bet · G701KrU18 · 1983-12-31 00:00:00 — om anslag till kulturverksamhet m. m. 1983/84:100bil. Utskottet behandlar i detta betänkande dels de förslag m. m. i proposition1983/84:100 bilaga 10 () som under huvudavsnittet F.Kulturverksamhet m. m. lagts fram under följande rubriker, nämligen Allmänkulturverksamhet m. m. (anslag ), Teater,dans och musik (anslag F 11 F 21), Bildkonst(anslag F 22-F 25), Arkiv(anslag F 26-F 30), Kulturminnesvård(anslag F 31 F 33), Museer ochutställningar (anslag F 34F 51), dels motioner med anknytning tillde angivna delarna av propositionen och motioner som avser vissa övergripandekulturfrågor. Av innehållsförteckningen sist ibetänkandet framgår vilka anslag som behandlas och deras plats i betänkandet,m. Ett i propositionen framlagt lagförslag om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde fogasvid betänkandet som bilaga 1. I bilaga 2 lämnas en redovisning över motionernainnehållande dels en sammanställning av motionärernas/huvudmotionärernas namnoch resp. motionsnummer, dels en tabell som visar var i betänkandet de olikamotionerna behandlas. I betänkandet behandlas de förslagregeringen lagt fram i budgetpropositionen om teater, dans, musik, bildkonst,arkiv, kulturminnesvård, museer och utställningar. Ett stort antal motionerbehandlas i sammanhanget. I vissa av dessa tas upp övergripande kulturfrågor,som bl. a. avser eller har nära samband med kulturpolitiska beslut. Utskottet tillstyrker i huvudsak regeringens förslag ibudgetpropositionen. Dä det gäller ersättningen till författare för utlåningpå bibliotek föreslår utskottet att ersättningen höjs med totalt till 40öre för hemlån av originalverk. Regeringen hade föreslagit en höjning med 1öre. För att inte föreställningsverksamhet skall behö- 1 1983/84. KrU1983/84:18 2 va skäras ner instundande sommar föreslår utskottetenhälligt en uppräkning av anslaget till verksamheten. Utskottet föreslär etttillkännagivande om sponsorskap. Flertalet motioner avstyrks. I anslagsfrågor sker detta iregel under hänvisning till den rådande budgetsituationen. En motion omtillsättande av en parlamentarisk utredning för utvärdering av 1974 årskulturbeslut avstyrks under hänvisning till pågående eller planeradutredningsverksamhet inom olika kultursektorer. Vid betänkandet fogas ett stort antal reservationer.Beträffande dessa kan, utan att fullständighet åsyftas, nämnas följande.Socialdemokraterna reserverar sig till förmån för regeringens förslag då detgäller biblioteksersättningen. De avger också en reservation om s. k.sponsring. Företrädarna för moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet reserverar sig i fråga om finansieringen av kulturverksamheten.Företrädarna för moderata samlingspartiet reserverar sig till förmån förriktlinjer för kulturpolitiken, vilka syftar till att främja frihet,mångsidighet och kvalitet, samt för en rad yrkanden som framställts av bl. företrädare vill ha en parlamentarisk utredningsom skulle utvärdera resultatet av kulturpolitiska beslut.Folkpartiets företrädare vill på en rad områden öka medelsanvisningen utöverregeringens förslag eller införa nya stödformer. Detta gäller bl. a.visningsersättningen, de regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutionerna, och de regionala museerna. Vänsterpartietkommunisternas företrädare reserverar sig till förmån för anslagshöjningar tillbl. a. fria grupper, vissa centrumbildningar och kulturverksamhet blandspråkliga minoriteter. Han har vidare avgivit bl. a. en reservation omförsöksverksamhet med kulturskola. Allmän kulturverksamhet m. m. I. övergripande frågor 1 motion 1983/84:495 av Jan-ErikWikström m. fi. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, I. att beslutar att de centrala teater-,musik-, musei- och arkivinstitutionerna skall undantas från tillämpningen avdet s. k. huvudförslaget fr. o. m. /85. 1 modon 1983/84:638 av EvaHjelmström (vpk) yrkas att uttalar att sponsring ej är förenlig medde av uppsatta kulturpolitiska målsättningarna. KrU1983/84:18 3 I motion 1983/84:788 av IngegerdElm m. fi. (s) yrkas att beslutar att inom kulturbudgetens ram vadavser anslagen till teaterinstitutioner (företrädesvis ur anslagen F 17 och F12) omfördela medel så att ytterligare grundbelopp tillförs Jönköpingslänsteater. I modon 1983/84:792 av BertilMåbrink (vpk) och (vpk) yrkas att hemställer hosregeringen om att den skall lägga fram förslag om en försöksverksamhetmed kulturskola för barn och ungdom. Imotion 1983/84:1361 av IngridSundberg m. fi. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omriktlinjer för kulturpolitiken, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statenskulturråd, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna sin positiva inställning tillsponsorskap i kulturlivet. I motion 1983/84:1654 av MargaretaHemmingsson (s) och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett mer riktatstöd till barnteatern. I motion 1983/84:2266 av m. fi. (c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en allsidigt sammansatt parlamentariskutredning angående utvärdering av kulturpolitiska riksdagsbeslut ochmål för framtida kulturpolitiska insatser, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att de i motionen framförda tankegångarnabeaktas i direktiven till utredningen. I modon 1983/84:2268 av m. fl. (c) yrkas, såvittnu är i fråga, 1. att riksdagenhos regeringen begär vidgad översyn av de centrala kulturinstitutionerna ienlighet med vad som anförs i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av arbetsgivarorganisationen på kulturområdeti enlighet med vad som anges i motionen, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till en viss strukturrationalisering avadministrationen på det kulturella området i enlighet med vad som anges imotionen, 5. att riksdagenhos regeringen begär en utvärdering av det kulturpolitiska stödetsfördelningspolitiska effekter, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörandesponsring, 7. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att ta fram ett vidgat kunskapsunderlag ilokalfrågor i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen. KrU1983/84:18 4 1 motion 1983/84:2274 av Marie-AnnJohansson m. fl. (vpk) yrkas att hos regeringen begär förslag om hurstödet till den regionala kulturverksamheten bör utformas med beaktande av vadsom anförts i motionen. I motion 1983/84:2277 av MarianneKarlsson (c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående och verksamhet. Vissa övergripande kulturpolitiskafrågor, som aktualiserats i ett antal motioner, behandlas i detta avsnitt.Utskottet återkommer direkt eller indirekt till vissa av frågorna i samband medbehandlingen av olika anslagsposter, nämligen i fall dä krav också framställsom omedelbara resursförändringar. Frågan om tillämpning av huvudförslaget för vissakulturinstitutioner, m. m. Trots den rådande budgetsituationenhar regeringen funnit det möjligt att föreslå vissa satsningar päkulturområdet. Utskottet vill här särskilt nämna betydligt ökade resurser förkonstnärlig utsmyckning av statliga byggnader. Myndigheterna har ålagts att i sinaanslagsframställningar redovisa ett besparingsalternativ motsvarande entvåprocentig real nedskärning av anslaget från närmast föregående år, det s.k. huvudförslaget. Utskottet framhöll att det särskilt för småinstitutioner kan vara mycket svårt eller omöjligt i fortsättningen att varjeår åstadkomma en tvåprocentig rationalisering. Institutionerna inomkultursektorn är i många fall mycket små och har en anslagsstruktur som innebäratt de fasta kostnaderna relativt sett är stora medan de rörliga kostnaderna ärsmå. Detta innebär att verksamheten drabbas hårt då procentuella nedskärningarav anslaget måste göras, eftersom besparingarna går ut över de rörligakostnaderna, anförde utskottet bl. (KrU 1982/83:24 s. 11). I budgetpropositionen har tillämpningen av huvudförslagetav kulturpolitiska skäl lindrats för en rad kulturinstitutioner, i vissa fallmed betydande belopp. En grov beräkning ger således vid handen att om maninte räknar med Operan huvudförslaget för samtliga myndigheter, som hör tillutbildningsdepartementets kulturenhet, skulle innebära en nedskärning med ca13 milj. kr. men att det faktiska uttaget enligt regeringens budgetförslagstannat vid något mer än 5 milj. kr. Utskottet anser sig av budgetskäl inte kunna förorda ettgenerellt frångående av huvudförslaget för institutioner inom kulturområdeteller för viss grupp av dessa. Utskottet avstyrker därför motion 495 (fp),såvitt däri KrU1983/84:18 5 föresläs att de centrala teater-, musik-, musei- ocharkivinstitutionerna skall undantas från tillämpningen av huvudförslaget fr. o.m. nästa budgetår (yrkande I). Utskottetvill dock understryka att svårigheterna för kulturinstitutionerna att göraärliga procentuella nedskärningar ökar successivt. Regeringen måste därföräven i fortsättningen för varje institution noga överväga konsekvenserna förverksamheten av en tillämpning av huvudförslaget. kulturpolitiska beslut, m. m. Som bakgrund till behandlingen avfiera motionsyrkanden i det följande vill utskottet här erinra om att i 1974års kulturpolitiska beslut målet för kulturpolitiken sammanfattades i åttapunkter (se bl. a. KrU 1974:15 s. 3). Dessa är allmänt hållna. Människorna skall ges möjligheter till eget skapande.Kommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet skall motverkas.Decentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner skall främjas. Eftersattagruppers erfarenheter och behov skall beaktas. Konstnärlig och kulturellförnyelse skall möjliggöras. Äldre tiders kultur skall tas till vara ochlevandegöras. Internationellt kulturutbyte skall stimuleras. Innan utskottet tar upp motionsyrkandena till närmareprövning finns det anledning att här hänvisa till vad som anförs ibudgetpropositionen om 1974 års kulturpolitiska beslut (s. 9). Det erinras omatt någon konkret och heltäckande utbyggnadsplan inte antogs i samband med detkulturpolitiska beslutet. Beslutet om mål och riktlinjer var avsett som ettstartskott för successiva statliga och kommunala insatser. Trots detreformarbete som steg för steg har genomförts under de gångna tio åren återstårmycket att göra. I några regioner är resurserna goda, i andra alltförbegränsade. Inom vissa sektorer av kulturlivet är förhållandenatillfredsställande, på andra håll finns många återstående problem att lösa,uttalas det i propositionen. Vidare anförs följande. Den ekonomiska situation som landetbefinner sig i ger dock inte utrymme för en lika expansiv kulturpolitik somden som fördes . Den utveckling som kan ske måste i störstautsträckning åstadkommas genom omprioriteringar. Strävan måste dock vara attinom kulturområdet, lika väl som inom utbildningen eller det sociala området,skapa sådana basresurser att människor oberoende av bostadsort, uppväxtmiljöoch erfarenhetsbakgrund får goda möjligheter att ta del i kulturlivet. Efter vissa synpunkter i fråga omsponsring till vilka utskottet återkommer i det följande anförföredragande statsrådet följande. påstås det att 1974 årskulturpolitiska riktlinjer har förlorat sin giltighet ekonomiskaklimat. Jag delar inte denna uppfattning. Strävandena att åstadkomma deförändringar som målformuleringarna KrU1983/84:18 6 ger uttryck för är lika angelägna i ekonomiskt kärvatider. Däremot kan det vara motiverat aU inom den ram som de kulturpolidskamålen anger precisera vilka insatser som bör ges förtur i ett läge dåresurserna är begränsade. bör strävandena framför alltinriktas på att i den nya mediesituationen slå vakt om mediernaskulturpolitiska roll, att stimulera kulturen i skolan, föreningslivet och påarbetsplatserna samt att bygga ut kulturverksamheten i underförsörjda regioner. Vissa frågor om de kulturpolitiska målen Företrädare för moderatasamlingspartiet utvecklar i motion 1361 (yrkandena 1 och 3) sina synpunkter ifråga om nyckelorden för moderat kulturpolitik frihet, mångsidighet ochkvalitet. De anger vidare vissa riktlinjer för kulturpolitiken, däribland ifråga om sponsring. Kulturlivet skall i högre grad än nu styras av de enskildamänniskornas önskemål och i mindre utsträckning av de offentliga organensekonomiska prioriteringar. Den enskildes betalning för att delta i kulturlivetmåste vara kulturlivets viktigaste finansieringskälla. Så långt det är möjligtbör kulturlivet göras oberoende av offentligt stöd och mer beroende av sinpublik. Kulturverksamhetens bidrag bör minskas och utrymme bör skapas förbidragsgivare som styrs av skilda bedömningar, ambitioner och värderingar.Genom sponsorskap av enskilda och företag kan kulturlivets ensidiga ekonomiskaberoende av statliga och kommunala myndigheter minska, vilket medverkar tillatt öka kulturlivets frihet, mångfald och oberoende. Kulturinstitutionerna böruppmuntras att ha en mer marknadsanpassad prissättning, finna nyadistributionskanaler, finna nya former för publikkontakt och sträva efter enhögre grad av avgiftsfinansiering. Motionärerna framhåller vidare att stöd och bidrag kanvara nödvändiga för att säkra utbudet inom smala sektorer och för att minskaskillnader mellan kulturfattiga och kulturrika miljöer. Stat och kommun börstödja kulturellt nyskapande. Det allmänna skall också bidra till att bevaragemensamma kulturvärden. Sliitligen framhåller motionärerna viklen av attskolan låter eleverna komma i kontakt med olika typer av kulturverksamhet. Även i motioner från företrädare för (motion2268) och kommunisterna (motion 638) framställs yrkanden som berörfrågan om sponsring. I centermotionen anförs mot bakgrund av det rådandestatsfinansiella läget att det är naturligt att kulturens företrädare ser sigom efter kompletterande finansiärer och att det inte finns skäl motsätta sigsponsring. Vidare anförs följande. Det är emellertid viktigt atteventuell sponsoring får en sådan utformning att den sponsorerade verksamhetenär möjlig att identifiera i förhållande till annan verksamhet. Utformningenmåste vara sådan att den sponsorerade verksamheten kan avbrytas när stödetupphör. Sponsoring som innebär att exempelvis en kulturinstitution mottar medelpå ett sådant KrU1983/84:18 7 sätt att det binder offentliga anslagsgivare vid högrebidrag om ett enskilt företag drar sig ur ett åtagande bör inte accepteras. Detär ur samhällsekonomisk synpunkt oacceptabelt som det innebär enicke önskvärd förskjutning i fråga om initiativ och ansvar frän desamhällsorgan som har kulturpolitiska funktioner. I motionen från företrädare förvänsterpartiet kommunisterna yrkas att skall uttala att sponsringinte är förenligt med de kulturpolitiska målsättningarna. Då det gäller frågor om finansieringen avkulturverksamheten vill utskottet inledningsvis framhålla att enligt den endamer övergripande kulturstatistik som hitintills publicerats (Kulturstatistik,Verksamhet, ekonomi och kulturvanor 19601979, publicerad av kulturrådetoch ) var de samlade kulturutgifterna 14,6miljarder kronor och av dessa utgjorde privata utgifter. Relationenmellan de offentliga och de privata kulturutgifterna var mycket olika inomskilda kulturområden. Kostnaderna för biblioteken, teater- och musikinstitutionernabärs till allra största delen av samhället. I fråga om böcker och fonogramdominerade de privata utgifterna. Genom att TV- och radioverksamhetenfinansierades via mottagaravgifter som tas ut för TV-inne-hav redovisadesutgifterna för dem som privata kulturutgifter. ökadede offentliga kulturutgifterna procentuellt sett mer än de privata. Motionärerna bakom motion 1361 synes främst avse attaktualisera finansieringen av den kulturverksamhet, där huvuddelen avkostnaderna bekostas av det allmänna. Utskottet vill med anledning häravanföra följande synpunkter, som överensstämmer med vad utskottet anfört ifrågan vid fiera tillfällen (KrU 1982/83:10 och1982/83:24 s. 4 och 5). Avgifter för att finansiera kulturverksamhet förekommer päen rad områden. För en rad statliga institutioner regleras inkomsterna isärskilda inkomststater. För nästa budgetår beräknas enligt budgetpropositionenatt institutionerna måste öka sina inkomster relativt mycket. Sålunda beräknasen tioprocentig ökning för bl. a. och . Även förRiksteatern och Regionmusiken ställs krav på ökade inkomster. Utskottet anseratt höjda avgifter knappast torde medföra en väsentlig ökning avkulturinstitutionernas inkomster. En ökad avgiftsfinansiering skulle enligtutskottets mening kunna komma i konfiikt med de kulturpolitiska målen då främstde resurssvaga grupperna skulle komma att drabbas av en avgiftshöjning. Vidöverväganden om eventuella avgiftshöjningar är det viktigt att man noga vägerin de följdverkningar som dessa kan medföra. I detta sammanhang är även endiskussion som förs om avgifter vid folkbiblioteken värd att notera. Utskottethar vid fiera tillfällen kraftigt betonat betydelsen av att man slår vakt omprincipen att bibliotekens samlingar skall vara fritt tillgängliga utan avgift.Utskottet vidhåller denna uppfattning. KrU1983/84:18 8 I enlighet med det anfördaavstyrker utskottet motion 1361 yrkande 1, såvitt avser finansieringen avkulturverksamheten. Då det gäller sponsorverksamhet anför föredragandestatsrådet i budgetpropositionen följande (s. 9). Det statsfinansiella läget har letttill att ett antal kulturinstitutioner har blivit mer benägna att sökakompletterande medel hos näringslivet. Inom vissa områden, exempelvis industriminnesvården ochkultur i arbetslivet, kan det vara motiverat att företagen stöder eller heltsvarar för kulturverksamheten. Inom andra delar av kulturområdet får vi inteunderskatta riskerna för att näringslivsbidrag kan snedvridakulturinstitutionernas verksamhet, t. ex. genom att tillfälliga evenemanggynnas på bekostnad av basarbetet. Det får naturligtvis inte heller bli så attnäringslivet av kortsiktiga intressen engagerar sig i uppbyggnaden avverksamheter där förutsättningen är att staten om näringslivet drar sig ursitt engagemang då skulle ta över ansvaret. Det kan vara naturligt att näringslivet eller andrasponsorer går in i och medverkar i olika projekt. Det är emellertid viktigt attstaten och kommunerna behäller ansvaret för kulturens "basresurser"så att institutionerna kan agera självständigt gentemot intressen utifrån. Utskottet vill erinra om attsponsorverksamhet och annan bidragsgiv-ning från enskilda och företag tillkulturverksamhet förekommer i betydande omfattning i vissa länder. Pååtskilliga håll stimuleras detta av att viss avdragsrätt vid beskattningmedgivits för gåvor och bidrag till kulturändamål. Gåvor, donationer och depositioner vilka ej är förenademed belastande villkor samt en riktigt utformad sponsorverksamhet som ej står istrid med de kulturpolitiska målen bör enligt utskottets uppfattning välkomnasinom kulturområdet. Sådant stöd kan ge ökat utrymme för exempelvis gästspel,internationellt utbyte och inköp av eljest svåröverkomliga nyförvärv. Viss försiktighet måste naturligtvis iakttas då det gällerstöd till basresurserna för kulturinstitutioner. Stat eller kommun fårnämligen inte bli bundna av att fortsätta en verksamhet eller att hålla den påviss nivå som en följd av att en sponsor drar tillbaka sitt stöd. Det sagda hindrar naturligtvis inte att det finns fall därstöd till en basresurs bör kunna accepteras. Om en huvudman bedömer att denaktuella verksamheten är kulturpolitiskt motiverad och att det budgetmässigtkommer att bli möjligt att fortsätta verksamheten utan sådant stödutifrån, kan det enligt utskottets mening inte finnas några vägandeinvändningar mot ett sponsorskap. I ett sådant fall leder sponsringen till attutbyggnaden av basresursen tidigareläggs, vilket måste hälsas medtillfredsställelse. 1 enlighet med det anförda avstyrker utskottet motion 638.Vad utskottet anfört om sponsring bör som sin mening ge regeringentill känna med anledning av motion 1361 yrkande 3 och motion 2268 yrkande 6. Vad som anförs i motion 1361 om vikten av stöd och bidragfrån det allmänna för att säkra kulturutbudet inom smala sektoreroch för attminska skillnaden mellan kulturfattiga och kulturrika miljöer står helt iöverens- KrU1983/84:18 9 stämmelse med de kulturpolitiska målen. Detta gäller ocksåuttalandena i motionen.om att stat och kommun bör stödja kulturellt nyskapandeoch bidra till att bevara gemensamma kulturvärden. Något särskilt riksdagensuttalande i dessa avseenden erfordras enligt utskottets mening inte. I budgetpropositionen understryks utomordentligt starktvikten av att kulluren får en stark ställning i skolan. Kulturarbetet måste bliett normalt inslag i undervisningen (prop., särskilt s. 12 och 42). Utskottet som med anledning av motioner under förevarande avsnitt och under avsnitt F 1återkommer till vissa frågor om kulturen i skolan anser att något särskiltriksdagsinitiativ inte heller i denna del är erforderligt. Utskottets ställningstagande innebär att utskottetavstyrker motion 1361 i här aktuell del (yrkande 1 delvis). Frågan om utvärdering av effekterna av 1974 årskulturpolitiska beslut, m. m. I motion 2266 (c) begärs attriksdagen skall besluta att hos regeringen hemställa om en allsidigt sammansattparlamentarisk utredning för utvärdering av kulturpolitiska beslutoch de då fastställda målen för framtida kulturpolitiska insatser. I motionenanförs att det nu är seän-principerna och riktlinjerna för den statligakulturpolitiken lades fast. Mot bakgrund av delvis förändrade förutsättningar ekonomiskt, sysselsättningsmässigt, synen pä individualismen m, m. gårmotionärerna genom de kulturpolitiska målen och ställer frågor om hurkulturpolitiken har fungerat. I detta hänseende kan nämnas följande.Motionärerna ställer upp frågor om hur de kulturpolitiska insatserna nätt uttill olika grupper, vilka avvägningar som behöver göras för att i ökadutsträckning tillgodose de svaga gruppernas behov, och vilka prioriteringar sombör göras då det gäller olika kulturinsatser. Motionärernatar vidare upp bl. a. frågor om hållningen till sponsring, om kulturpolitikenlyckas då det gäller att främja kulturell aktivering i stället förkulturdistribution, om och kommunernas insatser, folkrörelsernasroll, om hur kultur- och mediepolitiken skall förenas, om bokens ställning, omkulturpolitikens betydelse för de professionella kulturarbetarnas möjlighetertill utveckling och trygga arbetsförhållanden, om ama-törism kontraprofessionalism, om hur decentralisering och regionalisering lyckats, omavvägningen av resurser till folkbildningen, om kulturpolitikens betydelse isamhällsplaneringen, bl. a. då det gäller samlingslokaler, och om betydelsenoch inriktningen av det nordiska kultursamarbetet. Motionärerna vill att de imotionen framförda tankegångarna skall beaktas i direktiven till den förordadeparlamentariska utredningen. Då utskottet skall ta ställning till frågan om riksdagenbör förorda en så övergripande utredning som motionärerna bakom motion 2266föreslår vill utskottet peka på bl. a. följande utredningsverksamhet m. m. sompågår eller planeras. Enligt vad utskottet inhämtat kommer att i sinanslagsframställning för /86 beröra frågan om utveckling avkultur- KrU 1983/84:18 10 verksamheten, ändrade kulturvanor m. m. . Rådetkommer att ge förslag om ökningar och prioriteringar av bidragen till kulturoch i fråga om andra utvecklingsinsatser utifrån denna översikt. Denna kommertill vissa delar att grundas på den senaste och ännu inte publicerade undersökningenav svenska folkets levnadsvanor () som innehåller siffror om bl. Frågan om sponsring av verksamhet vid de storakulturinstitutionerna kommer också att belysas i anslagsframställningen. Inom pågår ett utredningsarbete i vilket underarbetsnamnet KOSK Kommunerna, staten och kulturen behandlas de kommunalainsatserna och samspelet mellan stat, landsting och primärkommun påkulturområdet. KOSK :s arbete är i slutskedet.