bet · G701JoU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i dettasammanhang ett antal fristående motioner om försöksdjursverksamheten m. m. Avskäl som närmare redovisas i det följande har utskottet funnit att samtligadessa motioner f. n. ej påkallar någon särskild åtgärd eller initiativ frånriksdagens sida. De aktuella motionerna innehåller till en början yrkandenom prioritering-, ar och forskningsinsatser till förmån för alternativaförsöksmetoder. Sådana yrkanden framförs i motionerna 290 av (),yrkande 1, och 1295 av och (båda c). Dessamotionsyrkanden kan till stor del anses tillgodosedda genom regeringensförslag och överväganden i förevarande avsnitt av propositionen, vilka ävenutskottet ansluter sig till. En stor del av motionerna tar vidare upp frågan om denetiska förprövningen av djurförsök och innehåller i den delen delvis tämligenlångtgående och detaljerade förslag angående formerna för verksamheten och dedjurförsöksetiska nämndernas sammansättning, sammanträdesfrekvens m. m. Ettofta förekommande önskemål är att lekmannarepresentationen resp. djurskyddsintresseti nämnderna bör stärkas. Sådana förslag framförs i motionerna 290 (yrkande 3),1020 av () och 1837 av m.fl. (c). Enligt motion1021 av m. fl. (c) bör djurförsök inte få påbörjas förränslutligt beslut har fattats i nämnden. Hänsyn bör tas tiU djurets behandlingbåde före och efter försöket (yrkandena 1 och 2). Enligt motion 1862 av JörnSvensson m. fl. (vpk) får de etiska nämnderna ej urholkas med avseende pårepresentationen av olika intressen och inte använda handläggningsformer som ejförutsågs i gällande riksdagsbeslut. I motion 290 (yrkande 5) framhålls attstränga vetenskapUga krav måste ställas på psykologiska djurexperiment. Utskottet vill i anslutning till dessa motionsyrkandenframhålla att det inte är en uppgift för att detaljreglera de etiskanämnderna i organisatoriskt eller funktionellt hänseende. Enligt gällandelagstiftning skall närmare föreskrifter om nämndernas organisation ochhandläggning av ärenden meddelas av lantbruksstyrelsen. För samordning ochplanering av försöksdjursfrågor svarar centrala försöksdjursnämnden.Lantbmksstyrelsen har JoU1983/84:30 12 gjort en utvärdering av nämndernas verksamhet ochutarbetat förslag till nya regler. Diskussionen om den slutgiltiga utformningenav dessa regler har ännu ej avslutats. Yrkandena i motionerna 290 (yrkande 7) och 1021 (yrkande3) om offentlig statistikföring av djurförsök i är tillgodosedda genomatt centrala försöksdjursnämnden tillsammans med lantbruksstyrelsen numerabörjat sammanställa uppgifter angående förbrukning och uppfödning avförsöksdjur. Frågan om användning av LD 50-tester tas upp i motion 290,yrkande 2. Denna fråga behandlades av utskottet så sent som idet av godkända betänkandet JoU 1983/84:12. Utskottet, som hänvisartill vad som anfördes i detta betänkande, har ej funnit anledning att föreslånågpt ändrat ställningstagande från sida i förevarande hänseende. I motion 1862, yrkande 1, upprepas ett tidigare framförtmotionskrav om en förutsättningslös utredning av djurförsökens relevans förhumanbiologiska förhållanden. Även detta spörsmål behandlades i betänkandetJoU 1983/84:12. Med hänvisning till nyssnämnda ställningstagande från riksdagenssida avstyrker utskottet även det nu aktuella motionsyrkandet. Återstående yrkanden i motion 290 (yrKandena 4, 6 och 8)gäller förbud mot import av apor för djurförsök, undvikande av onödigadjurlaborationer i undervisningen samt skärpning av en konvention om djurförsöksom är under utarbetande i . Huvuddelen av landets förbrukning av apor vid djurförsöksker inom poUovaccinproduktionen vid statens bakteriologiska laboratorium(SBL). Moderna tillverkningsmetoder är emellertid under utveckling i bl. Den nya metodiken utnyttjar s. k. cellinjer, dvs. cellersom i laboratorier kan föröka sig och i stor skala. Iproposition 1983/84:125 med förslag till tilläggsbudget III för budgetåret1983/84 föreslås att SBL anvisas medel för inköp av utrustning m. m. för att såsnabbt som möjligt gå över till den nya framställningsmetoden. När så skettbortfaller den största delen av importbehovet i fråga om apor för djurförsök.Yrkande 4 i motion 290 kan därmed antas bli i väsentlig mån tillgodosett inomen nära framtid. Vad beträffar djurförsök i undervisningen har utskottetbehandlat liknande frågor i betänkandet JoU 1979/80:1. Såvitt avserundervisningen i och gymnasiet har påpekats att skolöverstyrelsensanvisningar innebär att plågsamma djurförsök inte får förekomma i skolan. Detskall tilläggas att lantbruksstyrelsen haft kontakter medskolöverstyrelsen angående vissa förhållanden rörande försöksdjursanvändningeni skolorna. Nya, detaljerade anvisningar för djurförsöken har därvid utarbetatsoch genom försorg tillställts samtliga rektorsområden. När det gäller djurförsök i högskoleundervisningen börframhållas att verksamheten omfattas av de allmänna bestämmelserna idjurskyddslagen -med undantag av bestämmelserna om tillståndsplikt i vissa fall- och dithörande författningar, ävensom den centrala försöksdjursnämndens och JoU1983/84:30 13 de djurförsöksetiska nämndernas prövning. Avundervisningsplanerna framgår om djurförsök ingår i undervisningen eller ej. Delokala utbildningsplanerna och kursplanerna fastställs av resp. linjenämnd.Den som ej önskar delta i djurförsök kan söka dispens hos linjenämnden (jfr UbU1982/83:23). Enligt yrkande 8 i motion 290 börden verka för vissa skärpningar av den konvention omdjurförsök som f. n. är under utarbetande i . Framför allt börregeringen agera för att i konventionstexten intas bestämmelser som heltförbjuder experiment som medför svår och långvarig smärta hos djuren. Utskottet har erfarit att ett förslag till konventionstexti ämnet behandlats i . Sedan vissamedlemsländer föreslagit ändringar i konventionstexten har förslaget bordlagts.Det får enligt utskottets mening förutsättas att man från svensk sidafullföljer strävandena att även i internationella sammanhang flytta frampositionerna på djurskyddsområdet. Utskottet anser dock att man t. v. böravvakta resultatet av det internationella förhandlingsarbetet och är inteberett att förorda någon framställning från med den innebörd somanges i motionen. Utskottet finner vidare ej skäl att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 1294 av (), vari yrkasatt ges i uppdrag att i ett produktregister över kosmetikainföra uppgifter om vilka ämnen som testats på djur. Enligt uppgift harsocialstyrelsen av regeringen erhållit uppdrag att utarbeta förslagom märkning av kosmetiska preparat m. m. Ett sådant förslag bearbetas f. n.inom och kommer attremissbehandlas. Utskottet anser sig inte böra föregripa den fortsattaprövningen av förslag genom att nu föreslå någotriksdagsuttalande angående den närmare inriktningen av verksamheten i fråga. Forskning med anknytning till de areella näringarna, m. m. I förevarande avsnitt i proposition107 (s. 9 f.) framhålls att de nuvarande produktionsformerna inom jordbruketoch trädgårdsnäringen fått vissa negativa effekter från samhällssynpunkt.Användningen av handelsgödsel har medfört ökad förorening av grund- ochytvatten och bidrar till försurningen av mark och vatten och till övergödningav vattendrag. Den omfattande användningen av bekämpningsmedel innebär riskerfrån hälso- och miljösynpunkt. Den fillämpade brukningstekniken har iblandgått ut över naturvårdens intressen. I fråga om växtodlingen har framförtsfarhågor om att dagens odlingsformer på lång sikt kan försämra markensproduktionsförmåga. Inom animalieproduktionen har effektivitetssträvandena istor utsträckning inriktats på teknisk utveckling för att spara arbetskraftsamt på att genom avel och utfodring höja djurens avkastningsförmåga. JoU1983/84:30 14 tillräcklig omfattning beakta djurens naturliga beteendevid produktionens utformning har negativa effekter beträffande djurenshållbarhet och motståndskraft mot sjukdomar uppkommit. För att motverkaproduktionssjukdomar har vid utfodringen använts kemikalier som via livsmedlenkan inverka på människors hälsa. Våra kunskaper om hur produktionen börutformas för att negativa effekter skall undvikas är otillräckliga. a. nu angivna bakgrund framhålls att vi måsteallvarligt överväga möjligheterna till sådana produktionsformer som medbibehållande av hög effektivitet motverkar dessa risker för hälsa och miljö. Ensamlad och medveten satsning på FoU-arbete rörande alternativ till dagensproduktionsformer förordas. Alternativen till dagens produktionsformer bör enligtjordbruksministern kännetecknas av att de bevarar markens produktionsförmågaoch att de minimerar användningen av kemikalier. I sådana produktionssystem förväxtodling bör strävan vara att kontrollera sjukdomar, skadegörare och ogräsmed förebyggande åtgärder. Exempel på detta är att ta fram växtsorter som ärresistenta mot bl. a. skadegörare. Inom djurhållningen bör produktionsteknikeninriktas på att minska sjukdomsfrekvensen genom bättre stallmiljöer. Därmedtillgodoses djurskyddet som förutsättningar för bättrelivsmedelskvalitet skapas. För att kunna bedöma värdet av olika produktionsformer ärdet angeläget att utarbeta mätsystem som bättre än nu kan registreralångtidsförändringar i markens produktionsförmåga och studera deprocesser som påverkar produktionsförmågan. råder stor osäkerhet om både de samhällsekonomiskaoch företagsekonomiska konsekvenserna av oUka alternativa produktionsformer.Det är därför väsentligt att kartlägga konsekvenserna och effekterna för vårtotala produktion av exempelvis en minskad användning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel i jordbruket. Därvid måste avkastningseffekterna ochomställningskostnaderna studeras för såväl enskilda företag och regioner somjordbrukssektorn totalt. Frågan om alternativa produktionsformer rymmer såledesinte endast naturvetenskapliga frågor utan även frågor av samhällsvetenskaplignatur. Det är viktigt att forskning rörande alternativa produktionsformer skermed tillämpning av denna helhetssyn. Denna satsning på en integrerad forsknings- ochutvecklingsverksamhet om alternativa produktionsmetoder på jordbrukets ochträdgårdsnäringens områden bör åstadkommas inom ett sammanhållet program.Huvudansvaret för att upprätta ett sådant program och att stödjaFoU-verksamheten inom detta bör läggas på som bör samråda med bl. a. SLUoch . Jordbruksministern kommer senare att föreslå regeringenatt lämna ett sådant uppdrag. I propositionen förutsätts att merparten av denFoU-verksamhet som ryms inom ett sådant program kommer att bedrivas vid SLU.Behovet av ökade kunskaper om alternativa produktionsformer kan dock intetillgodoses JoU1983/84:30 15 enbart genom medelstillskott. Det är därför nödvändigt attockså befintliga resurser inom SLU i ökad utsträckning inriktas mot forskningrörande alternativa produktionsformer. I ett avsnitt rörandevirkesproduktionen erinrar jordbruksministern om skogens betydelse sområvarukälla i olika sammanhang och om dess funktion som miljö för rekreationoch friluftsliv m.m. Mot bakgmnd härav understryks skogsforskningens viktigaroll. Det är enligt propositionen bl. a, av stort intresse att studera debiologiska möjUgheterna att öka virkesproduktionen dels genom att ökaskogsmarkens långsiktiga produktionsförmåga, dels genom att öka användningen avvirkessnåla processer. Det finns också skäl att pröva olika vägar att ökaskogsmarksarealen. Stora insatser görs inom föryngringsforskningen. 1 sammanhanget hänvisar jordbruksministern till att detinom ramen för energiforskningsprogrammet görs stora insatser på forskning omt. ex. skogsbränsleutvinning och energiskog. FoU-verksamheten inom detta ämnesområdebehandlas ingående i bil. 9 till propositionen (industridepartementetsverksamhetsområde). I övrigt innehåller propositionen i denna del en genomgångav oUka möjligheter att höja och förbättra skogsproduktionen. a.forskningsinsatser kan vi enligt jordbruksministern få underlag för beslut omden framtida utvecklingen. Varje ökning av kunskapen om skogen ökar sannolikhetenatt vi väljer den rätta vägen. Kraftiga förstärkningar av den grundläggandeforskningen rörande skogsföryngring, skogsproduktion och markens långsiktigaproduktionsförmåga föreslås därför. Det är väsentligt att i skogsforskningen beakta att skogenhar en mångsidig och vidsträckt betydelse vid sidan av funktionen som virkes-och energiråva-ruproducent. Skogsforskningen har varit inriktad på deskogliga åtgärdernas mest ändamålsenliga utformning från biologiska, tekniskaoch ekonomiska utgångspunkter, tillväxtprocessen i skogen och de faktorer sompåverkar denna samt värdering av virkesproduktionen. Denna inriktning har varitnaturlig och värdefull. Enligt jordbruksministerns mening bör emellertid ökadeinsatser inom skogsforskning göras för att finna produktionsformer som förenarönskemålen om att öka tillgången på virkes- och energiråvara och att förbättramöjligheterna att utnyttja skogen för andra väsentliga ändamål såsom t. ex.rekreation och friluftsliv. Jordbruksministern kommer senare att föreslå regeringenatt uppdra åt aft upprätta ett långsiktigt program för skogsforskning meddenna tvärvetenskapliga inriktning. Programmet bör utarbetas i samarbete medSLU, och . I ett avsnitt'rörandelivsmedelsforskning anförs bl. a. att det genom utredningen om svensklivsmedelsforskning pågår en översyn av hithörande frågor. Utredningen har lagtfram ett delbetänkande (SOU 1983:69), som f. n. remissbehandlas.Jordbruksministern avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen idenna fråga. JoU1983/84:30 16 Forskningen inom jord- ochskogsbruket berörs i några följdmotioner till proposition 107, nämligen 2592 avKerstin (), 2613 av och (båda fp), 2614 avArne i m. fl. (m), 2615 av m. fl. (c) och2629 av m. fl. (vpk). Vidare behandlas framför allt de alternativaproduktionsformerna i några fristående motioner, som utskottet funnit lämpligtatt ta upp i detta sammanhang. Enligt motion 2592 är det viktigt att ettforskningsprogram för alternativa jordbruksmetoder omfattar de olikaintegrerade odlingsmetoder som kallas biologiska, biodynamiska ellernaturenliga. Dessa metoder karakteriseras av att hela verksamheten inom enjordbruksenhet läggs om och inte bara av att man t. ex. inför mera resistentaväxtsorter eller förbättrar stallmiljöerna. I motion 2614 anförs synpunkter till förmån för en meranyanserad syn på konsekvenserna av ett högeffektivt jordbruk och en rationellanimalieproduktion än den som kommit till uttryck i propositionen. Motionensynes dock i denna del ej syfta till något från propositionens förslagavvikande, konkret ställningstagande från sida. I motion 2615 understryks vikten av att det kombineradejord- och skogsbrukets utvecklingsmöjligheter och problem uppmärksammas i forskningen.I det forskningsprogram som aviseras i propositionen bör särskilt beaktasproduktionsmetoder som direkt kan användas i det konventionella jordbruket.Gällande effektivitetskrav i jordbrukspolitiken bör studeras i vad avser dessbetydelse för kemikaliehantering, djurskydd m.m. En professur inom ämnesområdetalternativa produktionsformer bör vidare övervägas. I motion 2629 föreslås åtgärder för att främja praktiskaförsöksprojekt inom alternativ odling. Intresset för sådana brukningsformer harbl. a. visat sig genom att vissa kommuner uttryckt önskemål att få bliförsökskommuner där jord- och skogsbruk kan bedrivas utan kemiska medel.Regeringen bör enligt motionen utarbeta och för framlägga förslag omen sådan försöksverksamhet. Av vad som ovan redovisats rörande regeringensöverväganden framgår att frågan om alternativa odlingsmetoder ägnats ingåendeuppmärksamhet i forskningspropositionen. Enligt vad jordbruksministern anförtkommer att erhålla i uppdrag att utarbeta ett sammanhållet program förforsknings- och utvecklingsverksamhet i ämnet i samråd med SLU ochnaturvårdsverket. Uhder anslaget till har beräknats medel för dettaändamål. Utskottet utgår från att de önskemål som framförts i de aktuellamotionerna till stor del kommer att tillgodoses efter hand som den åsyftadeFoU-verksamheten igångsätts och ger resultat som kan appliceras i praktisktillämpning. Enligt utskottets mening finns ej anledning för att pådetta stadium göra något uttalande angående forskningsprogrammets uppläggningeller den närmare inriktningen av verksamheten i övrigt. JoU 1983/84:30 17 föreslåratt motionerna 2592 yrkande 3,2615 yrkande 18 a) och b) samt 2629 yrkande 3lämnas utan vidare åtgärd. Ianslutning fill motion 2615 yrkande 18 a) kan filläggas att det vid SLU:slantbruksvetenskapliga fakultet pågår en icke obetydlig forskning rörande detkombinerade jord- och skogsbrukets möjligheter och problem. Beträffandeyrkande 18 c) i motion 2615 om inrättande av en professur i alternativaodlingsformer vill utskottet framhålla att regeringsförslaget innebär ensatsning på forskarrekryteringen och på de s. k. mellantjänsterna inomangelägna ämnesområden. Härigenom skapas förutsättningar för en långsiktigkunskapsuppbyggnad, vilken först på möjligen kan ge underlag föratt inrätta t. ex. en professur inom ett visst ämnesområde. Med det anfördaavstyrker utskottet ifrågavarande motionsyrkande. Likaså avstyrker utskottetett motsvarande yrkande i den fristående motionen 1841 av (båda c). Denfristående motionen 2349 av m.fl. (s) om ökad satsning påalternativa odlingsformer får anses i huvudsak fillgodosedd genom föreliggandeförslag från regeringens sida. Även motion 2486 yrkande 9 av ochLars (båda fp) om ett ekologiskt fungerande växtodlingssystem ochsatsning på resistensbiologisk forskning är i stor utsträckning tillgodoseddgenom vad i propositionen anförts om alternativen till dagensproduktionsformer. Motionerna påkallar ingen vidare åtgärd från sidai denna del. Ianslutning till propositionens uttalanden om virkesproduktionen understryks imotion 2614 skogsnäringens stora betydelse för landets ekonomi ochhandelsbalans. Vidare är det enligt motionen angeläget att forskningen inriktaspå sådana preparat som skyddar plantorna mot de insekter som finns i storamängder på kalhyggena. Sedan DDT förbjöds har skogsbruket inte haft någotverksamt preparat av detta slag. Skogsvårdsåtgärder för att få framhögkvalitativt virke är angelägna, anför motionärerna vidare. Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att behovetav ökade kunskaper om skyddet mot skadegörare och skadeorganismer i jord- ochskogsbruket beaktats i propositionens avsnitt rörande långsiktigkunskapsuppbyggnad (bil. 6, s. 3-4). Beträffande skogsnäringens betydelse förlandets ekonomi torde knappast några delade meningar föreligga. I propositionenhar bl. a. understrukits värdet av att skogsforskningen kan ge ökademöjligheter att höja och förbättra skogsproduktionen. Behovet av ökadekunskaper om virkets kvalitet och vidareförädling har också framhållits. Detbör tiUäggas att hithörande frågor också beaktats i en av nyligenbehandlad proposition om den högre skogliga utbildningen (prop. 1983/84:131,JoU 1983/84:33, rskr 1983/84:291). Att ytteriigare understryka de frågor somtagits upp i motionen kan mot angivna bakgrund inte anses nödvändigt. Motionenavstyrks i motsvarande del. Enligt motion 2613 måstefrågan om försurningens negativa inverkan på JoU1983/84:30 18 skogen ägnas större uppmärksamhet inom skogsforskningen änvad som föreslås i propositionen. Utskottet vill härvidlag påpeka attforskningen om försurningen och dess effekter på skogen är ett högt prioriteratämnesområde i förevarande proposition (jfr nedan s. 29 f.). Enligt vadjordbruksministern anfört kommer att få i uppdrag att isamarbete med SLU, och m.fl. organ utarbeta ett samordnat program förförsurningsforskningen. I detta sammanhang vill utskottet också hänvisa tillsitt betänkande JoU 1983/84:29 om åtgärder mot försurningen, vari bl. a.redovisas vilka åtgärder som vidtagits nationellt och internationellt för attmotverka de med försurningen sammanhängande skadorna på skogen. Motionen kanenligt utskottets mening inte läggas till grund för någon ytterligare åtgärdfrån sida. I motion 1852 av m.fl. (c), yrkande 2, förordasökade forskningsinsatser inom vissa i motionen angivna ämnesområden. a. de areella näringarnas utvecklingsmöjligheter i vidsträckt bemärkelse,jordbrukets miljöeffekter, alternativ odling m. m. Motionärerna uppehåller sigsärskilt vid jord- och skogsbrukets möjligheter som producent av råvara förindustrin som energiförbrukare m. m. En satsning på s. k. fytokemisk produktionskulle enligt motionen få en rad positiva effekter för miljö ochnaturresurshushåUning, sysselsättning, energiförbrukning och bytesbalans m. m.Vissa jordbruksgrödor (s. k. energigrödor) liksom energiskogsodlingen ärsärskilt intressanta att studera. Möjligheterna att erhålla biprodukter frånskogen, t. ex. terpentin och talloljeprodukter, bör uppmärksammas. Enligt utskottets bedömning måste motionärernas önskemål istor utsträckning anses tillgodosedda genom regeringens förslag rörande forsknings-och utvecklingsarbetet inom de areella näringarna, vilka i det föregåenderedovisats översiktligt. När det gäller jord- och skogsbrukets roll somenergiproducent vill utskottet erinra om att dessa frågor faller inom ramen förenergiforskningsprogrammet, såsom närmare framgår av bil. 9 iforskningspropositionen (industridepartementets verksamhetsområde). Energiforskningenoch närliggande frågor behandlas ingående i nyssnämnda bilaga på s. 31-85. Bl.a. framhålls att ansträngningar bör göras för att fördjupa de biologiskakunskaperna om biobränslen inför produktion och användning i stor skala avdessa. De inhemska bränslena och däribland skogsbränslena tillhör de alternativsom snabbt kan ge värdefulla bidrag till oljeersättningen. I fråga omenergiodling i jordbruket m.m. anförs att denna sannolikt kan få en relativtstor betydelse i det svenska energisystemet på lång sikt. Enligt proposifionenbör vidare forsknings- och utvecklingsinsatser inom drivmedelsområdet stödjas.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att motionen i nu aktuelldel lämnas utan vidare åtgärd. Under huvudrubriken medanknytning till de areella näringarna redovisas i propositionen även vissaöverväganden rörande ämnesområdena JoU1983/84:30 19 bioteknik, mät- och reglerteknik samt livsmedelsforskning(bil. 6 s. 16 ff.). Utskottet har ingen erinran mot vad som i dessa sammanhanganförts. Vad beträffar livsmedelsforskningen förutsätter utskottet attanslagsbeviljande myndigheter, t. ex. Styrelsen för teknisk utveckling (STU), iavvaktan på den utredning om svensk livsmedelsforskning som pågår (se prop. s.19), liksom satsar bl. a. på livsmedelsforskningen. Odling av fisk och skaldjur m. m. Som inledningsvis anförts lämnas iproposition 10 om svensk havsresursverksamhet (bil. 5 )för kännedom en redogörelse för överväganden om odUng av fisk ochskaldjur samt om vissa resurser för marin forskning. I proposition 1983/84:107om forskning redovisas regeringens överväganden om forskning ochutvecklingsverksamhet beträffande fisk- och skaldjursodling. I propositionenföreslås att anslag till denna FoU-verksamhet utgår under anslagstitlarna G 1.Sveriges och G 6. Skogs- och jordbrukets forskningsråd.En personlig professur i vattenbruk föreslås inrättad vid lantbruksuniversitetetför . () ochdelegationen för samordning av havsresursverksamheten (DSH) tillsatte hösten1980 en särskild styrgrupp för vattenbruk för att närmare precisera problemenoch utreda förutsättningarna för en positiv utveckling av ett svensktvattenbruk. FRN och DSH överlämnade rapporten (82:14)Vattenbruk för . Förslagen i båda propositionerna grundar sig ibetydande utsträckning på FRN:s och DSH:s utredning. Odling av fisk för utplantering sker för attfillgodose såväl yrkesfiske som fritidsfiske. Syftet med odUng av denna s. k.sättfisk är att genom utplanteringar förstärka befintliga fiskbestånd, attkompensera för skador på fiskbestånd som uppstått till följd av olika slag avingrepp i miljön samt att öka produktionen av fisk genom att sätta ut arter somtidigare inte har förekommit i ett visst vatten. Utsättning och inplantering avodlad fisk i olika vattenområden har varit den helt dominerandefiskevårdsmetoden i vårt land.