bet · G701BoU3 · 1983-12-31 00:00:00 — om regler om byggandem. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motionerna 1982/83: 401av och (båda s) vari hemställs att riksdagenhos regeringen begär utredning i syfte att efter översyn av gällandelagstiftning föreslå en omarbetning av densamma för att tillse att även denplanerade utemiljön omfattas av bestämmelser angående tillgänglighet förhandikappade, 675av och (båda s) vari hemställs att måttebesluta att utreda förutsättningarna för att ändra bestämmelserna ibyggnadsstadgan så att toalettstolarna i nyproducerade hus får samma höjd som är standard på sjukvårdsinrättningar och , 828av () vari hemställs att hos regeringen anhålleratt 61 § byggnadsstadgan ändras så att kravet på ansvarig arbetsledare ersättsmed ett krav på ansvarigt företag som genom anställda eller på annat sätt kompetens som f. n. ställs på ansvarig arbetsledare, 830a\ m. fi. (s) vari hemställs att begär attregeringen ändrar 75 § resp. 54 § byggnadsstadgan på sådant sätt att förslageti PBL kan gälla möjligt, 1063av () vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en förbättradtillgänglighet för handikappade i offenUiga myndigheters lokaler, 1547av m. fi. (m) vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behov avutvärdering och normändringar inom sophantering, handikapp-och energiområdet m.m., 1568av i (m) vari hemställs att beslutar att ändraden s. k. svartbyggarlagen LPI (SFS 1976:66) i enlighet med vad som imotionen anförts, (s) vari såvitt nu är i fråga hemställs (1)att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas i syfte att styra denpågående översynen av normer på bostadspolitikens område så att enstandardförsämring av bostäderna förhindras samt att regler som garanterartillgång till gemensamhetslokaler och en god yttre miljö i bostadsområdenainförs i enlighet med vad som anförs i motionen, 2203av och (båda s) vari med hänvisning tillmotion 1982/83:2199 hemställs att beslutar att I 1983/84. BoU1983/84:3 2 somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående låsningav brunnslock. () har inkommit en skrivelse med synpunkter påmotion 1982/83:828 om ansvarig arbetsledare enligt byggnadsstadgan. 2 Gällande ordning m. m. Genom byggnadslagstiftningen ställer samhälletgrundläggande krav på byggnaders säkerhet och funktion. De grundregler som gesi byggnadsstadgan (BS) utvecklas och konkretiseras i den av statens planverkmed stöd av 76 § 1 mom. i denna stadga utgivna Svensk byggnorm (SBN). Härvidgäller dock att föreskrift av inte oväsentlig ekonomisk betydelse liksomföreskrift som av annan orsak är av större vikt skall fastställas avregeringen. omprövar fortlöpande gällande normer med hänsyn tillfattade politiska beslut, teknisk utveckling m. m. Kostnadskonsekvenserna avvissa normförändringar har beräknats av byggprisutredningen i dess betänkandePrisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess orsaker (SOU 1982:34). Päuppdrag av regeringen lämnade planverket förslag till ett nytt kapitel 71i SBN som bl. a. behandlar bostäders planlösning och möbler-barhet. Enutgångspunkt för förslaget skulle dock enligt regeringens direktiv vara attstandarden inte skulle försämras. Förslaget är efter remissbehandling underberedning i planverket. Delar av förslaget torde komma att ingå i det förslagtill nya ombyggnadsnormer som verket på regeringens uppdrag har att utarbetatill . Riksdagenbeslutade (CU 1982/83:5) om en ändring i byggnadsstadgan (67 §) sombl. a. innebär att en byggnadsnämnd, efter beslut av regeringen, för visstbyggnadsprojekt får medge mer omfattande dispenser från gällande bestämmelserom byggnaders yttre och inre anordnande än som var möjliga. 1 frågaom låneunderlagsberäkningen vid bostadslån för dessa projekt kan regeringenbesluta att länsbostadsnämnden får fastställa ett låneunderlag som svarar motden uppgivna produktionskostnaden i de delar som kan omfattas av bostadslån. Påförslag av utskottet beslöt hos regeringen begära en utvärderingefter tvä eller tre försöksprojekt. Genomlagändringen har öppnats en möjlighet för mer omfattande avvikelser frånbyggbestämmelserna. Härigenom har ett tävlingsförfarande med en anbudstävlingpå temat "normfritt byggande" avseende ett fierbostadshusområde iUppsala kunnat komma till stånd. Tävlingsförslagen har utvärderats avbyggprisutredningen med hjälp av en grupp fristående experter. Två avtävlingsförslagen har också antagits och byggstart BoU1983/84:3 3 1 pågår dessutom byggandet av ett projekt avutvecklingskaraktär. Detta projekt har tillkommit genom beslut i byggnadsnämndoch länsstyrelse på grundval av de dispensmöjligheter som redan innan den ovannämndalagändringen fanns i byggnadsstadgans 67 §. 2.2 Byggregler handikapptillgänglighet m. m. 1 civilutskottets betänkande CU 1981/82:36 s. 3 4lämnas en redogörelse för gällande regler avseende handikappanpassningen avbostäder och utemiljö. I korthet innebär dessa regler att bostäder för annat änfritidsändamål och utrymmen i byggnader till vilka allmänheten äger tillträdeeller som utgör arbetslokaler skall vara så utformade att de blir tillgängligaför och kan användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmågatill följd av ålder, invaliditet eller sjukdom. Regeringenbeslöt om en lagrådsremiss med förslag till ny plan- ochbygglag m. m. (PBL). I förslaget finns ett kapitel (3 kap.) om krav påbyggnader m. m. Beträffande tillgängligheten till byggnader föreslås i remissenatt gällande krav på tillgänglighet förs över till PBL. Dessutom införs krav päatt bostadshus i två våningar, med lägenheter som inte är tillgängliga frånmarkplanet, skall utformas så att de kan förses med hiss eller lyftanordning. Ilagrådsremissen föreslås vidare att större krav än f. n. skall kunna ställas påatt också bestämmelser om anpassning av den yttre miljön utanför den egnatomten införs. Dagens krav på tillgänglighet till den yttre miljön för personermed nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga innebär att det skall finnasmöjlighet att ta sig över tomten till de byggnader som finns där. Kravet påtillgänglighet bör enligt förslaget i lagrådsremissen utökas och i skäligutsträckning gälla även tomten som sådan, så att t. ex. lek- ochutevistelseytor kan nyttjas av handikappade. Bestämmelserom anpassning av den yttre miljön utanför den egna tomten föreslås äveninföras. Ofta är det, enligt vad som anges i lagrådsremissen, mycket enklaåtgärder som behövs för att närmiljön skall fungera för nästan alla. Somexempel på åtgärder som kan behövas anges att markbeläggningen görs slät ochhalksäker, att räcken anordnas vid ramper och trappor, att övergångsställenmarkeras på rätt sätt eller att extra stark belysning ordnas på vissa ställen.Planverket och handikappinstitutet har i en skrift informerat kommunerna om detnu gällande regelsystemet. Enligtsvensk standard skall en toalettstol ha en sitshöjd . Detta betyderatt höjden är ungefär densamma som på fiertalet vanliga stolar. Om förhöjdwc-stol erfordras enligt handikappbyggnormerna godtas enligt SBN en sitshöjdav . Genomsärskilda tillsatser är det möjligt att åstadkomma en förhöjd toalettstol. Försädana tillsatser kan bostadsanpassningsbidrag utgå. För rullstolsbundna finnssärskilda hjälpmedel i form av speciella rullstolar. BoU1983/84:3 4 Bestämmelserna i innefattar bl.a. regler om skyddsanordningar på byggnadsdelar m. m. Enligt dessa bestämmelserskall lock och galler på brunnar i mark anordnas så, att de gertillfredsställande säkerhet mot olycksfall. SBN äger tillämpning endast på byggnadoch på tomtmark, och någon motsvarande bestämmelse för mark utanför tomt finnsinte. Enligt 5 § 2 mom. allmänna ordningsstadgan (SFS 1956:617) skall dock vidbrunnar vidtagas sådana skyddsanordningar som med hänsyn till platsensbelägenhet och övriga omständigheter kan anses påkallade. 2.4 Vissa bestämmelser i byggnadsstadgan Enligt 54 § I mom. andra stycketbyggnadsstadgan krävs byggnadslov, om en byggnad tas i anspråk för ettväsentligen nytt ändamål även om några ändringsåtgärder inte behöver vidtas. Såsnart inredningsåtgärder behövs för det nya ändamålet hänförs emellertid såväldet nya ianspråk-tagandet som ändringsåtgärderna till nybyggnad enligt 75 §första stycket d) byggnadsstadgan. Att åtgärderna hänförs till nybyggnadinnebär att samhället kan kontrollera dem i vid omfattning. Behövs däremot ingainredningsåtgärder torde endast en mycket begränsad prövning kunna ske ibyggnadslovsärenden som avser åtgärder i områden utan detaljplan. Arbetsmiljö-,hälsovårds- och brandskyddssynpunkter och liknande kan dock beaktas. Detsammatorde gälla kravet på parkeringsutrymmen. Bestämmelsernas utformning innebär sålunda attmöjligheterna till en planmässig prövning enligt nu gällande lagstiftning blirberoende av om en inredningsåtgärd behöver vidtas eller inte. Frågan om ändrat användningssätt har behandlats avregeringsrätten vid fiera tillfällen. Enligt en av regeringsrätten meddelad domtorde ändrat användningssätt utan samtidig inredningsåtgärd kunna regleras inomområde med detaljplan. Ärendet gällde ändring av en fabriksbyggnad tilldetaljhandel, vilket stred mot stadsplanen som angav industriändamål.Regeringsrätten ansåg att haft fog för sin vägran att meddelabyggnadslov (dom , 9531981). För områden som inte omfattasav detaljplan torde rättsläget vara det motsatta, dvs. någon planmässigbedömning kan inte ske av ändrat användningssätt som inte förutsätter någoninredningsåtgärd (se regeringsrättens dom , RÅ 1977:26). 1 regeringens tidigare nämnda lagrådsremiss uppmärksammasde olikheter i byggnadslovsprövningen som kan uppstå vid ändrat användningssätt.Lagrådsremissen är därför så utformad att ett väsentligt ändrat sätt attanvända en byggnad även skall kräva byggnadslov och att en prövning ivid omfattning då skall kunna ske, oavsett om några inred-ningsätgärder behövseller inte. Enligt 61§§ BS får ett byggnadsarbete som kräver byggnadslov påbörjas BoU 1983/84:3 5 förstsedan den byggande utsett en ansvarig arbetsledare. Som sådan skall utses enperson som statens planverk för visst slag av arbete och , arbete, prövat äga erforderliga kvalifikationer ochegenskaper. Den ansvarige arbetsledaren skall utöva fortlöpande ledning ochtillsyn över arbetet och göra föreskrivna anmälningar till . Ilagrådsremissen med förslag till ny PBL föreslås att systemet med ansvarigarbetsledare skall föras över till den nya lagstiftningen. 1 detta sammanhangtar bostadsministern också upp frågan om att ersätta den ansvarigearbetsledaren med "ansvarigt företag" eller liknande. Han konstaterarhärvid att han inte kan finna att en sådan ordning skulle leda till färreansvarsproblem eller en bättre förebyggande kontroll. uttalas dockatt den ansvarige arbetsledarens roll kan vara konfiiktfylld och oklar och attden därför i vissa avseenden bör preciseras och stärkas. I lagrådsremissenlämnas ytterligare synpunkter på hur egenkontrollen närmare bör utformas. 2.5 Lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande Enligt 2 § lagen om påföljder och ingripanden vidolovligt byggande (LPI) åligger det att ta upp fråga om påföljdeller ingripande så snart det finns anledning att anta att en överträdelse harskett av sådana föreskrifter om byggande som har meddelats i eller med stöd avbyggnadslagen eller byggnadsstadgan. Om en åtgärd som kräver byggnadslov harutförts utan lov, skall nämnden verka för att det utförda undanröjs ellerrättas på annat sätt, om inte byggnadslov till åtgärden meddelas i efterhand. Bestämmelseninnebär att skall behandla frågan om påföljd eller ingripandeenligt LPI så snart den får vetskap om en överträdelse. Med påföljd avses ilagen sanktionerna avgift och straff. Till ingripande hänförs förbud,handräckningsåtgärder och förelägganden. ILPI:s avgiftssystem ingår tre olika avgifter, nämligen byggnadsavgift, särskildavgift och tilläggsavgift. Byggnadsavgift tas ut när någon utan lov vidtar enåtgärd, som kräver byggnadslov (4 §). Särskild avgift utgår för sådanaöverträdelser som inte utgör olovligt byggande (6 §). Tilläggsavgift skalltillsammans med byggnadsavgift tas ut vid vissa angivna former av olovligtbyggande som anses särskilt angelägna att motverka. Den som gjort sig skyldigtill olovligt byggande kan undgå avgiftsskyldighet om han tar bort eller påannat sätt rättar det olovligt utförda innan frågan om påföljd eller ingripandetas upp vid sammanträde med (5§). Enligtförslaget i den tidigare nämnda lagrådsremissen skall den nuvarande lagen ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande med vissa modifieringar ingåsom ett särskilt kapitel i PBL. Förslaget innebär bl. BoU 1983/84:3 6 attbyggnadsnämnden skall kunna nedsätta byggnadsavgiften eller underlåta attpåföra avgift om överträdelsen är ringa. Också tilläggsavgiften föreslås kunnanedsättas eller efterges av domstol i motsvarande fall. I motion 1547 (m) begärs en utvärdering och däravpåkallade normändringar inom sophantering, handikapp- och energiområdet m. m.Enligt motionärerna bör utvärderingen syfta till att ändra eller avskaffaföreskrifter eller normer som inte leder till ett rimligt samhällsekonomisktutbyte av insatta medel. Ibyggnadsstadgan finns bestämmelser om hur en byggnad skall placeras, utformas,konstrueras och underhållas. Avsikten är att åstadkomma trevnad, hygien,säkerhet, energihushållning, tillgänglighet och en god avfallshantering.Byggnadsstadgan kompletteras som ovan framgått (avsnitt 2.1) med bestämmelsersom utges av statens planverk under benämningen Svensk byggnorm. har enligt sin instruktion (1967:329, ändrad senast 1980:409) bl. a.att meddela föreskrifter för byggnadsväsendet och i anslutning därtill geexempel på lösningar och metoder som uppfyller kraven i föreskrifterna. Vidarehar verket att arbeta för samordning mellan planverkets och andra myndighetersregler som rör plan- och byggnadsväsendet. Detfår sålunda anses vara en instruktionsenlig uppgift för verket att samlaerfarenheter och följa det praktiska utfallet av bl. a. de i motionen nämndanormerna. Enligt utskottets uppfattning finns mot bakgrund härav intetillräckliga motiv att tillstyrka motionen. Utskottet kan inte delamotionärernas principiella uppfattning om att en utvärdering bör syfta till attavskaffa föreskrifter eller normer som inte leder till ett rimligt samhällsekonomisktutbyte av insatta medel. Ett sådant synsätt är enligt utskottets mening uttryckför en uppfattning som, om den fick genomslag, skulle kunna innebära enväsentlig försämring av bebyggelsemiljön i vid mening och ett uppgivande av vissagrundläggande värderingar när det gäller att utforma samhällets politikavseende bebyggelsens utformning. Medutgångspunkt dels i planverkets förslag till nya byggnormer ,dels i försök med ökade dispensmöjligheter i avsikt att möjliggörabyggnadsprojekt av utvecklingskaraktär hemställs i motion 2092 (s) yrkande Iatt åtgärder vidtas i syfte att styra den pågående översynen av normer påbostadspolitikens område så att en standardförsämring av bostäderna förhindras.Vidare föreslås att regler införs som garanterar tillgången tillgemensamhetslokaler och en god yttre miljö i bostadsområden. a. bör inomden statliga långivningen krav ställas på att gemen- BoU 1983/84:3 7 samhetslokalerbyggs ute i bostadsområdena. Motionärerna påpekar att normerna tillkommit föratt garantera hela folket tillgång till rymliga, ljusa, hygieniska ochvälplanerade lägenheter med en ändamålsenlig utrustning och att det därför ärviktigt att de sociala målen för bostadsbyggandet bibehålls och förstärks. Deövergripande bostadssociala mål som refereras till i motion 2092 (s) står ocksåutskottet bakom. Emellertidmåste det enligt utskottets uppfattning vara möjligt att, med bibehållande avgrundläggande krav, genomföra vissa byggnadsprojekt av försökskaraktär.Utskottet har tidigare (CU 1982/83:5) givit uttryck för denna uppfattning. Vadbeträffar det nu behandlade yrkandet förutsätter utskottet att resultatet avöversynen av byggnormsystemet inte leder till den av motionärerna befaradestandardförsämringen. motionen anförts om behovet av gemensamhetslokaler i bostadsområdena samtatt sådana lokaler bör kunna belånas inom ramen för den statliga långivningenvill utskottet erinra om att det redan f. n. är möjligt att erhålla statligabostadslån bl. a. för hobby- och klubblokaler samt för mindre motionslokaler. Motbakgrund av det ovan anförda finner utskottet inte tillräckliga skäl föreliggaatt tillstyrka motion 2092 (s) yrkande 1. 3.2 Byggregler handikapptillgänglighet m. m. Enligt vad som framhålls i motion 401 (s) ärmålsättningen vid planering av fysisk miljö att den skall vara orienterbar,tillgänglig och användbar för alla. påpekar motionärerna att någrabestämmelser som garanterar detta inte finns för den planerade utemiljön, dvs.gator, gångvägar, parker, torg och andra allmänna platser i tätortsbebyggelse.Mot bakgrund härav föreslås en översyn av gällande lagstiftning för att tillseatt även den planerade utemiljön omfattas av bestämmelser angåendetillgänglighet för handikappade. Ilagrådsremissen med förslag till PBL finns bestämmelser som innebär ökade kravpå utemiljöns tillgänglighet för handikappade. Enligt vad som redovisas iavsnitt 2.2 gäller detta utökade tillgänglighetskrav såväl själva tomten sommiljön utanför den egna tomten. Vad i motion 401 (s) yrkats torde sålunda kommaatt prövas av i samband med propositionen om PBL. Yrkandet imotionen bör sakprövas i detta sammanhang. Motionen avstyrks med hänvisninghärtill. Imotion 675 (s) framhålls det positiva i att utformningen av moderna bostädertillförsäkrar såväl rullstolsbundna som andra rörelsehindrade personertillträde till dem. påpekas att låga toalettstolar utgör stora hinderför många handikappade och äldre människor, vilket gör att dessa många gångerdrar sig för att besöka släkt och vänner. Motionärerna föreslår därför attförutsättningarna för att ändra gällande bestämmelser BoU 1983/84:3 8 skallutredas så att toalettstolarna i nyproducerade hus får samma höjd som ärstandard på bl. a. sjukvårdsinrättningar. Värdetav en för alla tillgänglig miljö torde vara obestritt. Det är enligt utskottetsmening därför viktigt att miljön utformas så att den kan användas också avhandikappade. Detta kan ske dels genom generella åtgärder, dels genomindividuellt anpassade åtgärder. Vadbeträffar den i motionen behandlade frågan finns, som framgått ovan (avsnitt2.2) olika möjligheter att genom kompletteringar göra toalettstolarna meraanpassade till de handikappades önskemål. 1 vissa fall kanbostadsanpassningsbidrag utgå. Enligt utskottets uppfattning bör dessaindividuella anpassningsåtgärder bl. a. medverka till att handikappade ochäldre längre kan bo kvar i sitt hem, något som måste anses värdefullt. uppfattning får syftet med motionen i allt väsentligt ansestillgodosett varför utskottet avstyrker bifall till densamma. Imotion 1063 (s) föreslås att berörda statliga myndigheter, och då i första handbyggnadsstyrelsen, skall inventera sina byggnader med avseende påhandikapptillgängligheten. Därefter bör en prioriteringslista över lämpliga,angelägna åtgärder upprättas i samråd med handikapporganisationerna. Imotiveringen pekar motionären på att fiera kommuner gjort motsvarandeinventeringar och därefter åtgärdat bristerna där det varit mest angeläget. Lagrådsremissenmed förslag till ny PBL innebär utökade krav på miljöns tillgänglighet. Medhänsyn till en allt starkare strävan att så fullständigt som möjligt integrerade handikappade i samhället är det naturligt att också de offentligamyndigheterna ser över sitt lokalbestånd med avseende påhandikapptillgängligheten. Det bör därför ankomma på ellerannan myndighet att i lämpligt sammanhang göra en inventering-av de statligamyndigheternas lokalbestånd med avseende på handikapptillgängligheten. med anledning av motion 1063 (s) anfört bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till motion 2199 föreslås i motion2203 (s) att bestämmelser skall införas som syftar till att säkra brunnar motdrunkningsolyc-kor, genom att brunnarna förses med låsta eller på motsvarandesätt säkra lock. 1 motiveringen pekar motionärerna på att antaletdrunkningsolyckor gått ned kraftigt men att det dockfortfarande inträffar drunkningsolyckor i brunnar. Dessa hade enligtmotionärerna kunnat undvikas om brunnarna varit försedda med lås. Viktenav att riskerna för såväl barnolycksfall som andra olycksfall beaktas vidnormarbetet kan enligt utskottets uppfattning inte nog betonas. I gällandenormer har också intagits en rad föreskrifter som syftar till att skydda motolycksfall. Detta gäller också för brunnar på tomtmark. BoU 1983/84:3 9 övrigmark torde det i första hand vara en angelägenhet att tillse att etttillfredsställande skydd finns. Detta har också markerats med de bestämmelserangående skyddsanordningar vid brunnar som tagits in i allmänna ordningsstadgan(1956:617). mening är det viktigt att sprida information om de tekniskalösningar som finns för att åstadkomma det eftersträvade skyddet mot olyckor.En sådan informationsuppgift torde närmast åvila planverket. Utskottet utgårfrån att verket i lämpligt sammanhang utan uttryckliga begäran därominformerar kommuner m. fi. om hur ett tillfredsställande skydd kanåstadkommas. Utskottetär emellertid inte berett tillstyrka motion 2203 (s) med dess krav påbestämmelser om att brunnar skall förses med låsta eller på motsvarande sättsäkra lock. 3.4 Vissa bestämmelser i byggnadsstadgan Det förhållandet att byggnadslovsprövningen vidändrad användning av byggnadbWr olika beroende på om inredningsåtgärder vidtaseller inte tas upp i motion 830 (s). Med hänvisning till PBL-utredningenpåpekar motionärerna att det är det ändrade användningssättet i sig som utgörett allvarligt problem ur plansynpunkt och att en planmässig prövning därföralltid bör vara möjlig. Med hänvisning till att ett förslag till lösning lagtsfram i hemställs att 75 § resp. 54 § BS skall ändras i enlighetdärmed. Såsomockså motionärerna påpekar har de olikheter i byggnadslovsprövningen som kanuppkomma vid ändrad användning av byggnad uppmärksammats i PBL-arbetet. Fråganhar tagits upp i lagrådsremissen med förslag till ny PBL. Om förslaget iremissen realiseras torde vad i motionen anförts få anses bli beaktat. Utskottetkonstaterar att frågan om ändrad användning ytterligare kommer att övervägasvid behandling av en ny PBL. Motionen avstyrks med hänvisninghärtill. Medhänvisning till att reglerna om ansvarig arbetsledare i 61 § byggnadsstadganinte är tillfredsställande hemställs i motion 828 (fp) att dessa regler ändrasså att kravet på ansvarig arbetsledare ersätts med ett krav på ansvarigtföretag som genom anställda eller på annat sätt har den kompetens som f. n.ställs på ansvarig arbetsledare. I sin motivering pekar motionären på deolägenheter som enligt hans mening vidlåder nuvarande ordning. Det gäller bl.a. oklarheter i ansvarsfrågan och svårigheter i byggnadsnämndernas kontroll avden som skall utses som ansvarig arbetsledare. Fråganom att ersätta systemet med en ansvarig arbetsledare med ett system medansvarigt företag tas upp i lagrådsremissen med förslag till ny PBL (jfr.avsnitt 2.4). Förslaget avvisas dock av bostadsministern som i BoU1983/84:3 10 stället föreslår att nuvarande oklarheter kring bl. a.arbetsledarens roll löses. kommer sålunda att få pröva även den imotion 828 (fp) behandlade frågan. Mot bakgrund härav bör motionen inte i nuförevarande sammanhang föranleda någon åtgärd. 3.5 Lagen om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande (LPI) I motion 1568 (m) framhålls att LPIhar en utformning som kategoriskt påför en dömande roll utanatt möjlighet ges för nämnden att modifiera påföljderna med hänsyn bl. a. tilluppsåt, okunnighet och god tro. Lagen föreslås med hänvisning härtill ändrad såatt den blir ett smidigare organ för behandling av svartbyggesfrågorna. Såsomframgår av framställningen i avsnitt 2.5 föreslås LPI överförd till den nyaPBL. föreslås lagstiftningen modifierad i den riktning motionärenföreslår. Motionens syfte torde därmed komma att bli tillgodosett i och medden nya PBL.