bet · G701SfU27 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärerna anför bl. a.att staten för att kunna hålla förhör med nyanlända presumtiva flyktingar börkunna tillhandahålla en förläggning i närheten av , där polisen skallkunna göra sina utredningar. Vistelsen bör enligt motionärerna inte behöva varamer än varefter de bör kunna hänvisas till t. ex. de reguljäraflyktinganläggningarna eller i övrigt bosätta sig där de har möjUghet.Motionärerna framhåller vidare bl. a. att detta skulle innebära en rationellhantering av flyktinginvandringen och innebära stora besparingar, totalt sett,i en mycket personalkrävande funktion. SfU1983/84:27 11 Flertalet av de asylsökande somkommer via inkvarteras direkt efter ankomsten vid denmottagningssluss som finns i och drivs av kommun med stöd avsärskild statlig ersättning. Denna mottagningssluss har f. n. en fastkapacitet på ca 60 platser. T. o. m. var det i huvudsak en uppgift för Sigtunakommun att efter det första mottagandet vid mottagningsslussen även svara'förden fortsatta inkvarteringen under hela den tid frågan om uppehållstillståndprövades. Detta innebar stora problem för kommunen. Som en följd härav och ökadtillströmning av asylsökande bemyndigade regeringen AMS att somen temporär insats erbjuda inkvartering i statlig regi för asylsökande somkommer till . Genom propositionen kommer invandrarverket att få ettledningsansvar för verksamheten vid mottagningsslussen i i samband medatt verket får huvudansvaret för flyktingmottagningen, dvs. I propositionen anförs att det mot bakgrund av att Arlandaflygplats är den mest frekventa inreseplatsen är viktigt att det finns enmottagningskapacitet i anslutning till . Mottagningsslussen i Märstabehövs därför liksom f. n. som en buffert där de asylsökande tas emot direktefter ankomsten. Om inte tillströmningen är så stor att hela mottagningsslussenbehövs som buffert bör den enligt propositionen också kunna fungera som utredningsförläggning.Dimensioneringen av mottagningsslussen i och det eventuella behovet avytterligare mottagningsresurser på andra inreseorter än skall enligtpropositionen utredas ytterhgare av invandrarverket. Med detanförda anser utskottet att syftet med motion 1195 är tillgodosett. Överföring av det statliga flyktingansvaret tillinvandrarverket svarar föruttagning av flyktingar, för samordning av samhällets insatser för flyktingaroch för kontakter med flyktingarnas egna organisationer och med berörda svenskaorganisationer. I propositionen föreslås att det statliga ansvaret föröverföring och omhändertagande av flyktingar förs över från AMS tillinvandrarverket. Vidare föreslås att huvuddelen av de operativa uppgifter inomflyktingverksamheten som åvilar förs över tillinvandrarverket i den mån de inte helt kan upphöra som en följd av ändradeformer för flyktingmottagandet. Genom förslaget kommer ledningsansvaret förflyktingfrågorna på verksnivå att åvila en myndighet. Detta anses varasärskilt viktigt eftersom huvuddelen av det praktiska arbetet iflyktingmottagandet kommer att genomföras i regi och kommunerna harbehov av att kunna vända sig till en enda myndighet med ett samlat ansvar förplanering och genomförande av flyktingmottagandet. uppgift som central myndighet förflyktingmottagandet innebär dels ett ansvar för bevakning och samordning avolika statHga myndigheters verksamhet inom området, dels vissa operativauppgifter och r* 1983/84.11 saml. SfU1983/84:27 12 ett särskilt ansvar för samordning och fördelning avuppgifter mellan stat och kommun och mellan enskilda kommuner inomflyktingmottagandet. Till invandrarverkets uppgifter hör enligt propositionenbl. a. att följa upp flyktingverksamheten i mottagningskommunerna. behandlar i betänkandet SoU 1983/84:28propositionens förslag (bil. 2) om ujjpgifter inomflyktingverksamheten. och , som i motion 2705 yrkande1, anser att förslaget om överföring av det statiiga flyktingmottagandet tillinvandrarverket bör godkännas, begär i yrkande 2 att en utvärdering av huröverförandet till kommunerna har utvecklats fram till skallredovisas för . Motionärerna anför bl. a. att med den situation sområder på arbetsmarknaden och med de negativa prognoser som finns för dennärmaste framtiden torde det bli svårt att finna ett tillräckligt antalkommuner som kan erbjuda både bostäder och arbete. Mot den bakgrunden finnermotionärerna det angeläget att invandrarverket får i uppdrag att göra enutvärdering av hur överförandet till kommunerna utvecklar sig fram till den 1juli 1986. Väsentligt är enligt motionärerna bl. a. att utröna vilkakonsekvenser en kortare vistelse i förläggning för med sig för flyktingensanpassning. Utskottet, som tillstyrker förslaget i propositionen omöverföring av det statliga ansvaret för flyktingmottagandet till statensinvandrarverk, förutsätter att motionärernas önskemål om en utvärdering kommeratt tillgodoses inom ramen för den uppföljande verksamhet beträffande detkommunala flyktingmottagandet som enligt propositionen skall ske inominvandrarverket. Någon åtgärd med anledning av motionen är därförinte erforderlig. Riktlinjer för ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar För en del av den verksamhet somkommunerna enligt förslaget i propositionen kommer att ta över utgår redangenerella statsbidrag. Detta gäller främst kommunernas kostnader för skola ochbarnomsorg. En generell ersättning utgår också till kommunerna för ekonomisktbistånd till flyktingar. Denna ersättningsrätt utsträcks enligt förslaget medett år, vilket innebär att ersättning lämnas tillstånd beviljas ochytterligare . Den s. k. undantagsregeln om förlängd rätt till ersättningför ekonomiskt bistånd vidgas till att omfatta, förutom sjuka och handikappadeflyktingar, alla flyktingar som är när de kommer till . De kommuner som enligt överenskommelse med invandrarverkettar emot asylsökande och flyktingar föreslås utöver ersättning för ekonomisktbistånd få en schablonmässigt beräknad engångsersättning för varje flyktingresp. Utöver schablonersättningen föreslås att medel ställs tillinvandrarverkets förfogande för att verket under vissa förutsättningar skallkunna ge bidrag till kommuner för vissa särskilda kostnader. I motion2701 av och hemställs att SfU1983/84:27 13 som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om frivilligorganisationernas möjligheter att biståflyktingar i . Motionärerna anför bl. a. att det arbete somfrivilligorganisationerna bedriver på många platser bidragit till attminska isoleringen och förbättra integrationen bland många flyktingar.Ekonomiska bidrag för verksamheten bör därför kunna utgå från de medel som rymsinom ramen för de anslag som anges i propositionen. Kommunerna måste,framhåller motionärerna vidare, ställa erforderliga resurser till förfogandeoch inbegripa frivilligorganisationernas arbete i det lokalaomhändertagandet. Eftersom det nya mottagandet av flyktingar kommer att ställahelt nya krav på kommunerna är det enUgt motionärerna viktigt att allatillgängliga resurser inom kommunen samordnas och brukas på bästa gemensammasätt. I motion 2704 av och att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om den schabloniserade ersättningen till kommunerna föromhändertagande av flyktingar och asylsökande. Enligt motionärernas uppfattningär det viktigt att det i samband med att invandrarverket upprättar avtal medkommuner sker en precisering av vilka åtaganden en kommun skall göra för atterhålla den schabloniserade ersättningen. Följden blir annars enligtmotionärerna att flyktingar och asylsökande får ett totalt sett sämreomhändertagande än vad de får . Motionärerna framhåller också att olikatyper av organisationer och föreningar kan spela en viktig roll när det gälleratt hjälpa flyktingar och asylsökande med anpassningen till ett liv i Sverige.Kommunerna bör därför enligt motionärerna uppmuntra organisationer tillinsatser på detta område. Motionärerna anser att bidrag till organisationer böringå bland de åtgärder i kommunerna som berättigar till den schabloniseradeersättningen: I motion 2703 av m.fl. slutligen föreslås attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar (yrkande 2). Motionärerna anser attförslaget om att schablonersättning endast skall lämnas till kommuner somträffat överenskommelse med invandrarverket inte kan accepteras därför att detförsvårar kommunernas aktiva flyktingengagemang och minskar kommunernasinitiativmöjligheter när det gäller insatser för flyktingar. I propositionen framhålls att kulturliv och kontakt medlandsmän ofta är viktiga för flyktingarnas möjligheter att finna sig tillrätta. Det är också betydelsefullt med kontakter med svenskar och svenskaorganisationer. Såväl frivilligorganisationerna som flyktingarnas egnaorganisationer kan därför enligt propositionen få en viktig roll iflyktingmottagandet. Kommunerna bör enligt propositionen vara beredda attanordna särskild kultur- och fritidsverksamhet i syfte att underlättaanpassningen till ett liv i . Sådan verksamhet bör, uttalas det vidare,med fördel kunna ordnas i samarbete med flyktingarnas egna organisationer. Socialutskottetanför i sitt yttrande att det i skilda sammanhang betonat det SfU1983/84:27 14 viktiga komplement som de frivilliga organisationernasverksamhet utgör till . Även då det gäller mottagandet avflyktingar och asylsökande finns enligt socialutskottet skäl att framhållavärdet av det arbete som organisationerna bedriver och som bl. a. kan bidratill att minska isoleringen bland många flyktingar. Det bör emellertid,framhåller socialutskottet, ankomma på vederbörande kommun att avgöra i vilkenutsträckning bidrag skall utgå för sådan verksamhet. Utskottet delar socialutskottets uppfattning attfrivilligorganisationerna har en viktig uppgift att fylla när det gäller attbistå flyktingarna/asylsökandena med insatser för att öka gemenskapen,förmedla kunskaper och att medverka till att lösa sociala problem. Det ärdärför enligt utskottets mening angeläget att kommunerna tar till vara denresurs som föreningslivet utgör när det gäller att främjaflyktingarnas/asylsökandenas anpassning till ett liv i . Vad beträffar det ekonomiska stödet till organisationeroch föreningar konstaterar utskottet att propositionen förutsätter attschablonbidraget bl. a. skall inbegripa kommunernas fritids- ochkulturverksamhet. Detta innebär bl. a. att kommunerna kan använda dennaersättning eller del därav till att bekosta sådana aktiviteter på kultur- ochfritidsområdet som olika organisationer och föreningar anordnar. I fråga om kommunala bidrag i övrigt tillinvandrarorganisationers och andra föreningars verksamhet, såvitt nu är ifråga, anser utskottet att detta är en utgift som bör hållas isär frånde typiska kommunala merkostnader som den i propositionen föreslagnaschablonersättningen är avsedd att kompensera kommunerna för. Utskottet vill idetta sammanhang erinra om att i invandrarpolitiska kommitténs (A 1980:04)uppdrag ingår att utreda denna form av organisationsstöd tillinvandrarorganisationerna och bl. a. kartlägga det nuvarande stödet från statoch kommun till invandrarorganisationerna. Vad gäller frågan om en precisering av kommunernasåtaganden uttalas i propositionen att det är svårt i regleringen mellan statoch kommun att i detalj precisera kommunernas åtgärder. Målet för det kommunalaflyktingmottagandet bör enligt propositionen vara ett introduktionsprogram förflyktingar av innebörd att dessa genom hjälp och stöd kan finna sig till rättahär i landet samt att de genom information, svenskundervisning, tolkhjälp m. m.blir i stånd att utnyttja den svenska samhällsservicen på lika villkor som denövriga befolkningen. I propositionen pekas vidare bl. a. på att merparten avkommunens åtgärder för flyktingar är samma som för andra kommuninvånare medvissa standardkrav angivna i lagstiftning samt att kommunernas åtgärder måstebygga på lokala förutsättningar och i vissa avseenden anpassas till den servicenivåsom erbjuds övriga kommuninvånare. I propositionen redovisas vidare i en allmänbeskrivning lämpliga åtgärder som kommunerna bör kunna vidta. Utskottetanser i hkhet med socialutskottet att det ter sig svårt att gå längre SfU1983/84:27 15 i precisering i det kommunala åtagandet än vad som skett ide i propositionen angivna rikflinjerna. a. måste, som socialutskottetframhåller, insatsernas utformning i viss mån bli beroende av de lokalaförutsättningarna, flyktinggruppens storiek och sammansättning m. m. mening utgör därför de överenskommelser med det innehåll somföreslås i propositionen en tillräcklig gmnd för rätt till schablonersättning.Utskottet utgår från att flyktingarna/asylsökandena därigenom kommer att fätillgäng till totalt sett minst samma servicestandard som f. n. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna och 2704. Det är enhgt utskottets mening ettrimligt krav att såsom uttalas i propositionen den föreslagnaschablonersättningen tillkommer de kommuner som direkt engagerar sig iflyktingpolitiken och som därigenom får högre kostnader. Utskottet har därföringen erinran mot att en förutsättning för rätt till schablonersättning är attkommunen träffat överenskommelse med invandrarverket. Detta bör enligtutskottets mening allmänt sett vara ägnat att stimulera kommunernas aktivaflyktingengagemang och öka kommunernas initiativmöjligheter när det gällerinsatser för flyktingar. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet även yrkande 2i motion 2703. Anslagsfrågor för /85 (prop. 1983/84:100och 1983/84:124) D 1. är centralförvaltningsmyndighet för invandrar- och medborgarskapsfrågor i den mån de inteankommer på annan myndighet. Verket utövar bl. a. ledningen avutiänningskontrollen enligt 2 § uflännings-lagen samt som centralutlänningsmyndighet den kontroll som regleras i medborgarskapslagstiftningeneller annan författning. Verket skall vidare fortlöpande bevaka behovet av samtföreslå och samordna åtgärder till förmån för invandrare och språkligaminoriteter. leds av en styrelse. Chef för verket är engeneraldirektör, som även är styrelsens ordförande. Inom verket finns fembyråer. Dessa är tillståndsbyrån, medborgarskapsbyrån, samordningsbyrån,informationsbyrån och administrativa byrån. Dessutom finns en registerenhet. I budgetpropositionen föreslås att till statensinvandrarverk för /84 skall anvisas ett förslagsanslag av . I proposition 124 föreslås, till följd av verkets ökade uppgifter somny ansvarig myndighet för flyktingmottagandet, att ytterligare 2 977 000 kr.skall anvisas under anslaget, eller tillhopa . I budgetpropositionen framhålls att balanserna av ickeavgjorda tillståndsärenden hos invandrarverket inte har ökat i någon störreutsträckning . Handläggningstiderna i avlägsnandeärenden harsjunkit ytterligare , men fortfarande tar många ärenden alltför långtid att handlägga. SfU1983/84:27 16 Föredraganden anser att det angelägna arbetet med attförkorta tiderna i dessa ärenden måste prioriteras och hon är beredd att senarepröva frågan om en förlängning av den temporära resursförstärkning till enkostnad av . som verket f. n. har. Två motioner från den allmänna motionstiden tar upp fråganom en ytterligare personalförstärkning på tillståndsbyrån. I motion 1582 av HansGöran m.fl. framhålls att väntetiderna för asylsökande och andra somsöker uppehållstillstånd skapar svåra problem och onödigt lidande och kostarsamhället närmare 100 milj. kr. a. sociala kostnader. Enligt motionärernabehöver invandrarverket ytterligare tre handläggartjänster med hänsyn till denrådande situationen, behovet av beredskap för ökat antal flyktingar och behovetav en stabil planering. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom. Även m.fl. framhåller i motion 2531behovet för invandrarverket att planera och fullgöra vissa arbetsuppgifter.Motionärerna erinrar om att i fjolårets budgetproposition drogs trehandläggartjänster in varefter en motsvarande temporär förstärkning beviljadesi kompletteringspropositionen. Motionärerna anser att redan nu börbesluta om att den temporära förstärkningen om . Depekar på att en förkortning av handläggningstiderna på grund av dennaförstärkning gör det möjligt att sänka ersättningarna till kommunerna för hjälptill utiändska medborgare, flyktingar m. m. med . Ett yrkande häromframförs i motion 2085 som behandlas nedan under det nya anslaget D 6.Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m. m. Utskottet har erfarit att den gynnsamma utvecklingen underföregående år vad gäller ärendebalanserna vid tillståndsbyrån består. Trots enförhållandevis stor tillströmning av flyktingar harbalanserna kunnat hållas nere. Det är angeläget att denna utveckhng fortsätter.Med hänsyn till att regeringen i proposition 1983/84:150 om en revideradfinansplan föreslagit att den temporära förstärkningen vid tillståndsbyrånskall bestå även för nästa budgetår behöver emellertid motionerna 1582 och 2531i nu behandlade delar inte föranleda någon åtgärd. Från anslaget bestrids utgifternaför det i programbudgeten för AMS upptagna programmet Åtgärder för flyktingar.Programmet består av delprogrammen Överföring av flyktingar och Omhändertagandeav flyktingar. Från anslaget bestrids också utgifter för bidrag tillflyktingars resa från och - såsom försöksverksamhet - för bidrag tillresa till för nära anhöriga till politiska flyktingar. I budgetpropositionen föreslås att till åtgärder förflyktingar skall anvisas ett förslagsanslag av . I proposition124 föreslås att under anslaget skall anvisas medel för arbetsmarknadsverketsverksamhet med SfU1983/84:27 17 flyktingar under /85, medan medel för denav invandrarverket övertagna verksamheten enligt det ovan behandlade förslageti proposition 124 skall anvisas under ett nytt anslag D 5. Överföring ochmottagning av flyktingar m. m. Utskottet återkommer nedan till det senareanslaget. Med hänsyn till att ansvaret för överföring av flyktingarden helt övergår från arbetsmarknadsverket till invandrarverketoch arbetsmarknadsverket därefter endast kommer att svara för omhändertagandeav de flyktingar som tagits emot och som inte finns påförläggningarna i , och föreslås i proposition 124ett i förhållande till förslaget i budgetpropositionen sänkt förslagsanslag av185 . under punkten D 2. Utskottethar ingen erinran mot förslaget. Från anslaget utgår bidrag till denstiftelse som ger ut . Vidare bekostas från anslaget sådanaåtgärder i övrigt för invandrare och språkliga minoriteter, för vilka medelinte står till förfogande i annan ordning. ochstatens invandrarverk har inkommit med framställningar om anslag för dessaändamål under /85. I budgetpropositionen föreslås att ett reservationsanslagom . anvisas under anslaget. Statsbidraget till stiftelsenInvandrartidningen har därvid beräknats efter samma grunder som statligamyndigheters förvaltningsanslag, medan bidrag till invandrar- ochminoritetsorganisationernas verksamhet och till avgränsade projekt räknats upppå samma sätt som stathgt stöd i övrigt till organisationer, eller med resp.131 000 och . Bidraget till informationsverksamhet föreslås utgå medoförändrat belopp. I den förenämnda motion 2531 av m.fl.begärs att bidraget till invandrar- och minoritetsorganisationer räknas upp med695 . Finansieringen härav föreslås ske dels genom att bidraget tillavgränsade projekt utgår oförändrat, dels genom att återstoden av den tidigareberäknade besparingen av ersättningen till kommunerna, , överförstill det förevarande anslaget. Motionärerna framhåller att flera avinvandrarorganisationerna f. n. arbetar under stora ekonomiska svårigheter ochatt invandrarverket i sin anslagsframställning starkt betonat behovet av ettökat stöd till invandrarnas riksorganisationer. Det är enligt motionärernaviktigt att den verksamhet för invandrarkvinnor som är under uppbyggnad i flerariksorganisationer kan fortsätta och utvecklas. Motion 730 av m.fl. innehåller mer långtgåendeförslag om anslagshöjningar. Motionärerna anser att bidraget till invandrareoch minoritetsorganisationerna bör räknas upp med ytterligare . ochbidraget till angränsande projekt med ytterligare . Vidare börytterligare 3 milj. kr. beräknas för informationsverksamhet. SfU1983/84:27 18 sålunda höjas med . Motionärerna anför attinvandrar- och minoritetsorganisationerna fått sänkta realabidrag som allt större krav ställts på dem genom att de förväntasdelta aktivt i ohka arbets- och referensgrupper och i olika statliga ellerkommunala utredningar. Med nuvarande statsstöd är det enligt motionärerna heltklart att organisationerna inte kan motsvara samhällets förväntningar. Såvittgäller bidraget till avgränsade projekt framhåller motionärerna angelägenhetenav ett ökat bidrag till sådana projekt som syftar till ökad förståelse och kontaktmellan invandrare och svenskar. Vad slutiigen avser informationsinsatsernaanser motionärerna att en ny anslagspost behövs för informationsinsatser genomfolkrörelserna eftersom de svenska folkrörelserna genom sina organisationer kankomplettera myndigheternas information på ett utmärkt sätt och bidra till attmotverka fördomar och skapa vidgade kontakter mellan svenskar och invandrare. Föredraganden erinrar i propositionen om att frågan om denframtida utformningen av bidragssystemet till invandrarnas organisationer f. n.utreds av invandrarpolitiska kommittén. I avvaktan på kommitténs förslag harregeringens inriktning varit att ge organisationerna möjligheter att fylla denviktiga samhällsfunktion som stödet syftar till att främja. Invandrarpolitiska kommitténs förslag kan väntas inom ensnar framtid. Med hänsyn härtill och mot bakgrunden av det statsfinansiellaläget är utskottet inte berett förorda någon höjning av det ifrågavarandeanslaget. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag och avstyrkerbifall till de ifrågavarande motionsyrkandena. I motion 2531 tar motionärerna också upp frågor medanknytning till invandrarkvinnors situation. De framhåller attinvandrarkvinnorna bör ges samhällets stöd oavsett om de arbetar isjälvständiga organisationer eller inom ramen för de nationellainvandrarorganisationerna. De betonar också invandrarkvinnornas behov avutbildning på skilda områden för att kunna fungera som fullvärdiga medlemmar avdet svenska samhället och kunna fylla sina viktiga funktioner i hemmet somfostrare av nästa generation. Invandrarkvinnorna har också särskildasvårigheter att hitta i den svenska byråkratin och behovet av riktadinformation är stort. Motionärerna anser att regeringen bör ge myndigheterna iuppdrag att i större utsträckning beakta minoritetsgruppernas behov avinformation om rättigheter och skyldigheter i samhället och att det är viktigtatt informationen ges på ett sådant sätt att också kvinnorna nås av den.Motionärerna begär ett tillkännagivande till regeringen om vad de anfört imotionen beträffande stöd till invandrarkvinnornas organisationsarbete,utbildning och riktad information. Utskottet har under innevarande behandlat enmotion om invandrarkvinnomas situation. I sitt av godkända betänkandeSfU 1983/84:8 har utskottet ingående redogjort för bl. a. invandrarverketsRapport nr 2/82 Invandrarkvinnor och behandlingen av rapporten hos ett flertalmyndigheter. I rapporten och vid behandlingen av denna har bl. SfU1983/84:27 19 frågor om invandrarkvinnornas utbildning ochinformationsfrågor tagits upp. Utskottet fann att det behövdes särskildaåtgärder för att invandrarkvinnornas situation skulle förbättras och att detinte minst för nästa generation var av utomordentlig betydelse attinvandrarkvinnan ges verkliga möjligheter att få del av utbildning och övrigservice som samhället kan erbjuda. Utskottet betonade också betydelsen avkunskaper i svenska språket och kunskaper om det svenska samhället och fann detviktigt att det arbete, som pågår inom flera samhällsorgan och inominvandrarorganisationerna för att underlätta för invandrarkvinnorna att fåsådana kunskaper, leder fram till konkreta åtgärder. Utskottet erinrade ocksåbl.