bet · G701BoU16 · 1983-12-31 00:00:00 — omfastighetsbeteckningsreformen m. m. 1 detta betänkande behandlas motionerna 1983/84: 1062 avRune m.fl. (m, c, fp, vpk) vari hemställs 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om att beteckningsreformens genomförande enligtnuvarande riktlinjer avbryts, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om att en skyndsam översyn görs av riktlinjerna förhur datoriseringen skall genomföras för att uppnå besparingar och förenklingar, 1349 av () och () varihemställs att hos regeringen hemställer om justering av riktiinjernaför beteckningsreformen så att det för /kommun blir möjligt attalltjämt använda socken som registreringsområde. riksdagsbehandling m. m. riksdag (prop. 1968:1 bil.4 s. 10, SU 1968:2, 3LU 1968:5) godkände vissa riktlinjer för en reform avfastighetsregistreringen. Riktlinjerna innebar bl. a. att jordregistret ochstadsregistret skulle ersättas av ett för hela landet enhetiigtfastighetsregister, byggt på ADB-teknik. Fastigheternas läge skulle redovisasmed koordinater. Reformen skulle genomföras så snabbt som möjligt jämsides medfortsatt utredningsarbete. Maj:t hade att bestämma hur utredningsarbetetoch reformgenomförandet skulle organiseras. I denna reform av fastighetsregistret ingick enbeteckningsreform, innebärande att ett enhetligt beteckningssystem skulleinföras. Detta skulle utformas på i princip samma sätt som det system somanvänds i jordregistret. Kommunen skulle vara registerområde. Inomregisterområdet skulle beteckningen vara lokaliserande, dvs. innehålla ettnamn med anknytning till allmänt kända geografiska begrepp. Maj;t hadeatt utforma de närmare föreskrifterna. Nuvarande lantmäteriverket fickhuvudansvaret för beteckningsreformens genomförande och har vid flera tillfällenutfärdat anvisningar om det fortsatta arbetet. Vid riksdagsbehandlingen (3LU 1968:5) förutsattes att manskall slå vakt om de nuvarande namnen i registren och att beteckningsbytenskall ske med stor försiktighet bl. a. för att bevara i namntraditionerliggande kulturvärden. ströks också under vikten av attregisterbeteckningarna inte blev mer komplicerade eller omfattande än som varoundgängligen nödvändigt. 1 1983/84.19 saml. BoU1983/84:16 2 behandlade ochavslog på förslag av ett enhälligt civilutskott (CU 1971:15, CU1972:4, CU 1973:7) motioner i vilka föreslogs att socken skulle vararegisterområde. riksdag (prop. 1974:48, CU 1974:30) hade att taställning till ett förslag om ändringar i fastighetsbeteckningsreformen.Förslaget innebar bl. a. att en socken- eller områdeskod skulle ingå iregisterbeteckningen. a. att det av flera skäl varnödvändigt att få en definitiv och accepterad lösning avregisterbeteckningsfrågan. Det noterades att de motsättningar som rått i fråganom en fastighetsregisterreform i huvudsak utgått från skilda inställningartill hur och i vilken mån man skall beakta krav på att bibehålla dels gällandesockenindelning, dels gällande by- och gårdsnamn. I fråga om registerområdet anslöt sig utskottet somtidigare till utgångspunkten att detta skulle vara kommunen. Utskottetförordade som en generell huvudregel att dubbleCtnamn på by, gård eller kvarterskulle skiljas genom att namnet kombineras med namn på socken ellerstadsregisterområ-de. Utskottet anförde vidare bl. a. att det primära intresseti första hand borde rikta sig mot att skapa ett bestående territorielltsockenbegrepp som ger möjlighet till kartredovisning och som därmed kan halokaliserande betydelse. Utskottet förordade i linje härmed att socken ochdärmed sockennamnet skulle anges på registerkarta och på den ekonomiska kartan. Enligt utskottets uppfattning hade med den förordadeordningen skapats den grundläggande förutsättningen för att bibehålla ettsockennamn i och med att ett geografiskt område kom att vara bärare av namnet.Därmed torde även de kulturhistoriska aspekterna ha beaktats. enhälligt anfört godkändes av . Vid riksmötena och 197.5/76-1977/78 aktualiseradesinte beteckningsfrågorna. Vid /79 (CU 1978/79:21) aktualiseradesåterigen genom motioner förslag om att socken eller församling och inte kommunskall vara registerområde. Ett enhälligt civilutskott hänvisade till sittbetänkande i frågan och anförde att den gällande lösningenaccepterats av företrädare för kulturvårdens intressen och att de kommunalasynpunkterna beaktats i allt väsentligt. Enligt utskottets bedömning skulledärmed förutsättningar föreligga för en definitiv och accepterad lösning. Vid /80 fanns i inga förslagavseende fastighetsbeteckningsreformen. Däremot har vid riksmöten1980/81-1982/83 haft att behandla motioner (CU 1980/81:25, CU 1981/82:20 och CU1982/ 83:19) om att socken i stället för kommun skulle vara registerområde. Vidsin behandling /81 avstyrkte ett enhälligt utskott det då aktuellamotionsförslaget. Åven vid 1981/avstyrktes motionsförslag ifrågan av utskottets majoritet under hänvisning till att det då inte fannstillräckligt underlag för ett så genomgripande beslut som att avbrytabeteckningsreformen och bibehålla jordregistersocknar och stadsregister- BoU1983/84:16 3 Reservanter (m) anförde att borde hosregeringen begära att förslag om ändring i beteckningsreformen utifrån de imotionerna angivna grunderna förelades . Vid 1982/behandlade civilutskottet tvåmotioner om beteckningsreformen. I den ena motionen föreslogs attbeteckningsreformens genomförande enligt nuvarande riktlinjer omedelbartavbryts medan i den andra motionen föreslogs att jordregistersocknar ochstadsregisterområ-den skulle bibehållas. Utskottets majoritet som avstyrkte motionerna (CU1982/83:19) hänvisade till regeringens ställningstagande i 1983 årsbudgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 13 s. 110-117). Överväganden hadegjorts av regeringen om ändringar i fastighetsbeteckningsreformen ibesparingssyfte. Som underlag för dessa överväganden fanns ettutredningsmaterial från lantmäteriverket och remissynpunkter på detta material. I budgetpropositionen anfördes att såväl lantmäteriverketsutredning som remissbehandlingen av denna visat att reformen i sin nuvarandeform i stort sett är rationell. Beträffande valet av registerområde anfördebostadsminis-tern: När reformen bedöms långsiktigt gårmeningarna bland remissinstanserna isär i huvudsak endast i delfrågan somgäller om registerområdet skall utgöras av kommun eller socken. Jag anser förmin del att stor vikt bör fästas vid det som lantmäteriverket anför om attbeteckningarna bör vara enhetliga och standardiserade. Detta kan inte uppnåsvid en återgång till socken som registerområde med mindre än att beteckningarnaändras i de län där reformen redan har genomförts. En sådan åtgärd skulle vållaonödiga kostnader och av allmänheten uppfattas som krånglig och onödig. Enåtergång till socken som registerområde kräver också att datasystemet inledningsvis byggs om för ca 5 milj. kr.Åven om kostnaderna för reformen därefter minskar jämfört med dagens kostnader,skulle ändringen totalt sett medföra en merutgift för staten. När det gäller dekulturhistoriska intressena av att gå till socken som registerområde vill jagerinra om att fastigheternas sockentillhörighet enligt gällande regler förs ini det nya fastighetsregistret och att socknarna även framgent skall återges påkartor. Mot den angivna bakgrunden är jag inte beredd att föreslå några ändraderegler för fastighetsbeteckningsreformen. Mot utskottets ställningstagandeoch till förmån för motionerna reserverade sig tre av utskottets m-ledamötersamt en c-ledamot. Gällande regler för beteckningsreformen m. m. Bestämmelserna ombeteckningsreformen finns bl. a. i kungörelsen (1968:379) om uppläggande avnytt fastighetsregister, m.m. (omtryckt 1974:1060) och ifastighetsregisterkungörelsen (1974:1059, omtryckt 1979:11). Till grund förbestämmelserna ligger närmast riksdagsbe- BoU1983/84:16 4 slut om beteckningsreformen. Detta riksdagsbeslut har ikorthet redovisats ovan. Såvitt arbetet med beteckningsreformen rörregisterområdesreformen kan följande sammanfattning göras. Reformarbetet avserhuvudsakligen att förebygga att beteckningskollisioner uppstår vid övergångfrån socken och stadsregisterområde. För att biittre ta till vara det arbetesom läggs ned på reformen genomförs även en mera allmän namnöversyn. Arbetetmed reformen i fråga om likalydande namn vid övergång från socken till kommunsom registerområde är koncentrerat till fall där likalydande jordregisternamnfinns i flera socknar inom samma kommun. Sådana namn görs i det nya registretunika huvudsakligen genom kombination med sockennamnet så att t. ex. Åsen iForsa socken blir Forsa-Åsen. Vad beträffar s. k. kyrktrakter dvs. namn avtypen Prästgården, etc. som ofta förekommer i flera socknar i enkommun, särskiljs de på ett något annorlunda sätt. Prästgården i sockenblir Bro prästgård och i socken blir . Antalet namn, som måste ändras på grund av attnamnkollisioner annars skulle uppstå, varierar starkt från område till område.Utslagsgivande är antalet socknar inom kommunen samt namnskicket i bygden. I kommun med 25 socknar blev antaletkombinationsnamn 163 (= av traktnamnen, ordet trakt används iregisterförfattningarna som sammanfattande benämning för en grupp avfastigheter med samma namn, t. ex. en by). Motsvarande siffra för kommunmed 4 socknar var 15 kombinationsnamn (= av samtliga traktnamn) och för 6kommuner i om tillsammans 96 socknar 3 kombinationsnamn (= ). Även av andra skäl kan namnändringar bli aktuella. Vadbeträffar de s. k. godsfallen dvs. sammansättningar med många traktnamn ibeteckningen ersätts samtliga ingående namn med godsets huvudnamn. Avsöndringarinfogas i regel i intilliggande trakt dels för att avsöndringsnamn i allmänhetinte har kulturhistoriskt värde, dels för att traktindelningen därigenomförbättras. fastighet som utgör mindre enhet inom annan traktändras om namnet inte har ett intresse från kulturminnesvårdens synpunkt. Omägare till bebyggd enklav motsätter sig namnbyte skall den dock behålla sittnamn. Även av andra skäl kan det förekomma namnändringar bl. a.inom ramen för den s. k. namnöversynen. Sådana ändringar rör bl. a. stavning avortsnamnen. Beträffande det praktiska arbetet med beteckningsreformenkan följande sammanfattning göras. Arbetet med beteckningsreformen i en kommun börjar medinformation till kommun och hembygdsföreningar: ,dvs. eller den kommunala fastighetsregistermyndigheten, gör ettförslag till ändringar av rådande traktindelning och fastighetsnamn. Kommunenskall då ha tagit ställning till om, och i så fall var, systemet med BoU1983/84:16 5 kvartersnamn skall användas inom stadsplanelagda områden.Efter att berört ortnamnsarkiv och granskat de föreslagnaändringarna från språklig och kulturhistorisk synpunkt ställs materialet ut förallmänheten. I anslutning härtill underrättar fastighetsregistermyndighetskriftligen ägare till sådana fastigheter som enligt förslaget skall få ändrattraktnamn såvida inte ändringen endast innebär att namnet kombineras medsockennamn. Kommunen får ärendet på remiss. Synpunkter från fastighetsägare, hembygdsföreningar ellerkommun medför normalt att fastighetsregistermyndigheten reviderar en del av deföreslagna ändringarna. översänder sedanförslaget med eget yttrande till lantmäteriverket (LMV), som beslutar omtraktnamn och traktindelning. Omkring en månad innan det nya registret går idrift underrättas fastighetsägarna om ändrad registerbeteckning. Då har också beslutom registernummer tagits. Verksamheten vid ()m. m. CFD är samordnande myndighetbeträffande arbetet med att bygga upp fastighetsregister ochinskrivningsregister med hjälp av ADB. CFD svarar också för drift och underhållav fastighetsdatasystemet. CFD har även bl. a. att svara förkoordinatregistrering av fastigheter och samfälligheter. Beträffande fastighetsdataprojektets läge vid ingången /84 kan följande nämnas. Vid ingången till /84 omfattarfastighetsdatasystemet nära 900 000 fastigheter vilket motsvarar avlandets fastighetsbestånd. Omläggningstakten är ca 215 000 fastigheter per år.Systemet är helt infört i , och . I länär systemet infört utom i tre domsagor. Införandearbetet har börjat i Göteborgsoch län, i och i . Införandet följer en plan som regeringen fastställdehösten 1982 efter förslag av CFD, och . Planen sträcker sigfram till 1987 och omfattar, utöver nu påbörjade län, även ochdelar av . Vid mitten av 1987 kommer systemet att omfatta över 1,7miljoner fastigheter vilket är av fastigheterna i landet. Till systemet är anslutna 13 fastighetsregistermyndigheter(FRM) och 19 inskrivningsmyndigheter (IM). Vidare har ett 50-talfastighetsbildningsmyndigheter, kommuner, banker och andra användare avfastighetsdata tillgång till systemet med hjälp av presentationsterminaler.Sammanlagt ca 360 textskärmar och skrivare är anslutna till systemet. På följande sida ges ett exempel på ett fastighetsbevisframställt med hjälp av ADB. I de delar beviset berör fastighetensregisterbeteckning m. m. kan följande noteras. Överst -(Ty- anges ett datum närfastighetsbeviset är utfärdat. Därefter -0- anges den fastighet som bevisetavser. Som framgår utgörs registerbeteckningen av fyra led. Under -0- redovisasnamnet på den [ L I CENTPAUNAMNDEN FOR X-TORSAKER 9;32 9:3 KOORDINATER REGKARTA VATTEN KM M KM M PKT R 6718080/1529620 C 13635 ANDEL I SAMF SKATTETAL 0:4,7 ORESLAND:PENNINGLAN0 TILLKOMNA GENOM OFFICIELL ATGARD VAG I 4:1 ART;J SUMMA: 420.000 , 7 813 00 1003 KBP ,500,000 KR SUMMA SÖKTA INTECKNINGAR KRONOR 350,000 189 INH 72/190 KUNGSGATAN 4 802 27 FASTIGHET5REGISTERMYNDIGHET:LANSSTYREL5ENS LANTHKTERIENHET.BOX 246,801 04 1NSKRIVNINGSMYNDIGHET;INSKRIVNINGSMYNDIGHETEN I DOMSAGA,BOX 65,811 21 AVGIFT: XX KR SLUT församling i vilken fastigheten ligger. Här redovisasockså sockennamnet om det inte stämmer överens med församlingsnamnet. Vidareanges här s. k. särskilt namn - bebyggelsenamn eller annat namn av hävd - omsådant finns registrerat för fastigheten. Vid rubriken -(Ty anges fastighetenstidigare registerbeteckningar samt datum och aktbeteckning för omregistreringsbe-slutet.Vid rubriken ursprung redovisas stamfastighetens registerbeteckning. I motion 1062 (m, c, fp, vpk)yrkande 1 hemställs att hos regeringen begär att genomförandet afastighetsbeteckningsreformen enligt nuvarande riktlinjer avbryts.Motionärerna anför bl. a. att de ursprungliga motiven för beteckningsreformeninte längre är giltiga. Enligt deras uppfattning bör beteckningsreformenslopas, något som innebär att socken och stad behålls som registerområde vidövergången från jordregister resp. stadsregister till nytt fastighetsregister.Ett genomförande av beteckningsreformen innebär enligt motionärernasuppfattning att många tusen fastigheter får sina namn ändrade vilket angesförorsaka fastighetsägare, kommuner m. fl. besvär och merarbete. De nyabeteckningarna anges också bryta en gammal kulturtradition. Med anledning av vad i motionen anförts vill utskottetanföra följande. Ovan har lämnats en redogörelse bl. a. för tidigare beslut ominriktningen av fastighetsbeteckningsreformen samt om det praktiska arbetet medreformen. Av redogörelsen framgår bl. a. att ochsenast vid förra haft att pröva motionsvis framförda förslag om attsocken eller område där stadsregister förs och inte kommun skall vararegisterområde. Dessa förslag har avstyrkts av civilutskottet och avslagits avriksdagen. liksom tidigare vidhåller utskottet sin uppfattning ifrågan. Det finns inte tillräckliga skäl förorda att nuvarande ordning medkommun som registerområde överges. Enligt utskottets mening finns flera skälsom talar för att behålla kommun som registerområde. Som även lantmäteriverket(LMV) anfört bör beteckningarna vara enhetliga och standardiserade. Detta kaninte uppnås vid en återgång till socken eller till stadsregisterområde somregisterområde om inte en ändring av beteckningarna görs i de län där reformenredan genomförts. Enligt utskottets uppfattning är det nämligen varken rimligteller, i den praktiska hanteringen, lämpligt med två system -ett där kommun ärregisterområde och ett där socken eller stad eller liknande är registerområde.Inte heller är det realistiskt eller önskvärt att förorda en återgång tilltidigare beteckningar för de fastigheter som ingår i fastighetsdatasystemet. Vad avser den kulturhistoriska aspekten bör, som ävenframgått ovan beträffande fastighet inom jordregisterområde, erinras om attfastighets sockentillhörighet m. m. förs in i det nya fastighetsregistret genomatt såväl församlingsnamnet samt, om detta namn inte stämmer med sockennamnet,även detta senare namn förs in på fastighetsbeviset. Även om det möjligen kanhävdas att sockenbegreppets betydelse bättre skulle vidmakthållas med den av motionärernaförordade ordningen kan de nu tillämpade riktlinjerna inte anses innebärasvårigheter att bevara den kulturtradition som uppbärs bl. a. av vårasockennamn. Enligt utskottets uppfattning är det av större vikt frånkulturhistorisk synpunkt att socknen redovisas på olika officiella kartor.Därmed ges begreppet en lokaliserande betydelse. BoU1983/84:16 8 net anges numera på registerkarta och på den ekonomiskakartan. Åven om utskottet sålunda inte ställer sig bakom vad imotion 1062 (m, c, fp, vpk) yrkande 1 i huvudfrågan förordats vill utskottetanföra följande. Ovan har redovisats de riktlinjer enligt vilka lokala,regionala och centrala myndigheter samt vissa organisationer deltar i detförberedande arbetet med ett nytt fastighetsregister m. m. Den ordning för detpraktiska arbetet som tillämpas har gällt . Såvitt utskottet kanbedöma torde reglerna i och för sig få anses väl ägnade alt fylla sitt syfte.Gällande regler utgår från tidigare riksdagsbeslut i frågan. Enligt utskottetsuppfattning finns emellertid skäl att inför reformens genomförande iolika kommuner informera berörda fastighetsägare, kommuner m.fl. orn innebördenav gällande regler för arbetet med beteckningsreformen. Vad utskottet nu anförtom information om gällande ordning bör som sin mening ge regeringentill känna. Vad nu föreslagits bör enligt utskottets uppfattning innebära attvissa av de i motionen exemplifierade negativa följdverkningarna i inte ringaomfattning bör kunna undanröjas. Även i motion 1349 (s, c) ta,s upp frågan omfastighetsbeteckningsreformen. Motionärerna föreslår att hosregeringen hemställer om justering av riktlinjerna för reformen så att det för Gotlandslän/kommun blir möjligt att alltjämt använda socken som registerområde. Enligtmotionärerna finns anledning att för /kommun överväga ensärlösning bl. a. mot bakgrund av det stora antalet församlingar, 92 stycken.Om församling/ socken kan bibehållas på försvinner enligt motionärernamånga omfattande och besvärliga registerändringar m. m. Den nuvarande planen för omläggningsarbetet ornfattarbudgetåren 1982/83-1986/87. I denna plan ingår inte . Beträffande bör prövas konsekvenserna av ettgenomförande av reformen enligt nuvarande riktlinjer. Om det därvid visar sigatt det av motionärerna aktualiserade problemet till sin inriktning ochomfattning är sådant att en särlösning är lämplig utgår utskottet från attövervägande därom görs. Enligt vad utskottet erfarit kommer också LMV attöverväga om systemet för bör utformas annorlunda än för landet iövrigt. Det finns sålunda grundad anledning anta att regeringen kommer atterhålla ett förslag i frågan. Mot bakgrund av det anförda finns inte skäl förriksdagen att nu tillstyrka motion 1349 (s, c). I motion 1062 (m, c, fp, vpk) yrkande 2 begärs en skyndsamöversyn av riktlinjerna för hur fastighetsdatasystemet skall genomföras för attuppnå besparingar och förenklingar. I motionen anförs att datoriseringen skallfortgå. Enligt vad utskottet erfarit omfattadefastighetsdatasystemet inemot av landetsfastighetsbestånd eller drygt en miljon fastigheter. Utskottet vill erinra omatt arbetet med registeröverföringen följer en plan som sträcker sig fram tillår 1987. Enligt vad utskottet erfarit är driftsystemet stabilt ochreformgenomförandet fortskrider planenligt. BoU1983/84:16 9 överförs i genomsnitt 215 000 fastigheter tillADB-systemet. Såvitt utskottet har sig bekant fungerar såvälöverföringsarbetet som fastighetsdatasystemet som sådant tillfredsställande.Det måste sålunda finnas mycket goda skäl för ett beslut om en omprövning avverksamheten. Enligt utskottets uppfattning finns inte tillräckliga skäl för enomprövning. Utskottet anser, som framgått ovan, att goda möjligheter finns att,inom ramen för den nuvarande ordningen, i rimlig omfattning beakta de invändningarsom motionärerna framfört. Vad beträffar den i motionen begärda översynen bör erinrasom att inom CFD finns ett delprogram benämnt Utredningar omfastighetsdataverksamheten på långre sikt. Enligt vad utskottet erfarit harCFD i samarbete med berörda myndigheter påbörjat ett planerings- ochutredningsarbete för verksamheten efter 1987. I detta sammanhang är detnaturligt att överväga hur ytterligare besparingar och förenklingar skalluppnås. Med hänvisning till vad nu anförts avstyrker utskottet motion 1062 (m,c, fp, vpk) yrkande 2. 1. beträffande information ombeteckningsreformen att med anledning av motion 1983/84:1062 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande beteckningsreformensutformning i att avslår motion 1983/84:1349, 3. beträffande översyn av riktlinjernaför datorisering m. m. att avslår motion 1983/84:1062 yrkande 2. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), Per (), (), KerstinEkman (fp), (vpk), (), (), LarsAndersson (s) och ().