åren har - visserligen med stora årliga variationer- i genomsnitt drygt 500milj. tillförts vägbyggandet på detta sätt. Från AMS har dessutombetydande medel avsatts för ett stort antal mindre vägbyggnadsobjekt. De nämnda medelstillskotten har enligt föredragandeninneburit att vägbyggandet enligt den nu avslutade flerårsplanen för statligavägar i stort sett har kunnat hållas. För byggandet av statskommunvägar enligtfördelningsplanen har dock en eftersläpning uppstått genom de besparingsåtgärdersom statsmakterna beslöt om för denna kategoriväginvesteringar. Regeringen har vidare enligt föredraganden under år 1983genom sina anvisningar för flerårs- och fördelningsplanearbetet gjort detmöjligt för väghållarna att på ett bättre sätt än beakta de särskildamedelstillskotten i sin planering. Inte minst när det gäller de personellaresurserna och 1* 1983/84. TU1983/84:21 10 organisationen för vägplanerings- och byggnadsverksamhetenhar detta ansetts väsentligt. För verkets resursplanering förklaras det därförvara viktigt att beslut om sysselsättningsmedel kan tas så tidigt som möjligtinför verksamhetsåret. Ett annat betydelsefullt motiv för att i planeringen beaktade särskilda medelstillskotten är också enligt propositionen attväginvesteringarna härigenom kan inplaceras i planerna enligt denprioriteringsordning som myndigheter och kommuner i resp. län finner bästförenlig med de av fastlagda vägpolitiska målen. Eftersomvägplaneringen omfattar en tioårsperiod, kommer ett stort antal vägobjekt attfå plats inom de av regeringen beslutade planeringsramarna. Den nya flerårsplanen för åren 19841993 har baserats påordinarie anslag samt därutöver 500 milj. kr. för vägbyggande avsysselsättningspolitiska skäl. Det betyder enligt föredraganden att för förstaåret i den nya planen kommer väginvesteringar för 1 400 milj. kr. att tas med.För år 1985 uppgår planeringsramen till 1 450 milj. kr. På motsvarande sätt har den nya fördelningsplanen förbyggande av statskommunvägar grundats på en planeringsnivå som ligger 60 milj.kr. över det ordinarie anslaget, vilket ger en total planeringsram av400 milj.kr. för och 450 milj. kr. I motion 1983/84:2509 (m) finnerman det (under avsnittet vägnätet) mycket positivt att den av partiet tidigarebegärda samordningen mellan och verksamheter på detta område nukommer till stånd genom att såväl ordinarie anslag för som medel förvägbyggande av sysselsättningspolitiska skäl för föreslås utgöraplaneringsramen. Höjningen av högsta tillåtna axel- och boggitryck för dentunga trafiken men framför allt det ökade antalet tonkilometer har dockresulterat i en hårdare förslitning av bl. a. broar och olikabetongkonstruktioner. När nu tvingas prioritera drift och underhållär det därför enligt motionen angeläget att - för att största möjligatekniskt-ekonomiska effekt av arbetena skall uppnås - även beträffande driftoch underhåll får direkt förfoga över AMS-medel (beredskapsmedel). Ett samrådmed AMS förutsätts därvid ske. Utskottet konstaterar för sin delmed tillfredsställelse vad föredraganden i här berörda delar anfört.