bet · G701UU15 · 1983-12-31 00:00:00 — ominternationellt utvecklingssamarbete m.m. (prop. 1983/84:100, bil. 5 och prop.1983/84:154) I detta betänkande behandlas de förslag avseendeinternationellt utvecklingssamarbete m, m, som regeringen förelagt ibudgetpropositionen 1983/84: 100, bil, 5, litt, C och i proposition1983/84:154 samt de motioner som väckts i anslutning till de bådapropositionerna. Ensammanställning av motionerna och en innehållsförteckning finns i slutet avbetänkandet. I betänkandet behandlas dels budgetpropositionensavsnitt om samarbete med utvecklingsländerna, dels en tillriksdagen överlämnad proposition om ökat anslag lill internationelltutvecklingssamarbete. Somförutskickades redan i proposition 1983/84:40, vilken behandlades av riksdageni höstas, skulle biståndet för /85 ligga kvar vid samma nivå sominnevarande år, I budgetpropositionen föreslås därför ett totalt biståndsbelopppå 6595 milj, kr, för kommande budgetår, vilket är samma belopp som slår lillregeringens förfogande utvecklingssamarbete. Deloförändrade anslagsförslagel gör alt de olika anslagsposterna i budgetpropositioneni flertalet fall upptas med oförändrade belopp. Höjningar föreslås främsl förlivsmedelsbistånd, katastrofbistånd och bistånd genom enskilda organisationer, senare lilläggspropositionen föreslås alt utvecklingssamarbetet för nästabudgetår tillförs ytterligare 300 milj, kr, belopp fördelas jämnt mellanmultilateralt och bilateralt samarbete och föreslås i huvudsak användas delsför en kapitalpåfyllnad av utvecklingsfonden (), dels för olika åtgärdertill stöd för de av torkan och livsmedelskrisen särskilt drabbade länderna iAfrika, En väsentlig del av detta påslag på biståndsbudgeten går tillkatastrofanslaget. Vadgäller utvecklingssamarbetets inriktning och innehåll föreslås i de bådapropositionerna inte några större förändringar. Viss ökad betoning läggs påkvalitet och effektivitet. Situationen i många mottagarländer är sådan att nyastörre biståndsprojekt inte varit möjliga att inleda; i stället I Riksdagen1983/84. UU1983/84:15 2 inriktas bislåndei ofta på all konsolidera pågåendeprojeki och utnyttja redan befintliga resurser. En forlsalt utbyggnad av u-kredilsystemetföreslås, I anslutning lill budgetpropositionen har väckls ca 35motioner i biståndsfrågor varav fyra partimotioner. Till följd avtilläggspropositionen väcktes fyra partimotioner, vilka i allt väsentligtknyter an till synpunkter som samma partier lämnat i sina motioner i anledningav budgetpropositionen, Utskollets majoritet ansluter sig i huvudsak lill derikilinjer för biståndet och förslag lill medelsramar som regeringen förordar ide båda propositionerna, I belänkandel erinras om att del är regeringensambition atl åter uppnå enprocentsnivån, Bislåndsanslagen /85 uppgår ibetänkandet lill loiall 6895 milj, kr,, fördelat på de åila anslagen C 1-C 8,Ul-skottsmajoriteien föreslår alt regeringen skall göra en viss översyn avmetoderna för landprogramsamarbeiet. av samarbetet med de enskildaorganisationerna och av SAREC:s verksamhet, Partimolionerna från cenierpariiet. ochvänsterpartiet kommunisterna föreslår alla en viss höjning av biståndsvolymenför /85, i syfte att nå enprocentsmålel. Som mått på den samladeproduktionen önskar kommunisterna återgå till den tidigarepraktiserade BNP-beräkningen, vilken - i jämförelse med gällande BNI-metod - inuvarande situation skulle ge en högre bislåndsvolym som resultai,Vänslerparliel kommunisterna önskar också all u-krediiernas gåvoandel och vissaandra belopp som räknas som bistånd, skall föras bort från biståndsbudgelen. Moderata samlingspartiet föreslår i sin parlimotion vissanedskärningar av utvecklingssamarbetet med hänvisning till Sverigesbudgeiunderskoii och slora utlandsupplåning. Vad gäller de allmänna rikllinjerna förutvecklingssamarbetet har moderata samlingspartiet, cenlerpariiel ochfolkpartiet i sina motioner delvis sammanfallande invändningar mot den avregeringen förordade inrikining-en, I en gemensam reservation framför de trepartierna kritik mot landpro-grammeringsmetoden, som anses medföra en alltförlångtgående bindning lill moiiagariänderna och föreslår i slällel all Sverigessamarbete med enskilda skall bli mer projeklinriklal, Utskoltetsöverväganden i denna fråga återfinns på s, 25 i belänkandel. Även på andra punkter har de tre partierna delvissammanfallande synpunkter. Det gäller bl, a, effektiviteten i bislåndei,samarbetet med näringslivet och betoningen av demokrati och mänskligarättigheter. Partiernas invändningar mot rikllinjerna för biståndet ulvecklasi reservationerna 5-12, Gemensamt för moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet är också alt de vill se en ökad betoning av miljö-, markvårds- ochenergiinsatserna i utvecklingssamarbetet. För delta ändamål föreslår de i enge- UU 1983/84:15 3 mensamreservation återinförande av del särskilda miljöanslagel i bistån-del. Även ettflertal andra motioner önskar större tonvikt vid miljöfrågor, bl, a, bevarandeav världens skogstillgångar. Vidare föreslås från moderata samlingspartiet,och ökad tonvikt vid de enskilda organisationernasroll i biståndet. Höjningar av anslagsposten föreslås i detta syfte. Vadgäller samarbetet med enskilda länder och anslagsposterna för humanitärtbistånd m, m, föreslås i partimotioner och andra motioner vissa förändringar avmedelsramarna i förhållande till regeringens förslag, I en motion från moderatasamlingspartiet föreslås all biståndssamarbetet med inte skallfortsätta. Från kommunisterna föreslås alt biståndssamarbeteskall inledas med , , ochDemokratiska . Deolika invändningar och synpunkter på utvecklingssamarbetet som framförs imotioner från moderata samlingspartiet, och folkpartietföranleder dessa tre partier atl i en gemensam reservation nr 12 kräva alt enbiståndsutredning lillsätls av regeringen. Utredningens tilltänkta uppdragframgår av reservationen. I biidgetproposilionen föreslås att biståndet /85 skall bibehållas vid innevarande års nivå, 6595 milj, kr.Härtill kommer ca 151 milj, kr, som avser bistånds- och u-landsinsalser sombelastar andra anslag och huvudtitlar. Outnyttjade reservationsmedel på ungefär55 milj, kr, kommer därutöver att tas i anspråk. Medhänvisning dels lill all en uppgörelse träffals om IDA:s sjunde påfyllnad, delslill den varaktiga torka som drabbat stora delar av föreslår regeringeni. proposition 1983/84:154 en ökning av bislåndsanslagen med 300 milj, kr,utöver de medel som i budgetpropositionen beräknats för /85, Detotala anslagen för internationellt utvecklingssamarbete skulle därmed uppgåtill 7046 milj. kr. inkl. de 151 milj, kr, som nämnts ovan. Avbiståndsanslagen går knappt en tredjedel lill multilateralt bistånd och nästantvå tredjedelar till bilateralt bistånd. Några av huvudpunkterna iförslagen: - Ökad tonvikt läggs påbiståndets kvalitet, effektivitet och flexibilitet. Biståndets inriktning motden fattiga befolkningen i de fattiga länderna fullföljs. - Biståndet skall sträva efter entillväxt som ökar produktivitet och inkomster hos de fattiga och som sker iformer som gör det möjligt för dem att själva påverka utvecklingen.Landsbygdsutveckling i form av resurstillväxt för de fattiga har fortfarandehög prioritet inom det svenska biståndet. UU1983/84:15 4 - Biståndet skalli högre grad inriktas på alt öka kapacitclsulnyiljandei av befinltiga resurser,särskill arbelskrafl och jord men även indusiriell kapacitet. - För atl bällreutnyttja anslagen föreslås flera åtgärder för alt ta i anspråk tidigarereservationer och minska uppkomsten av nya reservationer, - Väsentligaökningar föreslås på anslagsposlerna Internationella utvecklingsfonden ()och Internationellt livsmedelsbistånd, - Likaså föreslåsväsentliga ökningar på anslagsposterna Enskilda organisationer och Katastroferm, m. De enskilda organisationerna har lyckats mobilisera de fattigastegrupperna i utformning och genomförande av projekt. Den utbyggnad som sker avorganisationernas kapaciiei all förmedla statliga biståndsmedel är glädjandeoch förtjänar fortsatt siai-ligi stöd, - Ökad bredsatsning på södra , Länderna söder om har kanske drabbats hårdastav den iniernalionella lågkonjunkturen. Även andra orsaker har dock bidragittill dessa länders stagnerande ekonomi, - Riktlinjer försvenskt bistånd på kommunikations- och informationsområdena och avseendemassmedia efter förslag av mediebislåndsuired-ningen, - bredare ochmer intensifierat samarbete med , i ömsesidigt intresse,eftersträvas genom framför alU ii-krediterna. Övriga förslag belräffandeu-krediterna är slärkl uivecklingseffekl, ökad svensk myndighetssamverkan,initiativ i högre grad från moiiagariänderna saml förenklad administration. i det internationella samarbetet Proposition 1983/84:100 (s, 32-39) En ekonomisk återhämtning harinletts i industriländerna fiån den djupaste och mest utdragna lågkonjunkturensedan 1930-lalet, Osäkerhet råder emellertid om uppgångens styrka ochvaraktighet, Kapacitets-utnytljandel i vikliga indusiriländer är fortfarandelågt, som investeringarna ännu inle har kommit i gång, Arbelslöshelenär forlsali myckel hög. Många har under lågkonjunkturen försalls i enakui kris. De fattigaste länderna har drabbats hårdast. Produktion ochexporivolym har stagnerat eller sjunkit. Bytesförhållandena har utvecklatsmyckel ogynnsamt. Räntor och amorteringar på utlandslånen blir alltmerheiungande. Knappheten på utländska valutor för import av de mesi nödvändigavaror är kännbar. De senasle årens slagnalion i utvecklingsprocessen fåremellertid inte skymma de imponerande framsteg som skett i underefterkrigs- UU 1983/84: 15 5 De egna utvecklingssatsningarna har tillsammans medutländskt bistånd på relativt kort lid förbättrat levnadsvillkoren förmiljarder månni; skor. De mest påtagliga framstegen har skett på hålsoområdcl.Den genom-snitiliga förviinladc livslängden i medclinkomslländer har ökat med 9år under de tre och i låginkomstländerna med . Motsvarande positiva resultai har uppnåtts påutbildningsområdet. Andelen vuxna i u-ländcrna som kan låsa och skriva harl.ex, ökat från av befolkningen till över 509f, Satsningarna på förbiittrad sjukvård, utrotning avsmittsamma sjukdomar, skolutbildning etc, har inte bara förbättratmänniskornas konkrela levnadsvillkor ulan också påskyndat den ekonomiskatillväxten. har bruttonationalinkomsten per invånare i u-l;indcrnagcnomsnitlligl fördubblals, siffror som emellertid döljer slora skillnader inomliinderna och mellan länder och ländcrgruppcr. Den ekonomiska krisen har lydligare än tidigare uppenbaratde skillnader som råder mellan olika grupper av , och med låg integration i väridsckonominliksom ell anlal i har klarat sig relalivi bra irolsrecessionen. Andra ländcrgruppcr som de hårt skuldsatta länderna i Latinamerikaoch de falligasle råvaruberoende länderna i har däremot visat sig mersårbara, Särskill i flertalet söder om ekonomiska siluationen drastiskt försiimrats ,Svårighelerna är mer djupgående än vad som kan förklaras av världsekonominsnedgång. Den reala produklionstillväxl och bredare utbyggnad av den ekonomiskaoch sociala infrastrukturen som inleddes i regionen under 1960-lalel har stannatav. Under en följd ;iv år har regionen drabbats av extremtorka och miss-växl. Den snabba folkökningen har skärpt konkurrensen omtillgängliga fysiska resurser. destabiliseringspolilik har ävenbidragit lill all försätta flera av länderna i södra i ett permanentkrislillslånd. I många länder har övervärdcradc valutor, statliga ingrepp iprisstrukturen och skyddsåtgärder för den inhemska industrin missgynnatutvecklingen i både industri- och jordbrukssektorerna. Knappa resurser används ineffektivt.Långsiktig planering har försvårats. Tillgängliga resurser får omfördelas lillde på kort siki mest kritiska områdena i ekonomin, 1 några länder är situationen så allvarlig atthuvuduppgiften knappast längre är alt öka takten i utvecklingsprocessen, utansnarare all hindra alt underutvecklingen ytterligare fördjupas. För låginkomstländerna utgör offentligt utvecklingsbiståndden vikligas-le kapilalkällan. Mer än tre fjärdedelar av resursflödet tilldessa länder utgörs av bistånd. Trots växande behov av bistånd hårde totalabistånds- UU1983/84:15 6 flödena stagnerat och uppgår i reala termer till sammavolym som . Dessutom kanaliseras av de rikaländernas bilaterala bistånd till låginkomstländerna. Del är oacceptabelt atten sä liten del går till de mest behövande. De högt ställda förväntningarna på omfattningen av detinternationella bislåndei från 1960-lalet och från 1970-lalels början har intekunnat infrias. Den av () publicerade statistikenöver de totala bislåndsutbelalningarna visar all ökningen av delinternationella biståndet i det närmaste upphört förslå år,och della långt frän det mål för biståndets volym som ställs upp bl.a, i FN:sutvecklingsstrategier. Detta mål innebär all varje givariandsbislåndsulbelalningar bör uppgå till 0,av brutlonalionalinkomslen (BNI). Del samlade biståndet minskade förförsta gången . ökade det samlade biståndet åter tillnästan värde. Såväl minskningen 1981 som ökningen 1982 kan dock stor del förklaras av etl ojämnt utfall av utbetalningar lill vissamultilaterala organisationer och av växelkursändringar. Förväntningarna för1983 är blygsamma. Av ett sammanlagl bistånd 1982 om slrax svarade de länder som ingår i DAC (jämför tabell I) för omkring 28 miljarder dollar.Den andel av BNI som DAC-ländernas bislåndsulbelalningar ulgör har under1980-talel stabiliserat sig vid en nivå rnellan och 0,, 1982 varDAC-ländernas genomsnittliga siffra 0,av BNI, Biståndsuthetalningar från DAC-länderna, OPEC,och samt samma länders per capita-inkom.ster BNI (%) (milj,$) UU1983/84:15 7 1 Anslagsutveckling, planeringsramar, m. m. Proposition 1983/84:100 (s. 54-56) Såsom förutskickades i proposition1983/84: 40 har regeringen - lill följd av budgetläge! - funnit det nödvändigtatl låta de utgiftsbegränsande ålgärderna beröra också det internationellautvecklingssamarbetet. En miijiighcl kunde därvid ha varil atl räkna inu-kredilernas kommersiella del i biståndsramen såsom föreslogs avu-krediuitredningen. Regeringen har emellertid avvisat del förfaringssället. Eninräkning av hela kredilbeloppet i biståndsramen skulle inle leda lill ökadbislåndsvolym men väl minska förtroendet för biståndspolitik ochkraftigt sänka gåvoandelen i biståndet. har bifallit proposilionen (UU 198.3/84:4. rskr87). beslul innebar alt biståndet för /85 skulle uppgåtill samma nivå som 1983/84 eller 6 595 milj. kr. Del beloppet motsvarar 0,92%av den beräknade bruttonationalinkomsten (BNI) , Till det nämnda beloppet om 6595 milj, kr, skall läggasvissa utgifter för bistånds- och u-landsverksamhcl som i statsbudgeten belastarandra anslag än bislåndsanslagen. Dessa utgiftsposter, som specificerats itidigare års budgetpropositioner, har förut räknats av mot enprocentsramen.Utgifterna uppgår för /85 lill 151 milj, kr. Totalt anvisassåledes i budgetpropositionen 6746 milj, kr, för iniernalionelliutvecklingssamarbete. Det beloppet molsvarar 0,av beräknad BNI, Biståndsvolymen kommer således 1984/85 inte atl motsvara I% av BNI, avsteg från enprocentsmålel skall ses som en tillfällig ålgärd.Så snarl som den ekonomiska situationen medger del bör enprocentsmålel återkunna uppnås, I regeringens förslag om biståndsansiagens fördelning påändamål se tabell 2 - har del varil en strävan att undvika all pågåendeverksamheter skall behöva dras ned. De flerårsutfästelser som regeringen gjortför en lång rad av ändamål bidrar till atl utrymmet för omfördelningar tillförmån för angelägna ändamål är ringa. Ca 55 milj, kr, av outnyttjade medelfrån 1982/anslag lill SIDA kan emellertid utnyttjas för vissa ökningaroch outnyttjade anslag för u-krediter innebär alt u-kredilanslaget tillfälligtkan sänkas. De ökningar som sålunda kan komma till slånd bör främst användasför och det multilaterala livsmedelsbiståndet saml för stödet till enskildaorganisationers utvecklingsprojekt. Därutöver föreslår regeringen en beiydandeökning av anslagsposten för katastrofbistånd. UU 1983/84:15 Biståndsanslag1981/82-1984/85 (milj. 1983/84:100, bil. 198.V84 1984/85 1 807,0' -1-131,0 3 819.8'' -1-150,2 utveckling (SIDA) * Lån till personal inom bl- 6395,0' sieras över andra huvudtitlar * C 8, 'Härutöver kom 40 milj, kr, av oinlecknade reservationsmedel efter budgetåret1981/82 och 27,6 milj. kr, /83 - totalt 67,6 milj, kr, varav 40 milj, kr, ingående i biståndsramen- att tas i anspråk för bidragunder anslaget C I, De totala bidragen uppgick därmed till I 874,6 milj. kr. Härutöverkom 130 milj. kr. av oinlecknade reservationsmedel efter /82 alllas i anspråk för bidragunder anslaget C 2. De totala bidragen uppgick därmed lill 3 799,6 milj, kr, 'Härutöver kom 30 milj, kr, av oinlecknade reservationsmedel efler budgetåret1981/82 all tas i anspråk för De totala bidragen uppgick därriied till .S93,2 milj, kr. * Härutöver kommer 55,0 milj. kr.av oinlecknade reservationsmedel efter /83 atl / 85 tas ianspråk för bidrag under anslaget C 2. De totala bidragen uppgår därmed lill 3874,8 milj. kr. Härutöverlogs av oinlecknade reservationsmedel ytterligare 200 milj. kr. underbudgetåret I98.V84 enligt noterna 1-3 (40-F l.tO-l-30 milj. Fördelningen mellan demultilaterala och de bilaterala anslagen har kännetecknats av en gradvisförskjutning över åren lill förmån för det bilaterala biståndet. Demultilaterala anslagens andel av bislåndei har således sjunkit frän lill28% , Förslagel till fördelning på ändamål för1984/85 innebär alt den multilaterala andelen ökar till ; En sådan andel ärtämligen hög i en internationellt perspektiv och ligger nära vårt traditionellariktmärke på en tredjedel av bislåndsanslagen. Återverkningarna för mottagarna av en stagnerandebislåndsvolym kan i viss utsträckning begränsas av alt reserverade medelutnyttjas i snabbare takt. Om det kan ske ökar de tillgängliga medlen vilkelger större utrymme för omfördelningar, I propositionen framläggs därför vissaförslag som syftar till all öka bislåndsmedlens genomströmningslakl. UU 1983/84:15 9 De administrativa anslagen har prövats med storrestriktivitet. Några myndigheter föreslås dock få särskilda medel förralionaliseringsålgärder. Huvudförslaget har tillämpats på alla myndigheterutom beredningen för internationellt tekniskt samarbete (BITS), Närregeringen lämnar flerårig utfästelse till internationella organisationereller samarbetsländer, skall utfästelsen för vart och ett av åren avse ettbelopp som är oförändrat i förhällande till det av för det förstaåret godkända beloppet (prop, 1975/76:100, UU 14, rskr 349), Behovet avflexibilitet och utrymme för omfördelningar har blivit större. Del behovel kanbäst tillgodoses om möjlighet finns att för kommande är i vissa fall görautfästelser som avser sjunkande bidrag eller landramar, I propositionenföreslås därför att regeringen ges rätt att göra sådana utfästelser. Regeringensmöjligheter alt göra flerårsutfästelser är till stort gagn för mottagarländernaoch de internationella organisationerna. Sådana utfästelser medför emellertidatl utrymmet för omprioriteringar och nya åtaganden blir begränsat. Vissförsiktighet bör därför iakttas vad gäller större flerårsutfästelser.Regeringen föreslår all planeringsramen för de totala biståndsanslagen /86 sätts vid 1984/nivå, dvs, 6595 milj, kr. Såsomframgår under anslaget C 4 föreslås att statlig kreditgaranti för budgetåret1984/85 får lämnas för lån till personal inom bislåndsförvall-ningen. Som enföljd härav behöver inle särskilda medel anvisas för ändamålet. Anslaget C 8.Lån till personal inom bislåndsförvallningen kan således avskaffas. Ikonsekvens härmed får anslaget för Övriga u-landspo-liliska insatser m. m.beteckningen C 8. Riksdagenuttalade att regeringen borde överväga möjligheterna allregelbundet ge en samlad redovisning av de genom olika kanaler gjordautbetalningarna av svenska biståndsmedel till enskilda länder, I faklabilagantill proposilionen lämnas en sådan redovisning. Proposition1983/84:154 (s, 2-3) Av budgetpropositionen framgår att regeringenfäster största vikt vid atl den internationella utvecklingsfondens ()utlåning kan upprätthållas på en hög nivå. Sedan budgetpropositionen lades framhar överenskommelse träffals om en sjunde påfyllnad av IDA:s resurser med 9miljarder US dollar. Den överenskomna nivån har av såväl IDA-ledningen somflertalet givarländer betecknats som helt otillräcklig. Chefen för därför vänt sig lill givarländerna - inbegripet - och vädjat omextra bidrag. Regeringen bedömer del angelägel all lämnar ell sådanlbidrag. Ibudgetpropositionen behandlas ingående den varaktiga torka som drabbat sloradelar av och bidragit lill en svår livsmedelskris inle minsl i södraAfrika. Fortlöpande rapporter bekräftar situationens allvar. UU 1983/84:15 SödraAfrika lider också svårt avbräck genom de politiska och ekonomiska påtryckningarsom riktar mot grannstaterna. Till della kan läggas att stagnationeni bidragsgivningen lill de internationella biståndsorganen har omedelbara ochpåtagliga återverkningar för del. Dessa omständigheter talar för atlSverige ytterligare ökar sill bistånd lill , särskilt den södra delen. Motden här bakgrunden föreslår regeringen en ökning av bislåndsanslagen med 300milj. uiöver de medel som i budgetpropositionen beräknats för budgetåret1984/85, De totala anslagen för internationellt utvecklingssamarbete skulledärmed uppgå till 7046 milj, kr, I konsekvens härmed bör den ibudgetpropositionen redovisade planeringsramen för /86 höjasmed 300 milj, kr. Regeringensfördelning av den föreslagna anslagshöjningen framgår av följande uppställningoch redovisas närmare under berörda anslagsposter. 104 8.s,S800 Katastrofer m, m. Totalt C 1-C 8 (medanledning av prop. 1 motion 1983/84:534 av m,n,(fp), yrkande 2 hemställs 2.att fastställer storleken på det svenska biståndet lill av BNIoch ökar det av regeringen föreslagna beloppet med 450 milj, kr. UU 1983/84:15 II Imotion 1983/84:966 av Per m, fl, (m). yrkande 6 hemställs 6, attriksdagen beslutar all anslaget till bistånd för /85 underutrikesdepartementets huvudtitel skall vara 5965 milj, kr, I motion 1983/84:967 av m,fl. (vpk),yrkandena 1 och 2, hemställs 1, att uttalar att densvenska biståndspolitiken skall utvecklas så att målet av BNP till bistånd enligt de fastlagda principerna för vårt internationellautvecklingsarbete uppnås, 2, att uttalar atlberäkningsgrunden för det svenska biståndet åter skall uttryckas i av BNPoch fortsättningsvis endast avse budgetposter vars användning är förenliga medde ursprungliga biståndspolitiska målen, I motion 1983/84:1173 av m,fl. (c), yrkande 1, hemställs 1,att beslutar stå fast vid åtaganden att lämna ett beloppmotsvarande I % av vår bruttonationalinkomst i u-landsbistånd och därmedanvisar ett belopp pä 7 176 milj, kr, Imotion 1983/84:2196 av m, fl, (s) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffandeplaneringsramen för /86, Imotion 1983/84:2199 av () hemställs atl beslutarsom sin mening ge regeringen lill känna alt Systembolaget bör la betalt försina plastpåsar och att influtna medel skall tillfalla u-hjälpen. (medanledning av prop. 1983/84:154) I motion 1983/84:2773 av m.fl. (c)hemställs an med avslag på proposition 1983/84: 154 beslutar ienlighel med motion 1983/84:1173 på motsvarande punkter. Imotion 1983/84:2774 av m. fl, (fp) hemställs all beslutar attfastställa storieken på det svenska biståndet lill I % av BNI och därför ökadel av regeringen föreslagna beloppet med l. milj, kr, Imotion 1983/84: 2776 av m,fl, (vpk), yrkande I föreslås beslutar höja biståndsanslagen 21.4 milj, kr, utöver i proposition1983/84: 154 förestagel belopp. Anslagen för internationellt utvecklingssamarbeteföreslås för /85 i budgetpropositionen uppgå lill 6595 milj,kr, och i tilläggs- UU1983/84:15 12 propositionen 1983/84: 154 till ylterligare 300 milj, kr,,vilkel sammanlagl ger 6895 milj, kr. Detta är den medelsanvisning utskotlet haratt ta slällning lill. Planeringsramen för biståndet /86 föreslåsi proposition 154 sällas vid samma nivå.