bet · G701KU8 · 1983-12-31 00:00:00 — Det är inte så att ett beslut om kollektivanslutning gäller engång för alla, utan frågan om kollektivanslutning tas upp när denlokala fackliga avdelningens budget skall behandlas - där ingår nämligenavgiften för kollektivanslutningen. Jag kan medge att man på en del håll inte har givit fullinformation eller så bra information som vi skulle önska. Därför har vi slagitfast att det bör lämnas en fullödig information när dennafråga tas upp. Ä andra sidan har vi ganska mänga exempel på attavdelningarna fattar beslut om utträde ur det socialdemokratiska partiet, föratt kanske besluta om inträde på nytt. Det är ett exempel pä attfrågan om kollektivanslutning är föremål för livlig diskussion i de lokalafackliga organisationerna. Jag nöjermig med att inledningsvis peka på de här punkterna. Får jag sedan bara deklarera den uppfattningen att viskulle se det som oerhört olyckligt om skulle fatta ett beslut somfråntar en förening dess möjlighet att fatta självständiga beslut. I det härfallet skulle dels inskränka den lokala fackliga organisationens rättatt fatta beslut, dels skulle det vara liktydigt med att kräva ändring av ettpartis stadgar. KU1983/84:8 21 leda till två ingrepp från statsmakternas sida mot tvågrenar på det svenska folkrörelseträdet, och det skulle ses som oerhörtolyckligt och anses stå i strid med den hävdvunna föreningsrätten i vårt land. : Jag skall inte här polemisera motpartisekreteraren på de punkter där hans argumentering var mera värdeladdad påannat sätt än att jag inledningsvis vill slå fast att vi inom menar attdet är en demokratisk rättighet för den enskilde medborgaren att själv väljavilket parti han eller hon vill tillhöra. Jag hade tänkt ställa en fråga om utredningen. Vi hadepartisekreterare här för en utfrågning den 21/10 1980. Dåhänvisade han till att en utredning pågick. Det har alltså gått sedandess, och hänvisar såvitt jag förstår till samma utredning. Vadär det som är så besvärligt att utreda i denna sak, som för oss andra verkarganska självklar? Min nästa fråga rör reservationsrätten. Det är vanligt attsocialdemokrater säger att den som inte vill vara med kan reservera sig. Det ärdå ett slags negafiv rätt - man tvingas reservera sig om man inte vill varamed. Det är naturligtvis ett sätt att försöka behålla så många som möjligt avde kollektivanslutna. En fråga som jag ställde till när han varhär och som han inte svarade klart på gäller vad som händer med avgiften. Deinformationer jag har fått har visat att många måste betala samma avgift ävenom de har reserverat sig och alltså inte är partimedlemmar men att denna avgiftformellt används för annan verksamhet. Hur är det nu: slipper alla som reserverarsig den tilläggsavgift som_ annars går till det socialdemokratiska partiet? Sedan skulle jag också vilja fråga hur partisekreterareToresson ser på den ökade oppositionen inom fackföreningarna själva motkollektivanslutningen. Jag har framför mig ett urklipp ur nr41/1983. Man har gjort en undersökning, tydligen inom det sydöstra distriktet -i varje fall refereras det till en ombudsman i - som visar att 36 av 57fackavdelningar är negativa mot kollektivanslutning. Hur är det med den reellauppslutningen enligt de undersökningar som ni har på gång på olika håll? Slutligen ytterligare en fråga. När var härsade han som svar på en fråga att partikongressens beslut tar över riksdagensuttalande. Är det också den nuvarande partisekreterarens uppfattning? : Jag börjar med den sista frågan. Jag delar uppfattning på den punkten, menom stiftar en lag, skall naturligtvis parfiet och dess organisafionerrätta sig därefter. Men vi hävdar naturligtvis vår rätt att ha denuppfattningen intill dess man lagstiftningsvägen fråntar oss den möjligheten. Jag gårsedan tillbaka till de andra frågorna. var tydligen här den 21/10 1980. Jagtillträdde mitt arbete den 15/10 1982 och kan av självklara skäl inte gå in pådet som har passerat innan. Det är alldeles klart att det här hartagit tid. KU1983/84:8 22 skälet är att man tog ställning för att inleda enförsöksverksamhet med andra former för samarbete mellan, i det här fallet, enlokal facklig organisation i sydöstra - det gäller - ochpartiet. Det har pågått , och vi är framme i ett skede därvi skall göra en utvärdering. Avsikten är - på den punkten har jag en bestämduppfattning - att vi skall framlägga ett förslag så att den verksamheten i denhär omgången skall vara färdigutredd fill nästa års partikongress. Reservationsrätten och avgifterna är, som jag sadeinledningsvis, en angelägenhet för de lokala fackliga organisationerna. Detfinns ingen föreskrift vare sig från det socialdemokratiska partiet eller frånnågot av fackförbunden om hur man skall förfara med medlemsavgiften. Jag kännertill två varianter. Den ena, som jag tror är vanligare, är att avgiftenuttaxeras lika för alla medlemmar. 1 det fall där någon har reserverat sigstannar avgiften i den fackliga organisationen och används för andra ändamål. del fall har man sagt att pengarna går in i avdelningens budget för studieroch information. I en del fall är det så att när någon anmäler reservationsänder man tillbaka avgiften direkt fill medlemmen. Det är möjligt att detfinns fler varianter, men det beror på att den lokala fackliga organisationensjälv bestämmer hur man förfar med avgiften. En sak är klar: har man reserveratsig sänds inte den delen av avgiften in till det socialdemokratiska partiet,och det är väl det vikfigaste i detta sammanhang. Jag går så till den tredje frågan, om en ökad oppositionoch om undersökningen i i sydöstra . Just i det området har vi ganska mycket diskussion omandra samverkansformer. a. inom Metall arbetar man med ett par helt andravarianter, som bygger på enskild anslutning. Där har man nått ganskagoda resultat, och det kan naturligtvis förklara det svar som man har fått.Uppgifterna i är icke ett uttalande mot facklig/politisk samverkanutan det är ett uttalande om att man hellre väljer andra former i det härfallet. Detta är en undersökning som är gjord . Det kan hända att svaret omett år blir helt annoriunda beroende på att man fält besked om andrasamverkansformer i området - det kan skifta från tid till annan. frågade konkret hur det är med den reellaanslutningen. Jag kan nämna att vi gör en noggrann genomgång från landsdel tilllandsdel med diskussioner om kollektivanslutning. Jag skall vara ärlig nog attsäga att visst finns det här och var inom vårt eget parti kritiska synpunkter påkollektivanslutningen - det vore fel att hävda någonting annat - men dediskussioner vi har fört ger vid handen att det är en övervägande uppslutningkring kollektivanslutningen. Man argumenterar då utifrån ganska handgripligaexempel på att den fackliga organisationen behöver ett polifiskt infiytande,och man vill ha det inflytandet genom det socialdemokratiska partiet. Därförväljer man den formen. Det historiska argumentet väger självfallet tungt, menman åberopar lika ofta exempel från det moderna samhällslivet på KU1983/84:8 23 nödvändigheten av att få ett inflytande i detsocialdemokratiska partiet. Jag kan ta en konkret fråga som åberopas ganska ofta. ansåg man det nödvändigt att sökastöd hos ett politiskt parti för att säkra att vi slapp ifrån karensdagarna isjukförsäkringen. Det är ett konkret och näraliggande exempel. : Jag såg att Korpi föreslagit iLO-tidningen att man skulle ändra beslutet om karensdagarna, men det ligger vidsidan om ämnet liksom parfisekreterarens kommentar på den punkten gjorde. Jag vill fortsätta att fråga om reservationsrätten. utesluter alltså inte att man, trots att man har reserverat sig, fårbetala en avgift som svarar mot vad man skulle ha betalat om man inte hadereserverat sig, och partisekreteraren säger att det är den lokala avdelningenssak att besluta. Då skulle jag vilja få höra personligauppfattning om det är rimligt att den som har gått ur det socialdemokratiskapartiet får i realiteten betala en högre facklig avgift än andra. Vad sedan gäller relationerna mellan den fackliga rörelsenoch det socialdemokratiska partiet skulle jag vilja ställa en fråga medanledning av ett uttalande som ombudsman har gjort i den avmig tidigare citerade artikeln i . Han är emot ett slopande avkollektivanslutningen och säger som motiv för detta bl. a.: "kanfacket välja representanter till arbetarekommunens styrelse och derepresenterar alla de kollektivanslutnas röster. Det skulle inte gå längre. Dåblir det bara de enskilda medlemmarna som fick inflytande, inte facket. "Vad är kommentar till det argumentet? : Det kan hända att intervjun är otydligtåtergiven. Det är inte möjligt för en lokalt ansluten facklig organisation attutse representanter i en lokal partiorganisations styrelse, utan man nominerarpå vanligt sätt, och sedan är det arbetarekommunens möte som avgör vilka somskall sitta i styrelsen. Därmed faller den andra delen av resonemanget. Det ärmöjligt att uppfattar det på detta sätt, men så är intefallet i våra lokala partiorganisationer. Den andra frågan gällde om en medlem som har reserveratsig därmed får betala en högre facklig avgift. Låt mig på den punkten avståfrån att utfärda någon rekommendation, för också det är en fråga som vi villunderställa partikongressens prövning. Vi vet alla att man i det lokalafackliga arbetet behöver de avgifter man får, för studier, förförhandlingsarbetet och övrigt. För den som är kollektivt ansluten går en delav avgiften till partiet, men det kan naturligtvis hävdas att en medlem som harreserverat sig då får betala mer till det fackliga arbetet. Det är en fråga somjag gärna vill diskutera. Jag har nämnt att det också förekommer andra former. : Jag vill börja med att fråga om kommittén.Vi fick nu höra när den räknar med att lägga fram sitt förslag och närkongressen skall fatta KU1983/84:8 24 Vilka sitter i kommittén? Det är den första frågajag vill ställa. Jag är intresserad av att få reda också på i vilkenutsträckning samråd sker med om sådana här saker, antingengenom att den är representerad i kommittén eller genom att man har eller harhaft överläggningar med LO om utformningen av kollektivanslutningen. Så min andra fråga: sade att en tredjedel avLO:s medlemmar är kollektivanslutna. Hur många av det socialdemokratiskapartiets medlemmar är kollektivanslutna? Den tredje frågan, som jag hoppas icke uppfattas somalltför impertinent, är: vad betyder avgifterna från de kollektivanslutna förSAP:s ekonomi? Går det att ange någon proportion i förhållande till andrainkomster, t. ex. statligt partistöd? : Jag kan inte på rak arm exakt ange vilka somsitter i kommittén, och det kanske har mindre betydelse. Där sitterrepresentanter för ett par av fackförbunden: ochMetall. Sedan har vi i kommittén ytterligare tre eller fyra medlemmar somtillhör lokala fackliga organisationer, vi har ett par lokalapartirepresentanter i kommittén och jag är ordförande i kommittén. Vi har inomkommittén både sådana som är för kollektivanslutning och sådana som är emotkollektivanslutning. Vi har inga kontakter med LO i den här frågan av detmycket enkla skälet att LO sedan begynnelsen har hävdat - senast vidLO-kongressen - att kollektivanslutningen är en lokal angelägenhet för delokala fackliga organisationerna. Där lämnar man de lokala fackligaorganisationerna full frihet. Det finns varken formella eller andra skäl, närnu LO har hänvisat frågan till det lokala planet, att uppta överläggningar medLO på den punkten. Om jag skall försöka svara på andra frågamåste jag ange mycket grova uppskattningar. Det är omvänt så att ungefär tvåtredjedelar av medlemsantalet i det socialdemokratiska partiet är kollektivtanslutna och ungefär en tredjedel av LO:s medlemmar, i mycket grova tal. Den tredje frågan, vad avgifterna betyder, kan jag intesvara exakt på. Dels skiftar avgifterna något på det lokala planet och skiftarockså något på det regionala planet, dels har vi en fast del som går tillpartiet centralt. Det är ingen tvekan om att medlemsavgifternas betydelseöver huvud taget har minskat när vi har fått samhällsbidragenfrån kommun, landsting och stat, men det vore väl fel av mig att säga attavgifterna från kollektivanslutningen vore betydelselösa. De betyder ganskamycket i det lokala partiarbetet. Vi har bruksorter med starka traditioner därden kollektiva anslutningen är praktiskt laget total, och där betyderavgifterna mycket i det lokala partiarbetet. Men det skiftar. Avgifternas relativabetydelse har minskat i takt med att samhällsbidragen har ökat. Jag kan intevara mer tydlig på den punkten. KU1983/84:8 25 : Vi har också från vpk:s sida sagt att ensamverkan mellan fackföreningsrörelsen och politiska partier är både nödvändigoch viktig, men jag kan inte se kollektivanslutningen som en förutsättning försådan samverkan. Du nämnde karensdagarna. Ser du kollektivanslutningen somen förutsättning för att fackföreningsrörelsens synpunkter skall komma fram ide politiska partierna? Jag anser inte att det finns ett sådant samband. Du sade inledningsvis att man ännu inte har hittatformerna för samverkan, men det har ändå gått tio riksdagenförsta gången uttalade en förväntan om att kollektivanslutningen skulleupphöra. Borde inte ha använts för att söka bättre samverkansformerän kollektivanslutningen, som ändå är omstridd också inom arbetarrörelsen? Jag har ytterligare en fråga som man kanske borde aktualisera.Har inte övergången till storavdelningar med representantskap markerat detstötande - eller det kanske passar dig bättre att säga "detotidsenliga" - i kollektivanslutningen som form för samverkan? Nubeslutar ju ett representantskap för människor som inte är med där. Här har nämnts försöksverksamhet i den östra ellersydöstra regionen. Vi har exempel på att stora fackliga organisationer, bl. a.i , har lämnat kollektivanslutningen, och det har såvitt jagförstått skett med socialdemokraters medverkan. Det har alltså inte varit någonpartipolitisk stridsfråga. Ser du inte dét som ett tecken på att tiden nu ärmogen för att slopa kollektivanslutningen? : Den första frågan gällde om kollektivanslutning är en förutsättningför facklig/politisk samverkan. Det är den självfallet inte, men det är enviktig del av den. Det är ändå genom medlemskapet som man får ett direktpolitiskt inflytande. Om en lokal facklig avdelning ansluter sig, kan den talamed stor tyngd i den lokala partiorganisationen. Vi har sett många exempelgenom åren på att fackliga krav har kanaliserats den vägen och blivit viktigapolitiska frågor just därför att man har haft en stark kollektivt anslutenlokal facklig organisation. Sedan försöker vi naturligtvis hela liden finnaandra former. Det ingår kanske inte i behandlingen här att redogöra för detarbetet, men kollektivanslutningen som sådan är ingalunda en stor fråga inomdet socialdemokratiska partiet. Det framgick av min inledning att tvåtredjedelar av LO-kollektivet står utanför. Vi lägger ner ett betydande arbetepå att stärka samverkan också med den övriga gruppen av LO-medlemmar. Vid organisationsförändringar som har skett inomfackföreningsrörelsen har i en del fall besluten flyttats till storavdelningsnivå,men det är inte alllid på det sättet, utan det förekommer fortfarande altbesluten fattas längst ute i organisationen. Jag tror att vi alla är tämligenöverens om att beslutanderätten bör ligga så nära den enskilda medlemmen sommöjligt. Så sker också. Även om beslutet fattas i representantskapet i enstoravdelning sker det en KU1983/84:8 26 beredning på sektionsnivå innan beslutet fattas, antingendet gäller nyinträde eller den årliga prövningen. Är tiden mogen för att slopa kollektivanslutningen? Jagavstår från att svara på den frågan, eftersom jag inte vill föregripapartikongressens beslut. Det beslut som den fattar får ge svaret påfrågan. Något som vi emellertid har konstaterat under utredningsarbetet är på många håll tycker att det är en väl fungerande form som man gärna villbehålla. Sedan finns hela skalan därifrån till dem som är ytterligt kritiska.Summan av de åsikter som förs fram får väl fälla avgörandet på nästa års partikongress. : Om du inte anser tiden mogen eller intevill yttra dig om det, vill jag fråga hur du tolkar det förhållandet att storaavdelningar ändå bestämmer sig för att lämna kollektivanslutningen. Kan intedet vara ett tecken på att man omprövar formerna för samverkan? : Jag vill inte generalisera utifrån enskildafall. Det som har hänt jag kan överblicka i min nuvarandeposition är att några Metallavdelningar i har lämnatkollektivanslutningen. Jag vill då först säga att när man går igenom sakennoggrannare finner man att det faktiskt är ganska komplicerade omständighetersom har legat bakom - inte minst har det gällt ekonomiska överväganden. Vidare har beslutet i ett par av dessa avdelningar kopplatstill beslut om att bygga upp en egen socialdemokratisk arbetsplatsorganisation.Det år möjligt att det har varit klokt och riktigt i de fallen, men jag villinte generalisera utifrån sådana händelser. : Under de år som vi har debatterat de härfrågorna har vi bl. a. fått lyssna till det argumentet att kollektivanslutningär en enkel form för enskilda som är fackligt anslutna att fånärvarorätt, yttranderätt och rösträtt i den lokala socialdemokratiskaorganisationen. Det är ett argument som man kan tycka i och för sig har ettvisst värde, men jag har noterat den försöksverksamhet som ni har drivit efter1978 års kongress och vilka vägar man då prövar. Jag har ett tidningsurklipp urtidningen där man berättar om en försöksverksamhet iVästerbotten. Det sägs att avdelning 5110 i , som omfattar helalänet, har prövat den formen att man inte är kollektivansluten till någon lokalarbetarekommun eller socialdemokratisk förening, utan man är ansluten tillpartidistriktet. När man har slagit in på den vägen i sin försöksverksamhetinnebär det då inte att det inte är den enskildes synpunkter man vill ha fram,utan blott och bart kollektivets? Hur stämmer det med den gamla linjen inomsocialdemo-krafin? : Jag hoppas att och andra harförståelse för att jag inte har detaljkunskaper om vart och ett av de försöksom pågår, men jag skulle tro att den här diskussionen kan bli överflödig. KU1983/84:8 27 alltid vara så att anslutningen sker av en lokalorganisation till en lokal socialdemokratisk organisation. Jag är inte rikligtsäker på om det är så som det påstås i artikeln. Jag känner inte till någonparagraf i våra normalsladgar för partidistrikt som medger en sådan anslutningtill partidistriktet, och jag känner inte heller till att partistyrelsen harmedgivit dispens för en sådan anslutningsform. : Jag ställde den frågan mer urprincipiell synpunkt. Skillnaden mellan den tillämpade metoden och dethär försöket är ju att inga enskilda medlemmar blir kollektivt anslutna, utandet är vägavdel-ningen som sådan. Det måste väl betyda - eller hur? - att detär kollektivet och inte enskilda människor som är aktuella för anslutningen ochför inflytandet? : Vi kanske kan renodla diskussionen. Vi vet att man vill ha en samverkan medpartiorganisationen. Då har man i det här fallet valt att begära dispens underutredningstiden för att ansluta organisationen men icke dess medlemmar. Men denhär anslutningsformen får icke något intresse förrän man inregistrerat ettantal individuella medlemmar. I det här fallet liksom i det andra fallet är detindividen man utgår från, och det är från individen som inflytandet ipartiorganisationen skall utgå. Det är en principiell hållning som vi måste haoch som gäller hela organisationslivet. : Debatten skall vi föra i utskottet. Nuskall vi ställa frågor. : Av ditt svar på frågan hur man hanteraravgiften från de medlemmar som ställt sig utanför kollektivanslutningen framgåratt man tydligen tar ut samma avgift av bägge kategorierna. Med tanke på denskattereduktion som har införts för avgifter till fackföreningar betyder detsåvitt jag förstår att man får en skattereduktion på det belopp som motsvararmedlemsavgiften till det socialdemokratiska partiet. Tycker du det är enrättvis och bra anordning? Du betonar mycket starkt att lagstiftning i motkollektivanslutning skulle stå i strid med föreningsrätten. Har du då ingenförståelse för de enskilda människornas rätt att själva bestämma över vilketparti de vill höra till utan att ens någon annan, obehörig människa får del avdet beslutet? Du betonar starkt att det kanske i de flesta fall bara är en endaexpeditionsperson som behöver få reda på vilka som inte vill vara med ipartiet. : Jag sade när det gällde avgiften för dem somreserverar sig att det såvitt jag vet och kan dra mig till minnes nu existerarett par olika former. Den ena är att avgiften stannar kvar i organisationen ochanvänds för fackligt arbete. Den andra är att man sänder tillbaka avgiften tillmedlemmen. Då kan icke den delen ligga till grund för något avdrag, för detblir ju en reduktion av avgiften. KU1983/84:8 28 Frågan om rätt till avdrag förfackföreningsavgifter tror jag ligger vid sidan av det område som jag är härför att svara på . : Betyder det atl man, när man uppger vilkenavgift som betalas, skiljer mellan dem som är kollektivanslutna och dem somreserverat sig? : Den frågan kan jag inte besvara. Den andra frågan, som är av mer principiell karaktär, har jaginte besvarat . Den gäller huvudfrågeställningen om kollektivanslutningeller ej. Det normala förloppet har varit och är fortfarande att mani den lokala fackliga organisationen väcker frågan. Jag kan försäkra er altinnan man fattar beslut om kollektivanslutning är den frågan föremål för enlivlig diskussion i de lokala fackliga organisationerna. Man gör naturligtvisdå en bedömning, om opinionen är sådan i den lokala organisationen att man kananse det riktigt att använda kollektivanslutning som form för samarbete. 1 defall man väljer kollektivanslutning grundas del beslutet på en bedömning, atldel är mycket få som skulle ha något att invända mot den formen. Om det finnsen betydande opposition, väljer man andra former. Därför utgår jag från att där man fattar beslut omkollektivanslutning eller fattar beslut om att stå kvar som kollektivanslutenär beslutet väl genomdiskuterat och väl förankrat i den fackligaorganisationen. Vi har otaliga exempel, om jag ser bara ,på att avdelningar lokalt beslutar om att kollektivanslutningen skall upphöra,för att sedan åter inträda i partiet. Jag anser inte att detta är elt ingrepp i den enskildesintegritet, för det pågår en diskussion som leder fram till att detta är detbästa sättet att arrangera det praktiska samarbetet på orten. Hans Nyhage: Du ansåg att reservationsrätten skulle varaen garanti för den enskildes personliga integritet. Då ställer jag frågan, hurden personliga integriteten skyddas av att det bara är en person som handläggersådana frågor. Det blir ändå ganska mänga personer i hela landet. Du sade att frågan om kollektivanslutning tas upp varjeår. Det innebär väl att man också måste anmäla reservation ? Är detrimligt att en person år ut och år in måste anmäla reservation mot att tillhöradet socialdemokratiska partiet? Du betonar nogsamt att facket inte kan utse personer i desocialdemokratiska styrelserna, men betonade du attkollektivanslutning innebär ett inflytande i partiet. Då vill jag ställa frågan:på vilket sätt innebär själva kollektivanslutningen ett inflytande i partiet,och kan facket inte påverka det socialdemokratiska partiet utankollektivanslutning? har vid upprepade tillfällen - jag tror det äråtta gånger -rekommenderat att kollektivanslutningen skall upphöra. Anser durent principiellt att en rekommendation av riksdagsmajoriteten, som återspeglaruppfattningen hos det svenska folkets majoritet, skall respekteras eller inte? KU 1983/84:8 29 : Först till frågan om integriteten när enperson hanterar reservationsärenden: det är som regel en förtroendevald somåtnjuter stort förtroende i den lokala fackliga organisationen som sköter omdessa saker. Vi har inte funnit i något fall att en sådan person har missbrukatsin ställning.