bet · G701UbU28 · 1983-12-31 00:00:00 — utöver regeringens förslag till studiefinansiering inomforskarutbildning alt fördelas på fakultetsanslagen i enlighet med vad som imotionen anförts, 7. alt beslutar atl som sin mening geregeringen lill känna vad som i motionen förordats rörande arvodestjänst somassistent. 8. att beslutar att som sin mening geregeringen lill känna vad som i motionen anförts om bedömning avdoktorsavhandling, 9. atl beslutar att som sin mening geregeringen lill känna vad som i motionen anförts om doktorsexamen sombehörighetsvillkor för vissa tjänster och om lektorstjänster i gymnasieskolan, 10. att beslutar att tillHumanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet för /85 anvisaett reservationsanslag om , ett i förhållande till regeringensförslag förhöjt anslag med , 11. atl beslutar att till för /85 anvisa ell reservationsanslag om180356000 kr., ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med4000000 kr., 12. att beslutar att till m.m. för /85 anvisa etl reservationsanslag om255092000 kr., ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med4000000 kr.. UbU1983/84:28 13 13. att riksdagenbeslutar all ändra reglerna för allmän och särskild behörighet förforskarutbildning i enlighet med vad som i motionen anförts, 14. all riksdagenbeslutar all som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom "privatister" i forskarutbildningen, 15. all riksdagenbeslutar all hos regeringen begära förslag lill ny tjänsteorganisation förhögskolan all träda i kraft den i enlighet med vad som i motionenanförts, 16. all riksdagenbeslutar alt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom mellanexamen/specialistexamen, 17. alt riksdagenbeslutar all avslå regeringens förslag att lill kontaktverksamhet vid mindrehögskoleenheter för /85 anslå , 18. all riksdagenbeslutar att till Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål /85 anvisa etl reservationsanslag om , ett iförhållande lill regeringens förslag minskal anslag med , 19. atl riksdagenbeslutar all som sin mening ge regeringen lill känna vad som i motionen anförtsom handledares närvaro-, yllrande- och beslutanderätt i betygsnämnd, 20. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära redovisning av .samtliga förefintligaforskningsstiftelser och de särskilda förhållanden som motiverat inrättandet avresp. stiftelse i enlighet med vad som i motionen anförts, 21. atl riksdagenbeslutar all som sin mening ge regeringen till känna atl tidsbestämda mål förandelen kvinnor på tjänster som professor, docent, forskarassistent ochforskare inte skall anges, 22. atl riksdagenbeslutar all till Nationell halvledarforskning för /85 anvisaett reservationsanslag om , ett i förhållande lill regeringensförslag förhöjt anslag med , 24. alt riksdagenbeslutar att lill Humanistiska fakulteterna för /85 anvisa ettreservationsanslag om , ett i förhållande lill regeringensförslag förhöjt anslag med , 25. att riksdagenbeslutar alt till Samhällsvetenskapliga fakulteterna för /85anvisa ett reservationsanslag om , etl i förhållande lillregeringens förslag förhöjt anslag med , 30. atl beslutar alt som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om forskning om den offentligasektorn. 1983/84:2637 av () vari yrkas atl hos regeringen anhåller att naturvetenskapligaforskningsrådet får i uppdrag alt inråtta en heltidstjänst för del i motionenangivna ändamålet. UbU 1983/84:28 14 1983/84:2638 av () och GunnelJonäng (c) vari yrkas all ger regeringen till känna att en professuri litteraturvetenskap, särskilt kvinnolitteratur, bör inrättas viduniversitetet i . har beslutatinhämta yttrande från finansutskottet (FiU) över proposition 1983/84:107 bil.10 jämte motionerna 1983/84:2615 yrkande 1 1 och 1983/84:2634 yrkande 30.Yttrandet är fogat som bilaga 2 till della betänkande. 1 Vissa övergripande forskningsfrågor 1.1 Inledning godkände (prop. 1978/79:119, UbU1978/79:44, rskr 1978/79:391) riktlinjer för den framlida forskningsplaneringensom bl. a. innebär alt regeringen varje valperiod skall förelägga enproposition som mera samlat presenterar regeringens forskningspolitik. Proposition1978/79: 119, som förelades , grundades pä förslag bl. a. frånforskningsrädsutredningen (SOU 1977:52 Forskningspolitik) ochforskarulbildningsutredningen (SOU 1977:63 Fortsatt forskarutbildning). Vidriksmötet /82 förelade den dåvarande regeringen den förstaforskningspoliiiska propositionen 1981/82; 106. Den grundades bl. a. pä förslagfrån forskningssamverkanskommillén (FOSAM, SOU 1980:46 Forskning i samverkan)och kommittén rörande forskningens och forskarutbildningens situation i dennya högskolan (den s. k. , SOU 1981:29 Forskningens framtidoch SOU 1981:30 Forskarutbildningens meritvärde) samt förslag frånforskningsrådsnämnden (FRN) rörande bl. a. prioritering av forskningsområden.Propositionen behandlades i av utbildningsutskottet (UbU 1981/82:37),arbetsmarknadsutskottet (AU 1981/82: 17), socialutskottet (SoU 1981/82:54) ochjordbruksutskottet (JoU 1981/82:40). Yttranden avgavs tillutbildningsutskottet av socialförsäkringsutskottet (SfU 1981/82:3 y),socialutskottet (SoU 1981/ 82:3 y), näringsutskollet (NU 1981/82:9 y) ochförsvarsutskottet (FöU 1981/82:4 y). Tillinnevarande har regeringen i proposition 1983/84:107 givit riksdagentillfälle all ta del av vad som anförs i propositionens huvudanförande omforskning och utveckling. Däri behandlas den statliga forskningspolitiken istort, samspelet mellan sektorsforskning och grundläggande UbU1983/84:28 15 forskning inom högskolan, frågor om kvalitet iforskningen, forskarrekryteringen och arbetsvillkoren för forskare inomhögskolan, samverkan mellan näringslivet och statlig forskningsverksamhet samthögskolans internationella kontakter. 1 bilagor från tio olika departementläggs fram förslag beträffande frågor som avser resp. departementsverksamhetsområde. Huvudanförandel i proposition 1983/84: 107 samt bilaga 5med undanlag av avsnittet om kulturverksamhet, bilaga 7 såvitt avser avsnitten5, 6 och 7 om invandrarforskning och jämställdhetsforskning samt bilaga 10 omforskning om den offentliga sektorn och om forskarutbildningens meritvärde harremitterats lill utbildningsutskottet. Av propositionens övriga bilagor har bilaga 1 remitteratstill ulrikesul-skoltet (UU 1983/84: 14), bilaga 2 till försvarsutskottet (FöU1983/84; 19), bilaga 3 lill socialutskottet (SoU 1983/84:24), bilaga 4 tilltrafikutskottet (/84:30), bilaga 5 såvitt avser avsnittet omkulturverksamhet (s. 156-161) lill kulturutskottet (KrU 1983/84:24), bilaga 6till jordbruksutskottet (JoU 1983/84:30), bilaga 7 såvitt avser avsnitten 3.1,3.2 och 4 delvis om arbelsmiljöforskning till socialulskoltet (SoU 1983/84:24),bilaga 7 såvitt avser avsnitten 1, 2, 3 i övrigt samt 4 delvis om arbelsmarknadspo-liiiskforskning saml arbelslivsforskning till arbeismarknadsutskottet (AU 1983/84;17), bilaga 8 till bosladsuiskoiiet (BoU 1983/84:31) saml bilaga 9 lillnåringsulskotlet (NU 1983/84:45). I delta betänkande behandlar ulbildningsulskottet proposition1983/ 84: 107 i de delar den remitterats till utskottet med undanlag avavsnillet Inredning och utrustning vid högskoleenheter m.m. (bil. 5, s.154-155). Detta avsnitt behandlas i utbildningsuiskoiieis betänkande UbU 1983/84: 24. Utskoitet behandlar nu också motioner som väckts dels , dels med anledning av proposition 1983/ 84:107. Med överlämnande av två motionsyrkanden harulbildningsulskottet till näringsutskottet avgivit etl yttrande (UbU 1983/84:3y) i frågan om en forskningsrådsfunklion inom styrelsen för teknisk utveckling(STU). Yttrandet är fogat som bilaga I till detta belänkande. har i etl yttrande FiU 1983/84:5 y lillulbildningsutskot-tei yttrat sig över proposition 1983/84:107 bilaga 10avsnittet 2.1 om forskning om den offentliga sektorn jämte motioner i ärendet.Yttrandet är fogat som bilaga 2 lill detta betänkande. 1 det följande behandlar utbildningsutskottet under punkl1 vissa övergripande forskningsfrågor jämte medelsanvisning under ett anslagunder trettonde huvudtiteln saml under punkterna 2-19 frågor som rör medelsanvisningunder forskningsanslag inom område. UbU1983/84:28 16 1.2 Kvalitet i forskning och utvecklingsarbete Inom organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () enades man är 1970 om vissa begrepp ochdefinitioner rörande forskning och utvecklingsarbete. Med grundforskning avsesell systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer utannågon bestämd tillämpning i sikte med syfte all ge ell bidrag lill denvetenskapliga kunskapsmassan inom ett visst område, med tillämpad forskningell systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer med enbestämd tillämpning i sikte och med utvecklingsarbete ett idérikt ochsystematiskt utnyttjande av vetenskaplig och annan kunskap för atl åstadkommanya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbättringar avredan existerande sådana. Ett begrepp som tillkommit är långsiktigkunskapsuppbyggnad som syftar till uppbyggnad av kompelens pä nya områden motiveradeutifrån sektoriella och motsvarande ändamål. Man har dä inte gjort en striktuppdelning mellan grundläggande och tillämpade inslag i forskningsverksamheten. Med sektorsforskning avses sådan forskning som motiverasutifrån en viss samhällssektors eller beställares behov av kunskap för allfrämja vissa ändamål och som finansieras av beställaren. En indelning utifrån ansvarsaspekten, som utgår frånforskarnas situation, kan göras i forskning på eget programansvar, därforskarna ges hela ansvaret för hur problemen ställs och uppgifterna löses ochredovisas, saml uppdragsforskning. där en externbeslällare har avgörandeinflytande på valet av problemområde. Forskning på eget programansvar kan avse både överhögskolebudgelen och forskningsråden finansierad forskning och sekloriellt ochindustriellt motiverad forskning som syftar till långsiktig kunskapsuppbyggnadinom ett visst område. Enligt föredragande statsrådet ären hög kvalitet i forskningen och utvecklingsarbetet utomordentligtbetydelsefull (prop. s. 15). Kvaliteten i forskningen bedöms framför allt genomjämförelser med forskning och forskningsresultat i andra länder. En kvalitativthögtstående forskning är i sig en förutsättning för all Sveri.ge skall kunnadella i det internationella kunskapsutbytet. För den forskning som bedrivs pä eget programansvar ärenligt propositionen originalitet och kvalitet de enda styrinstrumenten.Forskningens frihet innebär atl verksamheten inte styrs av omedelbaranytlokrav. Forskaren skall fritt kunna välja problem, metoder och former förredovisning av resultat. innebär denna frihet ett stort ansvar förforskarna att se till att den vetenskapliga kvaliteten på metoder och resultatupprätthålls. Kvalitetsaspekterna måste enligt föredragande statsrådel hävdasi varje led av forskningsprocessen, vid antagning av forskarstuderande och i UbU1983/84:28 17 forskarutbildningen, vid bedömning av medelsansökningaroch vid tillsättning av tjänster. Del är i samhällets intresse att i densuccessiva urvalsprocess som sker de mest lämpade antas till forskarutbildningoch de mest kompetenta forskarna tilldelas forskningsmedel. Enligt motion 1983/84:2623 (i denna del) bör riktlinjernafrån statens sida vara sådana, alt forskning som tillför nya kunskaper och nyaperspektiv på verkligheten bedrivs åven om den leder till ell förhållandevisstort antal misslyckanden. Utskoitet, som erinrar om vad som i del föregåenderedovisats beträffande forskning på eget programansvar, kan inte finna alt delföreligger någon större skillnad i synsättet mellan föredragande slalsrådet ochmotionärerna. Självfallet skall nya idéer prövas i forskningen. Med hånvisninghärtill avstyrker ulskottel motion 1983/84: 2623 i denna del och instämmer ivad föredragande statsrådel anfört om kvalitet i forskning ochulveckUngs-arbete. Bedömningar av forskning förekommer i skilda former. Somexempel nämner föredragande statsrådet disputationerna i samband med avläggandeav doktorsexamen, sakkunnigbedömningarna vid tillsättning av högreforskartjänster och den ofta mycket ingående prövning som görs avforskningsprojekt frän anslagsbeviljande organs sida. Vissa myndigheter harinskrivet i sina instruktioner atl de skall utvärdera forskning inom sina resp.verksamhetsområden. gäller t. ex. för forskningsråden inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Utskottet övergår nu till attbehandla frågan om bedömning av doktorsavhandlingar (bil, 5 s. 55-57). Enligt bestämmelserna i 8 kap. 36 och 37 §§ ihögskoleförordningen skall en betygsnämnd utses särskilt för varje avhandling.Antalet ledamöter bestäms av fakullelsnämnden, som utser ledamöterna. Dessaskall vara tre eller fem. Den lärare som utsetts atl vara handledare fördoktoranden skall vara ledamot i nämnden. utser ordförande inomsig. Vidare har fakultetsopponenlen rätt att närvara vid sammanträde mednämnden och delta i överläggningarna men ej i besluten. är beslulför när samtliga ledamöier ärnärvarande. Som nämndens beslut gäller den mening som de flesta förenar sig om.Om avhandlingen godkänns får skälen för nämndens beslut inte redovisas iprotokoll eller annan handling. Detsamma gäller även i fråga om de skål somenskild ledamot kan ha anfört i skiljaktig mening eller i annan ordning. lämnade utan erinran etl uttalande iproposition 1981/82; 106 om att fasta ledamöier borde införas ibetygsnämnderna. UHÄ har i skrivelse till regeringen den 13 december 1983lagt fram förslag till ändring av högskoleförordningens bestämmelser om betygsnämndernassammansättning. Enligt förslaget skall inom varje odelad fakultet ellersektion finnas en eller flera betygsnämnder. ' 2 1983/84. UbU1983/84:28 18 lygsnämnd bestå av dels två fasta ledamöter, dels tretillfälliga ledamöier eller undantagsvis en sådan ledamot, som utses sårskillför varje avhandling. Som tillfällig ledamot får enligt förslagel ulsesvelenskapsidkare ulan-för fakullelen eller sektionen. UHÄ föreslår också atlhuvudhandledaren skall vara ledamot av betygsnämnden, om inte särskilda skälföreligger däremot. Nar handledaren inte ingår i nämnden skall han endast haniirva-rorätl. Vidare framför UHÄ förslag om att skålen för betygsnämndensbeslut skall redovisas kortfattat i protokoll eller i annan handling. Detsammaföreslås gälla i fråga om de skäl som enskild ledamot kan ha anfört för sitlställningstagande. Föredragande statsrådel konstaterar i fråga om förslagetom fasta ledamöter i betygsnämnden att remissopinionen inom högskolan varitmycket splittrad. Sålunda vägde opinionen för resp. mot förslaget jämnt blandhögskolestyrelserna. När det gäller fakultetsnämnderna/seklionsnåmn-dernaavstyrkte en majoritet. Även SFS avstyrkte förslaget. Argumenten mot atl införa fasta ledamöier i betygsnämnd ärenligt föredragande statsrådel framför allt dels all del är svårt all finnafasla ledamöter med tillräcklig sakkunskap, dels alt arbetet för de fasla ledamöternakan bli så betungande att möjligheterna alt ulan särskilda anordningarrekrytera ledamöter måste anses små. UHÄ anser hår atl flera beiygs-nämnder börulses för varje fakultet/sektion. Mot detta kan då, säger statsrådet, hävdasatl det inte blir sårskill sior förändring geniemot den nuvarande situationenmed en b(;avhandling. Vidare torde en ordning därkontinuilelsönskemålen så långt möjligt tillgodoses inom ramen för en varieradsammansättning av en nämnd bli mera låtihan-teiiig än en ordning med ett antalskilda nämnder, om än med vissa fasta ledamöier. De fakultelsnämnder somförespråkar ett system med fasta ledamöier har fö. - i flerialel fall - redaninfört det. Enligt föredragande statsrådets mening kan behovet av ökad faslheloch konlinuilet inom belygsnämnderna tillgodoses ulan någon förändring avbestämmelserna i denna del. Handledaren skall enligt nu gällande regler ingå ibetygsnämnden. UHÄ föreslår en ändring av reglerna i så måtto att handledaren,om särskilda skäl föreligger, inte skall vara ledamot av betygsnämnden. Sådantskäl kan l.ex. vara atl handledaren varit medförfattare lill delar avavhandlingen. Föredragande statsrådet ansluter sig till UHÄ:s bedömning. Vidareanser föredragande statsrådet det rimligt från rätissäkerhetssynpunkt allskälen för betygsnämnds beslut liksom för enskild ledamots ställningslagandeskall få redovisas när det är fråga om underkännande av avhandling men inte iannat fall och förordar atl bestämmelserna ändras i enlighet härmed. Regeringen föreslår alt godkänner vad som haranförts i propositionen om betygsnämndernas sammansättning och motivering avnämndernas beslut. Enligtmotion 1983/84:2595 (yrkande 6) bör betygsnämnderna komplet- UbU1983/84:28 19 leras med fasla ledamöter. 1 motion 1983/84:2615 (yrkandeI i) hävdas alt det är angeläget alt man eftersträvar ett system därregelmässigt företrädare för ämnet från andra lärosäten deltar iavharidlingsgranskningen. Enligt motion 1983/84:2634 (yrkande 19) bör den handledaresom i realiteten har handletl doktoranden ha närvaro- och yttranderätt men intebeslutanderätt i betygsnämnden. Med en sådan ordning kan handledarens sakkunskaptas till vara och betygsnämnden agera utan partsintresse. 1 samma motion(yrkande 8) föreslås all avhandlingen betygsätts som under känd, godkänd ellerväl godkänd. Fakullelsopponent och betygsnämndens ledamöter skall ha rätt alt iett protokoll anmäla avvikande mening saml skälen för sill ställningstagande. Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionsyrkandena anföra följande. Enligt utskottets mening finns det behov av ökad fasthetoch konlinuilet inom betygsnämnderna. Fakultet eller sektion som så önskar ochsom har en härför lämpad struktur kan utan hinder av gällande bestämmelserinföra en ordning med ell antal skilda nämnder som har vissa fasla ledamöier.Annan fakultet eller sektion kan inom ramen för en ordning med en betygsnämndför varje avhandling självfallet också tillgodose önskemål om kontinuitet isammansättningen av nämnderna. Mol denna bakgrund föreslår utskottet altriksdagen avslår motion 1983/84; 2595 yrkande 6. Utskottet vill i fråga om betygsnämndens ledamötertillägga följande. Enligt förslagel skall handledaren om särskilda skälföreligger inte vara ledamot av betygsnämnden. Utskottet föreslår för sin delatl bestämmelserna utformas sä, att handledaren skall närvara vid sammanträdemed nämnden och della i överläggningarna men ej i besluten, såvida del intefinns särskilda skäl. Med en sådan ordning tas handledarens sakkunskap tillvara som betygsnämndens opartiskhet inte kan ifrågasättas. Vidare börflertalet ledamöter i nämnden inte hämtas från doktorandens institution, såvidadel inte finns särskilda skäl. Minst en företrädare för ämnet bör normalthämtas från annat universitet eller annan fakultet. Utskottet föreslår atlriksdagen godkänner vad utskottet med anledning av proposition 1983/84:107 ochmotionerna 1983/84:2615 yrkande I i och 1983/84; 2634 yrkande 19 förordat ombetygsnämndernas sammansättning. Vad slutligen gäller yrkandet om graderade betyg(underkänd, godkänd eller väl godkänd) på avhandlingen och ledamöternas i betygsnämndenrätt atl i ett protokoll anmäla skälen till sill ställningstagande avslyrkerutskottet detsamma. I enlighet med vad som anförs i propositionen bör gällandebestämmelser ändras i så måtto att skälen för betygsnämnds beslut liksom förenskild ledamots ställningslagande redovisas när det är fråga om underkännandeav avhandling. Med hänvisning lill del anförda föreslår utskottet altriksdagen avslår motion 1983/84:2634 yrkande 8 och godkänner vad som harförordals i propositionen om motivering av betygsnämndernas beslut. UbU1983/84:28 20 All rekrytera och utbilda nyaforskare år enligt propositionen en central uppgift för högskolan. Ett ståndigttillflöde av personer som genomgår och genomgått forskarutbildning behövs föratl vetenskapssamhället skall bibehålla sin vitalitet och utvecklas ochstimuleras i sill sökande efter ny kunskap. Av lika sior betydelse år del altsamhället i övrigt - förelag, organisationer och myndigheter m. fl. i storutsträckning får tillgång till och utnyttjar personal med forskarutbildning(prop. s. 17-19). Mol den bakgrunden har situationen inomforskarutbildningen enligi propositionen under en lång följd av år variinedslående. Strömmen ut till samhållslivel av högl utbildade experter har påvissa områden avtagit kraftigt under loppet av 1970-lalel. Medicinsk ochodontologisk fakultet har liksom i upprätthållit enganska oförändrad examinationsfrekvens. Inom övriga fakulteter har detemellertid skell en minskning med hälften eller rner av antalet avlagdaexamina, trots atl tillströmningen av nybörjare och anialet närvarandestuderande legat på oförändrad nivå. Antalet nya forskarstuderande per läsår har sedan millenav 1970-talel legal ganska kring 2000. Antalet närvarandeforskarstuderande har heller inte förändrats dramatiskt. Höstterminen 1973uppgick antalet närvarande lill ca 11000. har antaletlegat på ca 12000. Andelen kvinnliga forskare har vuxit och utgörnumera ca en tredjedel av samtliga forskarstuderande. I propositionen anförs atl medelåldern både blandnärvarande forskarstuderande och bland dem som avlagt forskarexamen synes haökat kraftigt. Medelåldern bland närvarande studerande var 35 årför mån och för kvinnor. Inte fullt var tredje närvarande bedriverstudierna på heltid. Genomsnittliga netto- och bruttosludielider för dem somavlagt doktorsexamen har iäkai från 8,7 resp. 11,0 terminer /75lill 9,8 resp. 14,0 terminer. Avsevärda variationer finns mellan fakulteterna idessa avseenden. Enligt motion 1983/84:2634 (yrkande13) kräver forskarutbildning inte bara ämnesfördjupning ulan även kunskapsbreddoch utblick över besläktade ämnen. Inom del förutvarande filosofiskafakulietsomrädel bör jor-kunskapskraven för antagning till forskarutbildningdärför utgöras av en fullständig grundexamen om minst 120 poäng med minst 60poäng i del aktuella forskarutbildningsämnet. För de utbildningslinjer som inteomfattar 120 poäng bör motsvarande nivå uppnås genom överbryggande kurser.Förkunskapskraven för forskarutbildning bör enligt motionärerna ändras ienlighet härmed. I motion 1983/84:2615 (yrkande I c) anförs atl del ärangeläget all högskolans linjeutbildningar i större omfattning än vad som ärfallet kan innehålla möjligheter till ämnesfördjupning som ger ökad kontakt och UbU1983/84: 28 21 förtrogenhet med forskningsproblemen. Linjeutbildningarbör vara så konstruerade all de innehåller minst etl 40-poångsavsniit. Även60-poängsav-snill bör eftersträvas i större utsträckning. I detta sammanhangvill motionärerna också aktualisera frågan om alt återinföra någon typ avexamensbenämning motsvarande exempelvis den tidigare filosofie kandidatexamen.Den nuvarande ordningen har bl. a. i samband med inlernationelll utbyte visatsig medföra ölägenheter. Den internationella förståelsen för vårt system harvisat sig vara ringa. En sådan grundexamen kan antingen gälla alla som uppnått120 poäng eller förbehållas utbildningar om minst 120 poäng med en fördjupningtill 60 poäng i minsl etl ämne. Enligt motion 1983/84:514 (yrkande 7) bör en nyexamensbenämning, filosofie kandidatexamen med humanistisk,samhiillsvetenskaplig eller annan inriktning, införas för studier om 120 poänginom del förutvarande filosofiska fakullelsområdet. För denna examen bör krävasfördjupnings-studier i minsl ett ämne omfattande minst 60 poäng. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Enligt 8 kap. 19 § högskoleförordningen har studerande sompå ett lillfredsslållande sätt har gått igenom allmän, lokal eller individuellutbildningslinje inom grundläggande högskoleutbildning om minsl 80 poäng allmänbehörighel all antas lill forskarulbildning. Föreskrifter med villkor försärskild behörighet meddelas enligt 8 kap. 20 § nämnda förordning i studieplanför forskarutbildning enligt riktlinjer a v UHÄ eller styrelsen för Sverigeslantbruksuniversitet. Som regel krävs 60 poäng (motsvarande) i ett förforskarutbildningsämnet relevant område inom grundutbildningen.