bet · G701SfU25 · 1983-12-31 00:00:00 — I motion 1983/84:1070 av LarsWerner m.fl. (vpk) föreslås att hos regeringen begär förslaginnebärande att försäkringsinstanserna ges resurser och direktiv att skyndsamtbehandla arbetsskadeanmälningarna så att beslut normalt kan fattas inom 6 månaderfrån anmälningsdagen. I motion 1983/84:1184 av () hemställs attriksdagen hos regeringen hemställer att den av beställdaarbetsskadeutredningen får i uppdrag att även överväga huruvidaarbetsskadeförsäkringen kan utgå ur den allmänna försäkringen och helt bli enangelägenhet för avtal mellan arbetsmarknadens parter och för enskilda avtal. I motion 1983/84:1196 av m.fl. (s) hemställsatt beslutar att hos regeringen begära en skyndsam översyn avarbetsskadeförsäkringens bestämmelser om ersättning för patientavgift vidbehandling av arbetsskada hos sjukgymnast anställd inom företagshälsovården. I motion 1983/84:1576 av m. fl. (c)hemställs att hos regeringen begär en utredning om på vilket sättarbetsskadeförsäkringen och den allmänna försäkringen kan samordnas så attskillnaden i ersättningsnivå och därmed orättvisor, onödig byråkrati och tungaadministrativa kostnader försvinner. I motion 1983/84:1603 av i m.fl. (s) hemställs alt som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående begränsning i utredningstid för ifrågasattyrkesskada. I motion 1983/84:2226 av () och SiriHäggmark (m) hemställs att hos regeringen anhåller om förslag tillsådan ändring av lagen om arbetsskadeersättning (LAF) och lagen om statligtpersonskadeskydd (LSP) att den s. k. samordningstiden förlängs från nittiodagar till . Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring(LAF) trädde i kraft liksom också lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd.. LAF föregicks närmast av lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring (YFL). Den som förvärvsarbetar är försäkrad för arbetsskadaenligt LAF. Det gäller också dem som genomgår utbildning i den mån utbildningenär förenad med särskild risk för arbetsskada. Dessutom omfattas egenföretagareoch uppdragstagare som är bosatta i . 1 1983/84.11 saml. SfU 1983/84:25 2 I begreppet arbetsskada enUgt LAF inryms allaskador som har uppstått till följd av olycksfall i arbetet eller annan skadliginverkan i arbetet. Som arbetsskada anses också vissa sjukdomar som harframkallats genom smitta. Principenbakom LAF är att den som drabbas av skada i sitt arbete skall ha rätt till fullersättning för sitt inkomstbortfall. LAFger ersättning för inkomstförlust för skador och sjukdomar som har uppstått iarbetet om dessa varar än . Sjukförsäkringen enligt lagen omallmän försäkring skall i princip svara för ersättningen under ensamordningstid av efter det att skadan inträffade. Underdessa kan bl. a. sjukpenning utgå. Hel sjukpenning utgör då för dagräknat av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365.Om sjukdomen består efter samordningstidens slut ersätter arbetsskadeförsäkringennödvändiga kostnader för läkarvård, sjukhusvård och läkemedel. Om sjukdomenhar medfört en fortsatt nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften utgårsjukpenning från arbetsskadeförsäkringen. För den som har en fastställdsjukpenninggrundande inkomst utgör hel sjukpenning för dag en trehundrasextiofemtedelav denna inkomst. Vidbestående nedsättning av arbetsförmågan utges livränta från arbetsskadeförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringenfinansieras genom avgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Regeringenhar beslutat tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn avarbetsskadeförsäkringen. I direktiven anges att antalet anmälda arbetsskadorökat väsentligt . var antalet oavgjordaarbetsskadeärenden i försäkringskassorna ca 20000 och arbetsskademålen utgören betydande del av försäkringsdomstolarnas målbalanser. Kritik har ocksåriktats mot handläggningen av ärendena, och det har framhållits attväntetiderna är alltför långa både i försäkringskassorna och hos besvärsinstanserna.Direktiven erinrar om behandling av frågor omarbetsskadeförsäkringen vid bl. a. /83. Sålunda behandladesocialförsäkringsutskottet i betänkande SfU 1982/83:5 en motion med en radförslag angående arbetsformerna vid handläggningen av arbetsskada. a. ökad tillgång till yrkesmedicinsk expertis, förbättrad utbildningför handläggare vid försäkringskassorna samt förbättradearbetsplatsutredningar. I betänkandet anförde utskottet att det var angelägetatt de i motionen väckta frågorna uppmärksammades i . Vidarekonstaterade utskottet i betänkande 1982/83:14 att den nya lagen omarbetsskadeförsäkring lett till en väsentligt ökad administration avarbetsskadefallen och att svårigheter vid lagens tillämpning lett till långahandläggningstider. Utskottet ansåg därför att det fanns anledning att göra enöversyn av arbetsskadeförsäkringen. Det borde därvid prövas om det, utan att debärande principerna för ersättning vid arbetsskada åsidosätts, finnsförutsättningar för en ökad samordning av de materiella bestämmelserna inomarbetsskadeförsäkringen och sjukförsäkringen. SfU 1983/84:25 3 strökatt översynen inte fick syfta till en försämring av försäkringsskyddet vidarbetsskada. De nämnda utskottsbetänkandena godkändes av . Översynenav arbetsskadeförsäkringen syftar till att kartlägga och bedöma de nuredovisade frågorna. Vidare skall en kartläggning ske av erfarenheterna av gällandeförsäkringsregler för elev som deltar i utbildning med arbetsplatsförlagdautbildningsmoment och en bedömning ske av behovet av eventuella förändringar. Ettflertal motioner tar upp frågor som har nära samband med översynen avarbetsskadeförsäkringen. Motioneraa 1184 av och 1576 av ElisAndersson m.fl. syftar till samma ersättningsnivå från försäkringen vid sjukdomtill följd av arbetsskada som för annan sjukdom. Motionärerna anser att denuvarande skillnaderna i ersättningsnivån ger egendomliga effekter vidtillämpningen och att de har en styrande effekt med en strävan från deförsäkrade att påvisa samband mellan arbete och skada. Deadministrativa kostnaderna är också, anför motionärerna, omfattande. I motion1184 hemställs att den nya utredningen får i uppdrag att även överväga omarbetsskadeförsäkringen kan utgå ur den allmänna försäkringen och helt bli enangelägenhet för arbetsmarknadens parter. Motionärerna i motion 1576 begär enutredning om på vilket sätt arbetsskadeförsäkringen och den allmännaförsäkringen kan samordnas så att skillnaderna i ersättningsnivån och därmedorättvisor, onödig byråkrati och tunga administrativa kostnader försvinner. Fråganom en samordning mellan sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen berörsockså i motion 2226 av och . Motionärerna anser attdet, även om en utredning skall ske, föreligger så starka skäl för ensamordning mellan dessa försäkringar och lagen om statligt personskadeskydd attett förslag om en förlängd samordningstid till bör kunnaföreläggas . Imotion1070 av m. fl. kritiseras de långa handläggningstiderna iarbetsskadeärenden. Motionärerna anser att försäkringsinstanserna bör gesresurser och direktiv att skyndsamt behandla arbetsskadeanmälningar så attbeslut i ärendena normalt kan fattas från anmälningsdagen. Medhänsyn till att den tillkallade utredningen har till uppgift att prövaförutsättningarna för såväl en ökad samordning mellan sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen som en förenklad och förbättrad administration avärendena, vilket bör kunna leda till kortare handläggningstider, anserutskottet att någon åtgärd inte är påkallad med anledning avmotionerna 1184, 1576, 2226 och 1070. NilsNordh m. fl. begär i motion 1196 en skyndsam översyn av arbetsskadeförsäkringensbestämmelser om ersättning för patientavgift vid behandling av arbetsskada hossjukgymnast anställd inom företagshälsovården. Bakgrunden till motionen är attsjukvårdande behandlingar på grund av arbetsskada endast ersätts avförsäkringen när vården ges av offentliganställd SfU1983/84:25 4 vårdgivare eller privat vårdgivare som är uppförd påförteckning hos försäkringskassa. Motsvarande förhållande gäller vid läkarvård.I de fall patientavgifter tas ut inom företagshälsovården innebär detta att enarbets-skadad försäkrad inte ersätts härför, trots att arbetsskadeförsäkringeni princip skall ersätta hela sjukvårdskostnaden efter samordningstidens slut. Utskottet finner det angeläget att de av motionärernapåtalade problemen får en lösning. Frågan om den framtida företagshälsovårdenbereds f. n. inom och det kan i det sammanhanget varalämpligt att överväga den fråga som aktualiserats i motion 1196. Utskottet behandlar slutligen motion 1603 av BarbroNilsson i m. fl. vari begärs ett tillkännagivande om att åtgärderbör vidtas så att handläggningstider i ärenden enligt den tidigare lagen omyrkesskadeförsäkringen inte överstiger . Utskottet behandlade vid föregående en motion medi huvudsak samma syfte (se SfU 1982/83:24) och erinrade då om att ett stortantal yrkessjukdomsärenden, merparten ärenden om bullerskada, kom in tillriksförsäkringsverket men att ärendetillströmningendärefter minskat och att själva handläggningstiden i intenu var särskilt omfattande. Däremot fördröjs ärendenas handläggning av attväntetiden för audiologiska undersökningar ibland är mycket lång. Utskottet harånyo fått detta bekräftat. Vid vissa sjukhus förekommer en väntetid på upp för att få en undersökning genomförd. Utskottet förutsatte i detförenämnda betänkandet att fortlöpande skulle verka föratt handläggningstiderna i ärenden om bullerskador kan förkortas. Enligt vadutskottet erfarit lägger ner stora ansträngningar på attpåskynda de audiologiska undersökningarna och motionen påkallar därför intenågon åtgärd från sida. 1. beträffande utredning otnsamordning mellan arbetsskadeförsäk ringen och sjukförsäkringen attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1184 och 1983/84:1576, 2. beträffandeen ettårig samordningstid attriksdagen avslår motion 1983/84:2226, 3. beträffande handläggningstider iarbetsskadeförsäkringsärenden att avslår motion 1983/84:1070, 4. beträffande ersättning för sjukvårdvid arbetsskada attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1196 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. SfU 1983/84:25 5. beträffande handläggningstider iyrkesskadeärenden att avslår motion 1983/84:1603. Närvarande:Nils Carlshamre (m), (), (), (),(), (), (), (), (vpk), (), i (m), (), (), () ochRune (). Enettårig samordningstid (mom. 2) , , i (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar med "Med hänsyn" och slutar med "och 1070" bort haföljande lydelse: Medhänsyn till att den tillkallade utredningen har till uppgift att prövaförutsättningarna för såväl en ökad samordning mellan sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen som en förenklad och förbättrad administration avärendena, vilket bör kunna leda till kortare handläggningstider, anserutskottet att någon åtgärd inte är påkallad med anledning avmotionerna 1184,1576 och 1070. Däremot anser utskottet att bestämmelserna ilagen om arbetsskadeförsäkring och lagen om statligt personskadeskydd kanändras så att samordningstiden med sjukförsäkringen blir utan attresultatet av utredningsarbetet behöver avvaktas. Regeringen bör därför snarastlägga fram förslag härom till . Det anförda bör med bifall till motion2226 ges regeringen till känna. deb att utskottet under moment 2 bort hemställa 2.beträffande en ettårig samordningstid att med bifall till motion1983/84:2226 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. SfU 1983/84:25 6 Särskiltyttrande (moment 3) (vpk) anför Översynen av arbetsskadeförsäkringen har såsomframgår av utskottsbetänkandet till syfte att kartlägga och bedöma bl. a.handläggningen av arbetsskadeärenden vad avser väntetider, tillgång tillyrkesmedicinsk expertis, förbättrad utbildning för handläggare vidförsäkringskassorna och förbättrade arbetsplatsutredningar. Jag delarutskottets mening att en förenklad och förbättrad administration bör kunna ledatill kortare handläggningstider och jag förutsätter att utredningsarbetet gertill resultat att beslut i arbetsskadeärenden normalt kan fattas inom sexmånader från anmälningsdagen.