bet · G701NU45 · 1983-12-31 00:00:00 — Demotionsyrkanden som har anknytning till denna del av propositionen gäller delsanslaget till teknisk forskning och utveckling och motsvarande medelsberäkningavseende senare budgetår, dels stödverksamhetens former, dels - undantagsvis -inriktningen på skilda teknikområden. Utskottet tar upp resursfrågorna innanolika stödformer etc. behandlas. Ett förslag om att en del av medelsramen istället skall överföras till ett nybildat tekniskt forskningsråd underutbildningsdepartementet föranleder dock en avvikelse från denna ordning. Teknbkforskningsrådsfunktion eller frbtående tekniskt forskningsråd? Regeringen föreslår att inom ramen för STU:skunskapsutvecklingsprogram 20 milj. kr. skall avdelas för en tekniskforskningsrådsfunktion, inrättad på försök. Bakgrunden är att det från olikahåU, bl. a. inom det till industridepartementet knutna industriella , har anförts farhågor för att viss teknisk forskning som ärframstående i internationellt perspektiv men vars relevans är svår att skönjakan bli åsidosatt vid STU:s stödgivning. STU har vid sina undersökningar kommitfram till att dessa farhågor är överdrivna men att särskilda åtgärder likväl ärmotiverade. Regeringens förslag bygger på vad STU har förordat, med stöd frånflertalet av de remissinstanser som har uttalat sig i saken. De särskiltavsatta medlen skall fördelas enligt en särskild beslutsordning med fastställdaansökningstillfällen. Stödärendena skall avgöras på grundval av vad ett forskarsammansattråd, tillkommet enligt en närmare beskriven procedur, har rekommenderat. Enfrån STU:s övriga organisation fristående huvudsekreterare skall varaföredragande. Moderata samlingspartiethävdar i motion 1983/84:2634 att det skulle vara NU1983/84:45 12 en styrka om huvuddelen av anslagen till teknisk forskningi stället fördelades av ett forskningsråd. Erforderliga medel borde därför, istället för att gå till STU, anvisas till ett fristående teknisktforskningsråd. Under det första verksamhetsåret borde detta råd disponera 70milj. Motion 1983/84:2310 (s), som väcktes , går också ut på att ett tekniskt forskningsråd bör inrättas. Enhård satsning på tillämpad forskning och utveckling rymmer faror, sägermotionärerna. Det finns ett klart samband mellan kvaliteten på dengrundläggande forskningen inom olika vetenskaper och dessas förmåga attgenerera resultat som kan utnyttjas i praktiska tillämpningar. Det är enligtmofionärerna en allmän uppfattning att det tekniska forskningsområdetkännetecknas av en påtaglig obalans, i det att de externa anslagen fill detekniska högskolorna överstiger fakultetsanslagen. De målinriktade organen,bland vilka främst märks STU och statens råd för byggnadsforskning, har ipraktiken begränsade möjligheter att stödja långsiktig inomvetenskapligtmotiverad teknisk grundforskning. I denna fråga har utbildningsutskottet yttrat sig tillnäringsutskottet (se s. 63 f.). uttrycker förståelse föratt det finns oro för att den tekniska grundforskningen skall komma i skymundanför den verksamhet som volymmässigt är dominerande inom STU:s område.Kunskapsutvecklingen är dock numera klart urskiljbar, säger utbildningsutskottet,eftersom den har ett eget programområde. Den tekniska grundforskningen kommerockså att lyftas fram genom inrättandet av en forskningsrådsfunktion inom anser att den av regeringen föreslagna konstruktionenförst bör prövas innan frågan om ett helt fristående forskningsråd för dentekniska grundforskningen tas upp. Mofionsyrkandena om ett sådantforskningsråd får därför inte stöd av utbildningsutskottet. Moderatasamlingspartiets representanter har anmält avvikande mening. De anser att etttekniskt forskningsråd bör inrättas enligt förslaget i motion 1983/84:2634 (m). instämmer i vad utbildningsutskottet haranfört och avstyrker följaktligen såväl mofion 1983/84:2310 (s) som motion1983/ 84:2634 (m) i den del som behandlas här. I mofion 1983/84:2611 (m) möter synpunkter som är närabesläktade med det resonemang om ett tekniskt forskningsråd som förs i de bådanyss behandlade motionerna. Mofionären godtar visserligen att en tekniskforskningsrådsfunkfion kommer fill stånd inom STU, men hon menar att det pådetta forskningsområde som på andra bör vara forskare som avgör ärendena omstöd fill grundforskning. Därför föreslår motionären att det planeradeforskarsammansatta rådet inom STU inte blir enbart rådgivande utan fårbeslutanderätt i stödärendena. Utskottet anser att den ordning för beredning och beslut istödärendena som skisseras i propositionen fyller de krav som rimligen kanställas från forskarsamhällets sida. Skillnaden mellan att ett stödärende såsomsägs i NU1983/84:45 13 propositionen "avgörs på grundval av rekommendationfrån ett forskarsammansatt råd" och att det såsom påyrkas i motion1983/84:2611 (m) får avgöras av detta råd torde i praktiken sakna betydelse.Utskottet avstyrker sålunda denna motion. Ekonombka resurser för STU När det gäller anslag fill STU förteknisk forskning och utveckling finns förutom regeringens i det föregåenderedovisade förslag avvikande yrkanden i tre partimofioner. Enligt mofion 1983/84:2636 (m) bör anslaget bestämmas tillett belopp som är 70 milj. kr. lägre än det som regeringen har begärt. är den summa som enligt mofionärernas berörda förslag skulleanvisas under åttonde huvudfiteln fill ett tekniskt forskningsråd. I mofion 1983/84:2615 (c) föreslås tvärtom större anslagän det regeringen har begärt. Av det belopp som regeringen i proposition1983/84:135 har föreslagit för Industrifondens räkning under rubriken skulle 50 milj. kr. per årföras över till STU:s anslag för att den vägen komma de små och medelstoraföretagen till godo. I näringsutskottets betänkande NU 1983/84:42 finns enreservation, nr 24, till förmån för en sådan omdisposition. Från motionärernassida torde bifall till denna reservation vara en förutsättning för att det nuaktuella yrkandet i motionen skall få stöd i detta sammanhang. På motsvarande sätt förhåller det sig med ett yrkande imofion 1983/ 84:2640 (fp) att för STU:s delprogram för teknikupphandling skallunder vart och ett av de tre närmaste budgetåren disponeras 8 milj. kr. utövervad regeringen har föreslagit. I stället slopas enligt motionärernas förslag -som i betänkandet NU 1983/84:42 har följts upp i reservation nr 20 - det anslagfill åtgärder för att främja teknikupphandling och underleverantörsutvecklingsom regeringen har begärt i proposition 1983/84:135. Utskottet hänvisar till sina ställningstaganden i detföregående och i betänkandet NU 1983/84:42 fill de nu berörda ändringsförslagenoch tillstyrker regeringens förslag beträffande ekonomiska resurser för STUtill teknisk forskning och utveckling. Motionerna 1983/84:2636 (m), 1983/84:2615 (c) och 1983/84:2640 (fp) avstyrks följaktligen, de båda sistnämnda ihär aktuella delar. Regeringens förslag i övrigt beträffande ekonomiskaresurser för STU tillstyrks av utskottet. Det gäller anslag för budgetåret1984/85 fill förvaltningskostnader, fill drift av forskningsstationer och fillutrustning samt medelsram för det sistnämnda ändamålet under budgetåren 1985/86och 1986/87. NU 1983/84:45 14 Vad som i propositionen anförs om hur STU:s stöd ärtänkt att fördelas på olika insats- och teknikområden ger bara på ett parpunkter anledning till kommentarer från utskottets sida, delvis i anslutningfill mofionsyrkanden. Verkstadsteknikenhar avgörande betydelse för den produktionstekniska förnyelsen i flertaletbranscher, påpekas det i proposifionen (bil. 9 s. 16). STU:s insatser påområdet bör enligt regeringens uppfattning främst inriktas mot flexiblaautomafiserade produktionssystem. En fortsatt successiv upp-trappning avinsatserna på detta område är planerad. Inom området havsteknik avses STU:sinsatser främst bli inriktade på framtagning av produkter och system föroljeutvinningsmarknaden. Det anförs också att STU bör stödja verksamheten vidMarintekniska Institutet för att detta institut skall vidmakthållas som enresurs för svensk havsteknisk industri. Motbakgrund av dessa uttalanden får man se motion 1983/84:2631 (vpk). Där föreslåsatt skall rikta ett uttalande fill regeringen om behovet av utökaderesurser för forskning på varvsnäringens område och begära att regeringenlägger fram förslag i detta hänseende. Det är risk för, menar mofionären, attnydaningen inom tidigare krisområden kommer i skuggan. Som ett belägg för dettanämns att varvsnäringen intar en undanskymd plats i STU:s program. Denna branschhar emellertid, poängterar mofionären, en betydelsefull potential för förnyelseav en etablerad teknik och kompetens. Tillväxtbranscher är också de som genomteknisk nydaning återerövrar förlorad mark, sägs det avslutningsvis i motionen. Dekvarvarande svenska skeppsvarven besitter i allmänhet en hög teknisk kompetensoch kvalificerad utrustning för den produktion som de är avsedda för. Derasaktuella svårigheter att skaffa sig nya lönsamma order torde vara atttillskriva andra omständigheter än bristande teknisk utveckling. Detta innebärdock icke att inte fortsatta strävanden på detta område är angelägna. Defortsatta och ökade satsningar inom områdena verkstadsteknik och havsteknik somSTU enligt propositionen skall göra lämnar rum för stöd också åt varvsindustrin.Det bör emellerfid enligt utskottets mening i första hand ankomma på företageninom branschen att själva påkalla medverkan från STU:s sida. Utskottet är inteberett att föreslå något särskilt inifiafiv från sida på dettaområde. Motion 1983/84:2631 (vpk) avstyrks sålunda. Ianslutning till verkstadsindustrin berör propositionen utvecklingen inommaterialtekniken. Det är här, framhålls det, fråga om ett mycket omfattandeområde, där STU har inriktat sig främst på att förstärka insatsernapå delområden där utvecklingen av nya material och materialegenskaper ärcentral. Regeringen räknar med en oförändrad medelsnivå för detmaterial-tekniska området. För att ökade satsningar på vissa nya material skallbli möjlig måste då satsningarna på mera konventionella metalliska materialminskas, anförs det. De ökade satsningarna skaU ta sikte på polymera NU 1983/84:45 15 material,särskilt polymerbaserade fiberkompositer, samt högpresterande keramer. När detgäller att upprätthålla och vidareutveckla kompetensen påmetallforskningsområdet förutsätts industrin ta ett ökat ansvar. Närfrågan om ett motsvarande treårsprogram för STU:s verksamhet behandlades våren1981 (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:64, rskr 1980/ 81:425) gjorde ettuttalande som utskottet här vill erinra om. Materialteknikens betydelse ochfillgången i på hög både forskarkompetens och industriell kompetensinom detta underströks inledningsvis. Därefter tog utskottet upp frågan omstålindustrins forskning och utvecklingsarbete och anförde (s. 35): I den omvandling som sker inom svensk stålindustriingår ett målmedvetet utvecklingsarbete för att ta fram och marknadsföra nyaprodukter och produktkvaliteter. Det är enligt utskottets uppfattning viktigtatt dessa strävanden, särskilt när stålbranschen befinner sig i ett läge medstora omställnings- och finanseringssvårigheter, inte äventyras genom störreomprioriteringar av STU:s insatser. Ett ytterligare skäl för fortsatta insatserpå en hög nivå för stålindustrins utvecklingsarbete är, konstaterar utskottet,att resultaten snabbt kan omsättas i praktisk drift genom att yrkeskompetensoch IndustrieU utrustning finns tillgänglig. Stödet fill teknisk forskning ochUtveckUng på stålområdet kan sålunda ge utdelning på kort fid i form av nyaprodukter inom såväl stål- som verkstadsindustrin. Stålindustrin befinner sig i ett intressant skede.Efter en genomgripande strukturomvandling av handelsstålsindustrin är det nuspecialstålsindustrins tur att genomgå en liknande utveckling. De investeringarsom då är nödvändiga kräver stora ekonomiska resurser. Uttalandet ipropositionen om ett ökat ansvarstagande från industrins sida måste sättas in idetta sammanhang. Det förefaller vanskligt att nu bestämt räkna med att behovetav materialteknisk forskning rörande stål kan tillgodoses i önskvärd utsträckningom statens medverkan kraftigt reduceras. Den omprioritering av STU:s insatserpå materialteknikens område som otvivelaktigt är motiverad med hänsyn fill densnabba tekniska utvecklingen får inte ske så snabbt att stålindustrin får svårtatt i fråga om forskning och utveckling hävda sig i den internationellakonkurrensen. Stor vikt måste följaktligen läggas vid att den fortgående omprioriteringensker på ett balanserat sätt, så att även stålindustrin får en god grund förfortsatt produktförnyelse. Utskottet föreslår att kompletterarpropositionens avsnitt om materialteknik med ett uttalande av nu angiveninnebörd. Dencivila flygtekniska forskningen föreslås i propositionen få successivt ökatstöd från STU:s sida. De planerade insatserna skall därvid samordnas med detomfattande miUtära forskningsprogrammet på det flygtekniska området. STU har,hävdas emellertid i motion 1983/84:2598 (m), begränsad flygteknisk ochflygindustriell kompetens. De medel som det är fråga om borde därför i ställetfördelas direkt av industridepartementet. Utskottetfinner det angeläget att planeringen och administrafionen av det stadiga stödettill teknisk forskning och utveckUng så långt möjligt hålls NU 1983/84:45 16 Detta står i överensstämmelse med den organisationsprincip somgenomgående gäller för den svenska förvaltningen. Det kan inte förutsättas attindustridepartementet inom sin begränsade personalkader skall disponera enexpertis på flygteknikens område som inte finns tillgänglig hos STU. Med vad nusagts avstyrker utskottet motion 1983/84:2598 (m). I en mofion om näringspoUfiken, 1983/84:851, vilkenhärrör från allmänna motionstiden, föreslår moderata samUngspartiet bl. a. attriksdagen skaU göra en i motionen preciserad meningsyttring om tekniskutveckUng. Det filltänkta innehållet är i huvudsak följande. Vikten avinternafionellt utbyte bör betonas. OUka förändringar i skattesystemet ärangelägna, t. ex. att regler som hindrar nyrekrytering av utländska forskareundanröjs och att de särskilda forskningsavdragen återinförs. Företagen måste fåen fillfredsställande lönsamhet. Medel till forskning vid de tekniskafakulteterna bör gå över . En ny översyn av STU:sorganisafion och verksamhet är motiverad. Skattefrågornahar utskottet delvis varit inne på i annat sammanhang (NU 1983/84:42 s. 46 f.);i övrigt behandlas de av skatteutskottet. Hur företagen skall kunna uppnåfillfredsställande lönsamhet är ett ekonomisk-politiskt problem vars viktutskottet viU understryka men som knappast bör göras tiU föremål för en framställningfill regeringen i detta sammanhang. Frågan om inrättande av ett teknisktforskningsråd, som utskottet har behandlat i det föregående, sammanfaller i detväsentliga med frågan om vilket departement som skall ansvara för tilldelningenav medel för teknisk grundforskning. Förslaget om en ny översyn av och verksamhet är således det enda som utskottet anser sig böra taställning till i detta sammanhang. Motionärernahar inte angett några närmare skäl för en sådan översyn. Utskottet konstateraratt det program för STU som statsmakterna nu beslutar om bör få en väsentligstyrande effekt på verksamheten och finner inte skäl att förorda en sådanöversyn sorn begärs i mofionen. Regeringen begär i propositionen att riksdagenskall godkänna vad som där anförs om vidgade former för STU:s stöd fill tekniskforskning och utveckling. En nyhet är därvid att STU i fortsättningen - liksomredan fidigare Industrifonden och de regionala utvecklingsfonderna - skallkunna lämna bidrag med förbehåll att mottagaren förbinder sig att betalaroyalty eller annan löpande avgift om projektets resultat kan utnyttjas. Vidareföreslås att STU liksom nu Industrifonden skall kunna lämna utfästelse om stöd,s. Den som erhåller utfästelsen skall i gengäld erläggaförsäkringsavgift, royalty eller annan löpande avgift. Tilldetta avsnitt i proposifionen anknyter ett yrkande i mofion 1983/ 84:2615 (c).Mofionärerna önskar ett uttalande av att STU bör upphöra medprojektstöd i traditionell mening - dvs. direkt långivning - till NU1983/84:45 17 storföretagen; dessa skulle fortsättningsvis enbart kunnafå stöd i form av något slags garanti, t. ex. genom en projektförsäkring. Utskottet fillstyrker regeringens förslag om vidgadeformer för STU:s stöd till teknisk forskning och utveckling. I sådana fall som åsyftas i den refererade delen av motion1983/84:2615 (c) torde framgent utfästelse om stöd bli den normala formen avmedverkan från STU:s sida. Ett så kategoriskt uttalande som det motionärernaföreslår vill utskottet emellertid inte föreslå att göra.Motionsyrkandet avstyrks alltså. Genom STU lämnar staten stöd fillkollektiv forskning, f. n. enligt 28 olika forskningsprogram. Stödet utgår i varjesärskilt fall enligt ett avtal mellan STU och representanter för industrin omgemensam finansiering av ett sådant program. Avtalen är vanligen treåriga, ochSTU:s bidrag uppgår i genomsnitt till av den erforderligafinansieringen. I propositionen lämnas en del uppgifter om en pågåendeutvärdering av verksamheten. Industriministern understryker att en reellprövning skall göras inför varje förnyelse av avtal. Med hänvisning till att enallmän förstärkning av industrins finansiella resurser har skett och beräknasfortsätta uttalar industriministern att STU bör sträva efter att minska statensfinansieringsandel för kollektiv forskning till . STU skall dock även iframfiden ha möjlighet att bidra till finansieringen med en större andel.Industriministerns linje avviker från ett förslag som STU har lagt fram,innebärande att industriintressenterna och staten i princip skulle delafinansieringen lika. I stället för att variera finansieringsandelen skulle mandå kunna göra en anpassning genom att variera ramprogrammets totala omfattning. vänder sig i motion 1983/84:2640 mot vad somanförs i propositionen på denna punkt och ansluter sig i stället till STU:sförslag. Ett yrkande i motionen är att skall göra ett uttalande tillförmån för en i princip lika fördelning av finansieringen mellan staten ochindustrin. har vänt sig fillnäringsutskottet med en skrivelse i denna sak. En minskning av statensfinansieringsandel fill skulle medföra stor risk för aft forskningsvolymenminskar, säger . På näringslivets sida bärs det avgörandefinansiella ansvaret ofta av en mindre grupp stora företag, påpekar man.Resultaten av kollektivforskningen kommer emellertid i hög grad de mindreföretagen till godo. De stora företagen har vid en minskning av den koUektivaforskningens volym andra möjligheter att fillgodose sitt behov avteknikutveckling, möjligheter som de mindre företagen saknar. Omforskningsvolymen inte kan hållas uppe minskar också forskningsprogrammetsattraktivitet, varvid det blir svårare att finna betalningsvilligaintressenter. Med hänsyn till å ena sidan detstatsfinansiella läget, å andra sidan industrins förbättradeekonomiska situation finner utskottet det riktigt att staten söker minska sinandel av den kollekfiva forskningens 2 1983/84.17 saml. NU1983/84:45 18 finansiering från ca 50 till . Utskottet villemellertid understryka vikten av att den avsedda förändringen sker i sådan taktoch med sådant mått av hänsyn till de särskilda förutsättningarna inom olikabranscher att forskningen inom de kollektiva programmen inte äventyras. Det nu sagdakan innebära att övergången till den nya finansieringsprincipen får skelångsammare än vad regeringen har räknat med. Det kan också tänkas attregeringen får anledning att återkomma till med något modifieraderiktUnjer för kollektivforskningens finansiering. Om godkänner vadutskottet här har anfört synes syftet med motion 1983/84:2640 (fp) delvis bUtillgodosett. Utskottet avstyrker emellerfid motionärernas yrkande om enfinansieringsprincip som generellt ställer större anspråk på staten än den avregeringen förordade. Industriministern deklarerar ipropositionen en positiv inställning till en av STU föreslagen ny stödform,näringsbidrag till innovatörer. Stödet skulle ha karaktären av ett"idébidrag" till kreativa personer och innovativa grupper, avsett attmöjliggöra att stödmottagaren kan bearbeta sina idéer så långt att de kanfortsätta i normal projektform. Det bör enligt propositionen ankomma påregeringen att svara för den närmare utformningen av det nya stödet enligt deriktlinjer som STU har angivit. Förslaget om denna nya stödform kommenteras i motion1983/84:2640 (fp). Motionärerna efterlyser besked bl. a. om hur stödet närmareskall utformas och på vilka grunder en uppfinnare skall kunna få sådant stöd.De föreslår att skall uttala att kriterierna för detta stöd bör görasså generella som möjligt - projekten bör inte pekas ut av STU. Utskottet har svårt att se hur det skulle vara möjligt attange så generella kriterier att inte en närmare prövning av i ansökanskisserade projektidéer och en jämförelse mellan olika sökandes uppslag skallbli nödvändig. Motionsyrkandet avstyrks således. De som kommer i fråga för den nu nämnda stödformen tordevara etablerade innovatörer, säger i motion 1983/84:2615.Personer med idéer bör emellertid kunna få stöd även om de inte harsysslat med uppfinnarverksamhet. De möjligheter som finns att ge stöd tillpersoner utan erfarenhet som uppfinnare bör därför utnyttjas i så storomfattning som möjligt och gällande regler tillämpas generöst, menarmotionärerna och begär att skall rikta ett uttalande av deninnebörden till regeringen. Utskottet uppfattar vad motionärerna anför som ettunderstrykande av redan befintliga förutsättningar för STU att differentierauppfinnarstödet och utgår från att STU är befett att utnyttja dessa utan någotpåpekande från och regeringens sida. FöljaktUgen anser utskottet attmotionsyrkandet inte behöver föranleda någon särskild åtgärd utan bör avslåsav . Ett produktförnyelse- ochkonstrukfionsforskningscentrum (PKC) håller på att skapas i anslutning fillinsfitutionen för maskinkonstruktion vid Lunds universitets tekniska fakultet.PKC betecknas som en forsknings-, undervis- NU1983/84:45 19 nings- och testanläggning för den svenska industrin ochhögskoleutbildningen avseende nya hjälpmedel, metoder och teknik vidproduktutveckling och produktion. Avsikten är att PKC skall bedriva forskninginom detta område samt genom tillämpning och utbildning överföraforskningsresultaten i praktisk användning. Verksamheten bedrivs hittillshuvudsakligen på ideell basis; meningen är att den skallbyggas upp med fyra å fem huvudintressenter som garanterar dess finansiering.Diskussioner härom pågår. Ett yrkande i motion 1983/84:2120 (m) - som avserutveckling av näringslivet i - är att skall uttala attPKC bör prioriteras. Utskottet har fått närmare information om PKC. Syftet meddetta initiativ är lovvärt, och en utbyggd verksamhet kan komma att vara avintresse långt utanför den region som motionärerna i första hand vill främja.Något uttalande av om att PKC bör prioriteras finns det emellertiduppenbarligen inte underlag för. Mofionen avstyrks följaktligen i denna del. Ett annat - längre kommet - skånskt projekt ärforskningsbyn i , avsedd för högteknologiskt inriktade större ochmindre företag som kan dra nytta av att bedriva forskning och utveckling i näraanslutning till . En särskild stiftelse står bakom projektet.Utskottet har besökt och funnit verksamheten intressant och lovande. Ett annat yrkande i den nyssnämnda motionen 1983/84:2120(m) är att skall låta utreda förutsättningarna för särskildhyressättning för småföretag vid . Hyrorna vid betecknas i stiftelsensinformafionsmaterial som marknadsmässiga. Det ankommer givetvis på sfiftelsensjälv att utforma hyresvillkoren utifrån de ekonomiska förutsättningar somföreligger. Att skulle föranstalta om en utredning härvidlag ter siginte motiverat. Mofion 1983/84:2120 (m) avstyrks därför även i denna del. har , åren1975, 1978 och 1981, fattat beslut om ett Huvudprogram Energiforskning, vargång för en period av tre budgetår. Det nuvarande huvudprogrammet löper sålundatill slutet av /84.