bet · G701SoU1 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet är emellertid inte berett att nu.tillstyrka en lagstiftning av så långtgående natur som motionärerna föreslår.En allmän etableringskontroll och vetorätt i enlighet med motionen skulle bl.a. kunna leda till en omfattande kontrollapparat och byråkrati utan att man förden skull lyckades hindra uppkomsten av dåliga ungdomsmiljöer. Liknande förslaghar även förut avslagits av . Barn- och arbetebör därför under alla omständigheter avvaktas. Erfarenheterna av lagen omanordnande av visst automatspel, vilken trädde i kraft , kommerdessutom att belysa fördelar och nackdelar med detta slag av lagstiftning. tidigare yttrat (se ovan s. 28) är det emellertid angeläget att manunder tiden noggrant följer utvecklingen och vidtar åtgärder inom ramen förgällande lagstiftning. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 1982/83:1865. SoU1983/84:1 43 Omhändertagande av drogpåverkad ungdom I motion 1982/83:2111 (m) framhållsnödvändigheten av att av polisen omhändertagen drogpåverkad ungdom regelmässigtoch snabbt koinmer i kontakt med (yrkande 1). Som framgått av redogörelsen ovan (s. 30) innehåller 71 §socialtjänstlagen regler om anmälningsskyldighet till skydd för barn ochungdom. Myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdom samt de som äranställda hos sådana myndigheter är enligt nämnda lagrum skyldiga att genasttill socialnämnden anmäla om de i sin verksamhet får kännedom om något som kaninnebära att socialnämnden behöver ingripa till den underåriges skydd.Anmälningsskyldigheten gäller bl. a. polisen. har i anslutning tillsocialtjänstreformen särskilt föreskrivit (jfr ovan s. 31) att anmälan tillsocialnämnden alltid skall ske när någon omhändertagits enligt LOB, oavsett omberusningen är orsakad av alkohol eller annat berusningsmedel. Härutöver harpolisen enligt polisinstruktionen (3 §) en allmän skyldighet att fortlöpandesamarbeta med de sociala organen. Någon form av jour hos är av stor betydelseför att anmälningsskyldigheten skall fungera effektivt och åtgärder avsocialtjänsten snabbt komma till stånd för ungdomar med missbruksproblem.Utskottet vill därför - framför allt mot bakgrund av LTO/LOB-utredningensuttalanden om samarbetet mellan och polisen i allmänhet (jfrovan s. 33-34) - framhålla vikten av att den sociala jourverksamheten i kommunernabyggs ut på ett sådant sätt att arbetet med att förebygga och motverkaungdomars drogmissbruk kan föras effektivt samt att samarbetet mellan polisenoch får en sådan utformning att socialnämnden genast fårkännedom om av polisen omhändertagen missbrukande ungdom. Utskottet villsamtidigt understryka vikten av att även polisen strävar efter effektivarutiner för fullgörande av anmälningsskyldigheten enligt 71 § socialtjänstlagennär det gäller ungdomar som omhändertagits i drogpåverkat tillstånd. Det bör vidare framhållas att vad det här främst är frågaom är aft finna former för ett praktiskt fungerande samarbete mellan polis ochsocialnämnd, anpassat efter de varierande förhållanden som råder på olikaorter. Detta är inte så mycket en fråga för lagstiftaren som för de ansvarigamyndigheterna. Utskottet vill därför i sammanhanget erinra om tidigareriksdagsuttalanden angående vikten av fortsatt utveckling av samarbetet påbarn- och ungdomsområdet (jfr ovan s. 32-33). Med hänvisning till det anförda får mofion 1982/83:2111yrkande 1 anses besvarad och avstyrks. I motion 1982/83:1830 (m) hemställsatt barn- och arbete skall ges den inriktning som anges imotionen (se ovan s, 35). SoU1983/84:1 44 Som redogjorts för i det föregåendeär barn- och ett inom tillfälligt organför barn- och ungdomsfrågor med samordnande och rådgivande uppgifter.Delegationen skall överväga vilka slutsatser som bör dras om behovet avsamordning och samverkan organisatoriskt av arbetet med barn- ochungdomsfrågorna. Delegationen är fri att i sitt arbete behandla de frågor manfinner viktiga. I direktiven pekas dessutom särskilt på vissa områden somdelegationen skall beakta i sitt arbete. Enligt utskottets mening saknasanledning att från sida närmare precisera inriktningen avdelegationens arbete. Många av synpunkterna i motionen är dessutom sådana attutskottet anser att man kan utgå från att delegationen ändå arbetar med ensådan inriktning. Motionsyrkandet avstyrks därför. Vad slutligen beträffar motion 1982183:1840 (vpk), varibegärs att en särskild parlamentarisk socialdelegation tillsätts med uppgiftatt följa tillämpningen av socialtjänstlagen (yrkande 2), konstaterar utskottetatt socialberedningen har uppdraget att följa och utvärdera socialtjänstreformen.Beredningen är parlamentariskt sammansatt. Utgångspunkten för beredningensutvärdering är att den nya lagstiftningen skall ligga fast i sina huvuddrag.Med hänsyn härtill och till angelägenheten av att beredningen skall kunnaarbeta snabbt är det enligt direktiven nödvändigt att under utvärderingenfrämst koncentrera arbetet till vissa bestämda områden. Beredningen har dockfrihet att ta upp de frågor som aktualiseras under den allmänna uppföljningen.Beredningens arbete skall enligt direktiven inriktas på ett delbetänkandehösten 1983 och ett slutbetänkande . Mot bakgrund häravavstyrker utskottet bifall till motionsyrkandet. 1. beträffandesocialbidragens utveckling attriksdagen avslår motion 1982/83:573 yrkande 1, 2. beträffande5. attriksdagen avslår motion 1982/83:573 yrkande 2, 3. beträffandevistelsekommunens skyldigheter attriksdagen avslår motion 1982/83:573 yrkande 3, 4. beträffandeverkställighet av förvaltningsdomstols beslut i vbsa fall attriksdagen avslår motion 1982/83:929, 5. beträffandefristående vårdalternaliv attriksdagen avslår motion 1982/83:1082, 6. beträffandekommunah stöd till politiska ungdomsorganisa tioner attriksdagen avslår motion 1982/83:1298, SoU1983/84:1 45 7. beträffande kommunaletableringskontroll m. m. att avslår motion 1982/83:1865, 8. beträffandeomhändertagande av drogpåverkad ungdom att avslår motion 1982/83:2111yrkande 1, 9. beträffandeinriktningen av barn- och ungdomsdeiegationens arbete att avslår mofion 1982/83:1830, 10. beträffandetillsättande av en socialdelegalion attriksdagen avslår motion 1982/83:1840 yrkande 2. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(). (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), (), (), IngaLantz (vpk) och (). Fristående vårdalternativ (mom. 5 i hemställan) 1. av , , (samtliga m) som anser: deb att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 41 som börjar med "Det är givetvis" och slutar med"motion 1982/83:1082" bort ha följande lydelse: På motsvarande sätt som i upphandlingskungörelsen börkommun åläggas att alltid pröva om verksamheten kan bedrivas bättre ocheffektivare i samarbete med eller av annan huvudman. En kommun bör inte harrätt att gynna egen verksamhet om det visar sig att annan kan tillhandahållaservice eller vård bättre och billigare. En lagstiftning bör således utarbetas, som åläggerkommunerna att pröva även andra alternativ än med kommunalt huvudmannaskap närdet gäller service, vård och olika former av omsorg. Detta bör även gällalandstingskommunerna. Till en början bör detta avse främst utvidgad eller nyverksamhet. Med ett sådant system skulle smådriftsfördelar bättrekunna tas till vara. En personalintensiv verksamhet som vård och service blirbilligare i smådrift, där administration och organisation blir enklare,kan ofta ny SoU1983/84:1 46 teknik införas snabbare, vilket beror på attbeslutsprocessen blir enklare i den lilla organisationen. Vidare skulle pensionärer och handikappade få bättremöjligheter att själva bestämma över sin tillvaro. Detanförda bör ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 5bort hemställa: 5. beträffande/n',y/åe«rfe vårdalternativ attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1082 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Tillsättande av en socialdelegation (mom. 10 i hemställan) 2. av (vpk) som anser: deb att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 44 som börjar med "Vad slutligen" och slutar med"till motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: beslut om innebar engenomgripande förändring på socialvårdens område. Inte minst det förhållandetatt lagen har karaktär av ramlagstiftning väcker behov av en fortlöpandeuppföljning av dess genomförande. Socialberedningen, som tillsattes ocherhöll tilläggsdirektiv , fick ursprungligen i uppdrag att seöver bestämda problem på det sociala fältet. Tilläggsdirektiven ger dessutomberedningen möjlighet att ta vissa egna initiativ. Eftersom socialberedningensarbete väntas vara avslutat , så utgör dock tiden endefinitivt begränsande faktor. Förändringar som är så betydande som socialtjänstreformensnär det gäller såväl policy som arbetsformer och arbetssätt hinner intestabilisera sig inom loppet av två . Det krävs i allmänhet . Tilldetta kommer att huvuddelen av det utredningsarbete som föregick reformenbedrevs med ekonomiska förutsättningar som inte längre gäller. En enligtutskottets mening väsentlig fråga som bör besvaras är vad som händer medsocialtjänstreformens intentioner under trycket av minskat ekonomiskt utrymmeute i kommunerna. Utskottet anser att en parlamentariskt sammansattsocialdelegation bör tillsättas med uppgift att över följautvecklingen på område. Det kan eventuellt ske genom en ombildningav socialberedningen. I uppdraget bör ingå att initiera forskning på området.Detta bör ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom, 10 bort hemställa: 10.beträffande tillsättande av en socialdelegation attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1840 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. SoU1983/84:1 47 1. beträffande ,?. k. frivilligt bistånd och vislebekommunensskyldigheter samt inriktningen av barn- och arbete av , , (samtliga m). S. k. frivilligt bistånd Beträffande den frivilligasocialhjälpen och återbetalningsskyldigheten ligger det en principiell fara iatt den tidigare klara gränsen mellan det stöd kommunerna skall lämna och detstöd kommunerna kan lämna nu suddats ut. Det är nödvändigt, att den enskilde så långt det ärmöjligt förmås medverka i arbetet att komma ur en svår situation där hjälpbehovföreligger. Ett kravlöst utgivande av bidrag underblåser passivitet ochhjälplöshet. Det nu gällande vistelsebegreppet isocialtjänstlagen har medfört svåra situationer för resurssvaga kommuner. Isocialtjänstlagens 3 § stadgas att "kommunen har det yttersta ansvaret föratt de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver".Stadgandet är ovillkorligt. Propositionen bakom lagen, 1979/80:1, gör dock enbetydande reservation och menar att i de fall den enskilde är bosatt i annankommun bestämmelsen inte skall tolkas så, att vistelsekommunen skall vidta allade åtgärder som kan behövas. förtydligar ytterligare i allmänna råd1981:1, Rätten till bistånd, genom att hävda att "vistelsekommunens ansvarmåste i första hand uppfattas som ett ansvar att sörja för dem som bor i ellerhar för avsikt att bo kvar i kommunen". Vidare anför , att"om hans (den hjälpbehövandes) försörjning och livsföring i övrigt isådana fall bäst tillgodoses genom att han reser hem får vistelsekominunensansvar anses begränsat till att ge bidrag till hemresa". Vi anser att 3 § i socialtjänstlagen medger en alltför vidtolkning och lämnar vägen öppen för ett betydande mått av godtycke ihanteringen av enskilda människor. Om det nu förhåller sig så, vilket framgårav tillgängligt material, att tillämpningen av vistelsebegreppet inteöverensstämmer med intentioner, bör lagtexten omformas så att dessa klartframgår. I sammanhanget bör också frågan om kostnadsansvaret ut. Enligtvår mening bör huvudregeln vara att hemortskommunen skall ha det ansvaret. Viförutsätter att dessa frågor utreds av socialberedningen. SoU1983/84:1 48 Inriktningen av barn- och arbete Det är angeläget att slå vakt omgoda sociala uppväxtvillkor för barn och ungdom. Ungdomens spontanitet ochansvarskänsla måste därvid tas till vara samt utrymme lämnas för ett nytänkandeoch för beaktande av ungdomars egna intressen. Över huvud taget bör ungdomarsinifiativförmåga bättre tas till vara. I motion 1982/83:1830 ges en rad exempelpå hur detta skall kunna ske på bl. a. de social-, arbetsmarknads-, bostads-och skolpolitiska områdena. Vi utgår från att barn- och ungdomsdelegationenarbetar med en sådan inriktning att många av de synpunkter motionärernaframfört kommer att aktualiseras. 2. beträffande fristående vårdalternativ av (). Jag kan inte dela motionärernasmening om att vård av sjuka eller äldre kan jämföras med upphandling avmateriel. Jämförelsen med den statliga upphandlingsförordningen är därförvilseledande. Inte heller ser jag skäl att med särskild lag centralstyra kommuneroch landsting när det gäller hur vården bör organiseras. Däremot finns skäl attpåpeka att möjligheterna att utnyttja vårdinstitutioner i enskild och ideellregi alltid bör prövas. Redan nu kompletteras vård i offénfliga huvudmäns regimed institutioner i enskild regi. Denna ordning är värdefull och kan säkertutvidgas. SoU1983/84:1 49 Socialbidragensutveckling.................... ....................... ..... 3 Motion.............................................................................. ..... 3 Gällandebestämmelser m. m........................................... ..... 3 Pågåendeutredningsarbete m.m.................................... ..... 5 S. k.frivillig socialhjälp .................................................. ..... 8 Motion.............................................................................. ..... 8 Bakgrund ...................................................................... ..... 8 Vistelsekommunensskyldigheter .................................. ... 10 Motion.............................................................................. ... 10 Gällandebestämmelser m. m........................................... ... 11 Verkställighetav förvaltningsdomstols beslut i vissa fall 14 Motion.............................................................................. ... 14 Gällandebestämmelser m. m........................................... ... 15 Motion.............................................................................. ... 17 Allmänt omöverlåtelse av kommunala angelägenheter 17 Kommunaltstöd till politiska ungdomsorganisationer...... 22 Motion.............................................................................. ... 22 Bakgrund ...................................................................... ... 23 etableringskontroll m. m.över det kommersiella nöjes utbudet för barn ochungdom ............................... ......... 26 Motion.............................................................................. .... 26 Bakgrund ...................................................................... .... 27 Omhändertagandeav drogpåverkad ungdom .............. 30 Mofion.............................................................................. .... 30 Gällandebestämmelser m. m........................................... .... 30 m............................................................. .... 33 Inriktningenav barn- och arbete 35 Motion.............................................................................. .... 35 Bakgrund ....................................................................... .... 35 Uppföljningoch utvärdering av socialtjänstlagen ........... .... 37 Motion............................................................................. .... 37 Utskottet......................................................................... .... 38 Verkställighetav förvaltningsdomstols beslut i vissa fall 39 SoU1983/84:1 50 Fristående vårdalternativ ................................................ .. 40 Kommunaltstöd till politiska ungdomsorganisationer ...... 41 Kommunaletableringskontroll ......................................... .. 42 Omhändertagandeav drogpåverkad ungdom ................. .. 43 Övrigamofionsyrkanden .................................................. .. 43 1. betr.Fristående vårdalternativ (mom. 5 i hemställan) av m 45 2. betr.Tillsättande av en socialdelegation (mom. 10 i hemställan) av vpk 46 Särskildayttranden 47 1. betr.s. k. frivilligt bistånd och vistelsekommunens skyldigheter samtinriktningen av barn-och ungdomsdelegafionens arbete av m .. 47 2. betr.fristående vårdalternativ av fp .............................. 48