bet · G701JoU37 · 1983-12-31 00:00:00 — a. för låginkomstsatsning m. m. inomjordbruket beräknas 435 milj. kr. och i fråga om ersättning förinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen beräknas 55 milj. kr. här anfört innebär att utskottet avstyrker de yrkanden om minskningav livsmedelssubventionerna som lagts fram i motionerna 1818 av m. fl. (m), 2081 och 2956 av m. fl. (fp) och 2486 avBörje och (båda fp) yrkande 8. Likaså avstyrks detyrkande om ökning av subventionerna som framförts i motion 507 av . (vpk). Riksdagenhar godkänt att kostnaderna för skördeskadeskyddetsadministration för /85 bestrids av medel ur skördeskadefonden(prop. 1983/84:40, JoU 1983/84:15, rskr 1983/84:93). I nu föreUggandeproposition beräknas dessa kostnader tUl 15 milj. kr. Utskottethar inget att invända mot i propositionen gjord beräkning. Inte heller i övrigtfinner utskottet anledning till erinran mot regeringsförslaget i vad avsermedel fill administration av permanent skördeskadeskydd m.m. Utskottet föreslåralltså att anslaget för nämnda ändamål tas upp med . Iavvaktan på de fortsatta övervägandena rörande skördeskadeskyddets framfidautformning finner utskottet inte anledning nu föreslå något sådantriksdagsuttalande om skördeskadefondens användning som förordas i motion 1833(m) yrkande 1 i förevarande del. FondensbehåUninguppgår f. n. tiUca 556 milj. kr. Skördeskadeersättning årsskörd har beräknats tiU ca 150 milj. kr. Med hänsyn härtill behöver, somframhålls i propositionen, inte några ytterligare medel, utöver räntan,tillföras fonden för nästa budgetår. Underanslaget till uppdragsverksamhet vid statens utsädeskontroll bör som anförs ipropositionen tas upp ett formellt belopp av . finansieras dels med inkomster från uppdragsverksamhet, dels medmedel över statsbudgeten. Vid anslagsberäkningen för /85 harjordbruksministern räknat med att utsädeskontrollen i ökad utsträckning skallfinansieras med avgifter. Han föreslår därför att reservationsanslaget Bidragfill statens utsädeskontroll minskas med 3 milj. kr. fiU 2 milj. kr. Förslagetföranleder ingen erinran från utskottets sida. Som anförs i propositionen börde ändringar som i det föregående föreslagits i det tekniska systemet förstatsplomberingen ge möjligheter till inte oväsentliga kostnadsbesparingar hosutsädesföretagen genom en rationellare hantering av utsädet. Även de redovisadeorganisatoriska ändringarna av utsädeskontrollen verkar i samma riktning. Utskottetavstyrker i överensstämmelse med det anförda motion 2921 av m.fl. (c) i vad avser uppräkning av anslaget med 2,5 milj. kr. utöver regeringensförslag (yrkande 5). JoU1983/84:37 21 Regeringens förslag beträffandeanslagen till bidrag till djurens hälso- och sjukvård samt till växtförädlingtillstyrks av utskottet. Anslagen bör sålunda enligt utskottets mening tas uppmed . , som är belägna i ,ägs av . Stiftelsens huvudsakUga ändamål är attfrämja driften och förvaltningen av trädgårdarna och tillse att anläggningenhålls tillgänglig för allmänheten samt främja verksamhet med naturliganknytning till trädgårdarna. utses av staten, landstingeni resp. , , och . Staten utser ordföranden. Sedan ett mellan staten och övriga intressenter år 1971träffat avtalet rörande driften vid Stiftelsen upphörtatt gälla har en särskild förhandlingsgrupp lagt fram förslag om den fortsattaverksamheten vid trädgårdarna (Ds Jo 1983:7). Med anledning därav har ett avtalträffats mellan staten och stiftelsen som bl. a. innebär att staten framdelesinte skall bära ansvar för verksamheten med hänsyn till att denna i alltväsentligt får anses vara av regional och lokal betydelse. I samband med attansvaret upphör har det ansetts skäUgt att stiftelsen erhåller ett bidrag frånstaten för att sätta nuvarande anläggningar i gott skick. Staten utfäster sig därför att till stiftelsen lämna ettengångsbidrag av 3 milj. kr. Bidraget skall användas för upprustning avträdgårdsanläggningar och befintiiga byggnader. Beloppet får lyftas med högsthalva beloppet och återstoden tidigast . Utskottet har inte något att invända mot vad ipropositionen anförts under ifrågavarande punkt och föreslår därför attriksdagen bemyndigar regeringen att ikläda sig de ekonomiska förpliktelser somföljer av det avtal angående bidrag till som nämnts i detföregående. Under ett nytt anslag bör anvisas 3 milj. kr. I den under allmänna motionstiden väckta motionen 2329begär () att uttalar sig för att den eventuellautbyggnaden i och vid skall ske under största hänsyn tillmiljön. Enligt utskottets mening bör det ankomma på stiftelsen atti samråd med berörda kommunala och regionala myndigheter lösa hithörandeproblem under vederbörligt hänsynstagande till miljöns krav. Någon särskildåtgärd från sida med anledning av motionen är utskottet därför inteberett förorda. I ett flertal motioner väckta underden allmänna motionstiden har tagits upp frågor som rör olika avsnitt avlivsmedelspolitiken. I motionerna behandlas bl. a. sockernäringens.framtidaomfattning, åtgärder i syfte att åstadkomma en ökad export av högförädladelivsmedel, animalie- och foderproduktionens omfattning, fettvaruregleringensamt jord- och skogs- JoU1983/84:37 22 brukets utvecklingsmöjligheter m. m. Utskottet har funnit lämpligt att redovisa sinaställningstaganden till nämnda motioner i nu föreliggande betänkande.Motionerna och motionsyrkandena har därvid prövats mot bakgrund av det arbetesom bedrivs och bedrivits inom 1983 års livsmedelskommitté. Det har därvidkonstaterats att de frågor som här aktualiserats är av den ärten att deantingen ingår bland de frågeställningar som prövas av kommittén eller näraberörs av kommitténs överväganden. Enligt direktiven för livsmedelskommittén(Dir. 1982:103) skall kommitténs slutiiga förslag rörande utformningen av enlivsmedelspolitik föreligga . Utskottet har funnitatt åtskilliga av de motioner eller motionsyrkanden, varom här är fråga, tarupp viktiga frågor men att de ändå i avvaktan på resultatet av nyssnämndaöverväganden inte nu bör föranleda något särskilt initiativ eller någonytterligare åtgärd från sida. I anslutning till en närmare presentation av de olikamotionsyrkandena utvecklar utskottet i det följande de närmare skälen för sittsålunda gjorda ställningstagande. Sockernäringens framtida omfattning diskuteras i femmotioner. I dessa uttrycks oro för att ökade importåtaganden och minskadbetareal kommer att skapa sysselsättningssvårigheter och andra olägenheter inomberörda regioner för såväl odlare som de vid sockerbruken anställda. Imotionerna yrkas därför på ett uttalande från sida som fastställeren 95-procentig självförsörjningsgrad som riktmärke för vår inhemska sockerproduktion.Förslagen överensstämmer med vad den tillsatta sockernäringskommitténangav i sitt betänkande (SOU 1982:6) Sockernäringen. De olika motionsyrkandenainnebär konkret följande. () framhåller i motion bör uttala att de beslut som fattades omsockerbetsarealens storlek fortfarande gäller samt att fortsatt drift vidsamtliga sockerbruk är säkerställd. Enligt motion 556 av ochAgne (båda c) bör uttala sig för en 95-procentigsjälvförsörjningsgrad beträffande den svenska sockernäringen för att därigenombl. a. säkra fortsatt drift vid sockerbruk på . (m) anser enligt motion 843 bl. a. att det är mycket viktigtatt minst nuvarande försörjningsgrad bibehålls för att driften vid Romasockerbruk och övriga sockerbruk skall säkerställas, men att ett återställandeav nivån 54 400 ha bör vara målsättningen och att forsknings- ochutvecklingsarbete bedrivs, baserat bl. a. på socker/kolhydrater. Enligt motion1831 av och (båda m) finns starka skäl att nubesluta om en förändring av ram för sockerbetsarealen till den nivå, 54 400 ha,som sockernäringskommittén enigt föreslog . m. fl. (m)framhåller slutligen i motion 2344 att bör uttala sig för attsockerbetsarealen skall vara minst 53 000 ha och högst 54 400 ha och attSveriges åtagande beträffande importutrymme för socker bör vara högst . JoU1983/84:37 23 Utskottet vill med anledning av detanförda erinra om att i samband med jordbrukspolitiskabeslut fastställde att den inhemska sockerbetsarealen skall avpassas så att denvid normal skörd ger ett importutrymme på av vår totalasockerkonsumtion. Det angivna importutrymmet bör, enligt beslut år1978, ses som ett riktmärke för de genomsnittliga förhållandena under en följdav år. fattade beslut om prisregleringen för sockerbetoroch socker för tiden till . Beslutet, som föregicks avöverläggningar mellan jordbruksnämnden såsom företrädare för staten ochrepresentanter för betodlarna och sockerbolaget, innebär bl. a. att betarealenskall minska från 53 000 ha 1982 med 500 ha med.sikte på en areal avhögst 51 500 ha . I förhandUngarna om ett nytt internationellt sockeravtalhar förklarat sig berett att sträva efter attskapa utrymme för en import av socker motsvarande avkonsumtionsbehovet. Åtgärden syftar till att underlätta utvecklingsländernassockerexport. har emellertid understrukits att hänsyn måste tas tillde arbetstillfällen som sockerproduktionen ger i och som är värdefullainte minst från regional synpunkt. uppdrag ingår att bl. a.pröva om de bedömningar som gjordes i fråga om produktionsmålet i samband med1977 års jordbrukspolitiska beslut alltjämt kan utgöra grund för produktionsmåletsutformning eller om utveckUngen kräver förändringar av inriktningenav produktionsmålet. Kommitténs förslag kan väntas ge underlag föröverväganden om den svenska sockerproduktionens framtida storlek. SkälföreUgger inte att nu föregripa kommitténs ställningstagande genom bindandeuttalande från i frågan. Frågan om stöd till den svenska exporten av högförädladelivsmedel, framför allt på animaUeområdet, berörs i några motioner. I motion446 av och (båda m) begärs sålunda ett samlatåtgärdsprogram för att öka den svenska exporten av livsmedel. Möjligheternaatt vidga förädUngsgraden av produkter från det svenska jordbruket bör enligtmotionärernas mening också undersökas. Motion 2119 av Per Stenmarck m. fl. (m)innehåller förslag om att livsmedelskommittén får i uppdrag att beakta vissa imotionen framförda synpunkter dels angående exportsti-mulerande åtgärder pålivsmedelssidan och översynen av Promotion, dels möjUgheterna attersätta en del av det importerade proteinfodret med foder producerat inomlandet. Även i motion 2084 av m.fl. (fp, m, c) yrkas pä olikaåtgärder i syfte att främja exporten av högförädlade livsmedel ocheffektivisera verksamheten inom det särskilda livsmedelssekretariatet (SwedishFood Promotion) inom . har tidigare behandlat motioner avmotsvarande innebörd (senast JoU 1982/83:35). Därvid har bl. a. hänvisats tillvissa vidtagna förstärkningar av exportråds resurserför JoU1983/84:37 24 Vad gäller åtgärder i övrigt i syfte att främjaen ökad förädlingsgrad på livsmedelsområdet, bl. a. i fråga omforskningsinsatser, har utskottet erinrat om att forskningen inomlivsmedelsområdet tillhör det som särskilt prioriterats i dé allmännariktlinjer för forskningsverksamheten m. m. inom verksamhetsområdesom angavs i proposition 1981/82:106 om forskning m.m. Utskottet anslöt sigdärvid också till synpunkten att forskningsplaneringen i ökad utsträckningborde avse hela kedjan från råvaran via förädlingsindustrin till marknaden osv.Motionerna har mot bakgrund av det anförda inte ansetts påkalla någonytterligare åtgärd från sida. Utskottet vill med anledning av de ånyo väckta motionernai frågan hänvisa till att exportråd i den nu framlagda propositionenför kommande regleringsår föreslås få 2 milj. kr. av införselavgiftsmedelutanför fördelningsplanen för att stimulera export av högförädlade livsmedel.Det förutsätts att 2 milj. kr. också kommer att ställas till Exportrådetsförfogande av medel inom fördelningsplanen. Frågan om utrikeshandelns roll för vårlivsmedelsförsörjning intar en framträdande plats i livsmedelskommitténsarbete. I direktiven till utredningen sägs att det blir en viktig uppgift förkommittén att beakta våra handelspolitiska intressen och åtaganden vid utformningenav livsmedelspo-Utiken. Detta kan ske bl. a. genom en politik som inte ledertill överskott som måste avsättas till priser som av andra länder kan uppfattassom subventionerade. Ett viktigt led i detta sammanhang utgör också ett aktivttillvaratagande av möjligheterna till export av bearbetade varor. Kommittén hardärför till uppgift att med beaktande av internationella handelspolitiskaregler analysera möjligheterna från olika utgångspunkter att främja exportenav högförädlade livsmedel. Någon anledning att under angivna förhållandenvidta något särskilt initiativ från sida till följd av nu behandlademotioner föreligger enligt utskottets mening inte. I ett antal motioner framförs olika förslag till åtgärderpå animalie- och foderproduktionens område. Förslag om avveckling av de s. k.djurfabrikerna och om integrering av deras produktion med det svenskajordbruket läggs fram i motion 1022 av Per m.fl. (vpk). Motionärernaanser att nackdelarna med att koncentrera produktionen av kött och ägg tUldylika fabriker talar för att nya sådana inte skall få byggas i Sverige.Befintliga anläggningar skall heller inte få utvidgas. Den formellt högreprodukfions-kostnad som kan uppstå vid en sådan omläggning kompenseras enligtmotionärernas mening av mindre stödbehov till jordbruket i främst skogs-ochmellanbygder och genom att landets beredskap kan uppehållas fill en lägrekostnad. Utskottet vill erinra om att motioner med liknandeinnebörd prövats av , bl. a. vid 1981/82års i samband med behandlingen av jordbruksprisregleringen (JoU1981/82:42). JoU1983/84:37 25 fråga om djurhälso- och miljöeffekter av den storskaligaanimalieproduktionen har understrukits att utvecklingen lett till ett ökatmedvetande om att en alltför högt driven rationalisering kan få negativabieffekter i olika hänseenden. Från statsmakternas sida har åtgärdervidtagits, bl. a. i form av skärpta bestämmelser rörande förprövning frånmiljö- och djurskyddssynpunkt av nybyggda djurstallar. Vidare har denetologiska forskningen erhållit ökade resurser över budgeten. I sammanhangethar påpekats att den allmänna utvecklingen mot en högt driven rationaliseringtill stor del skett i överensstämmelse med gällande jordbrukspolitiskariktlinjer och ansetts förenlig med både konsument- och producentintressen.Samtidigt har framhållits att detta självfallet inte får innebära att manokritiskt accepterar produktionsformer som är ägnade att inge starkabetänkligheter från djurskyddssynpunkt, bl. a. genom att de framtvingaravvikelser från djurens normala biologiska beteende. Utskottet har förutsattatt en sådan utveckling kan motverkas genom en tillämpning av nu gällandeförfattningar, däri inbegripet lantbruksstyrelsens anvisningar fördjurskyddstillsyn. Av betydelse i sammanhanget har också ansetts vara de avriksdagen godkända riktlinjerna för styrning av den storskaligaanimalieproduktionen, innefattande bl. a. differentierade avgifter inomäggproduktionen och differentierade pristillägg inom fläskproduktionen. Utöverdessa uttalanden har motionerna i ämnet inte föranlett någon ytterligare åtgärdfrån sida. Frågan om styrning av animalieproduktionen behandlas ocksåi motion 2330 av () som anser det vara befogat att utvärderaprisstödets hittillsvarande funktion och effekt. På goda grunder kan antas attdet är tid att göra vissa förändringar i systemet. Då bör enligt motionärensmening övervägas ytterligare en nivå- en lägre för antalet levererade svin-förslagsvis på upp till 1 500 svin per besättning. Ändring av pristilläggensstorlek bör också i sammanhanget övervägas. System med pristrappa bedöms varaen acceptabel metod. Förslag som syftar till en bättre balans inomanimalieproduktionen läggs också fram i motionerna 2331 av ochBo Arvidson (båda m) och 2332 av () och (). förstnämnda motionen framhålls att försäljning av dräktiga kvigor på exportär ett bra sätt att både på kort och litet begränsa produktionen.Såväl kvigan med dess förväntade produktion av mjölk som kalven är en betydandeproduktionsresurs som därmed bortfaller. Det är angeläget att i nuvarandesituation göra detta möjligt i ökad utsträckning och få en viss begränsning avsåväl mjölk- som köttöverskott. I den senare motionen föreslås attlivsmedelskommittén får i uppdrag att särskilt granska möjligheterna att genomvärldsmarknadsprissättning på fodermedel - spannmål och kraftfoder etc. - göradet möjligt för fläskproduktionen att på internationellt settkonkurrensneutrala villkor öka sin export. Utskottet vill erinra om att livsmedelskommittéhar till uppgift att utvärdera de åtgärder för styrning av animalieproduktioneni form av JoU1983/84:37 26 differentierade avgifter och pristillägg som hartillämpats . Kommittén skall också överväga möjligheterna attytterligare differentiera prisstödet till olika kategorier jordbrukare.Kommittén har vidare i uppdrag att analysera konsekvenserna av överproduktionenför konsumenterna och för samhällsekonomin samt att lämna förslag till åtgärdersom kan åstadkomma bättre balans mellan produktion och konsumtion. överväga produktionsmålets utformning. Vidare kan nämnas att regeringen i den forskningspolitiskapropositionen (1983/84:107 bil. 6) har föreslagit forsknings- ochutvecklingsinsatser när det gäller alternativa produktionsformer inomjordbruket och trädgårdsnäringen. Dessa insatser skall genomföras i ettsammanhållet program som avser att skaffa oss ökade och bättre kunskaper omalternativen till dagens produktionsformer. I propositionen framhålls bl. a.att produktionstekniken inom djurhållningen bör inriktas på att minskasjukdomsfrekvensen genom bättre stallmiljöer. Därmed tillgodoses djurskyddetsamtidigt som förutsättningar för bättre livsmedelskvalitet skapas. Utskottethar (JoU 1983/84:30) ställt sig bakom vad i propositionen anförts om deallmänna riktlinjerna för forsknings- och utvecklingsverksamheten inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen har gettlantbruksstyrelsen i uppdrag att utreda utformningen av ett ekonomisktstyrmedel som kan främja förbättrad djurhälsa och djurskydd inom främstsvinskötseln. Något initiativ från sida synes mot bakgrund avvad här anförts inte heller i detta fall påkallat av motionerna. Vad nu sagts gäller också motion 1859 av BengtSilfverstrand och (båda s) vari yrkas på en reducering avfettvaruavgiften i syfte att befrämja produktutveckling på matfettsområdet ochen sundare kosthållning. Även denna fråga faller inom ramen för livsmedelskommitténsarbete. Enligt direktiven skall kommittén beakta konsumenternas intresse av attdet finns utrymme för nya produkter och metoder. Den skall också redovisa omförändringar är önskvärda av konsumtionen med hänsyn fill folkhälsoaspek-teroch i så fall vilka möjligheter som finns att påverka konsumtionen och därmedockså produktionsinriktningen. Enligt motion 1852 av m.fl. (c) börtillsättas en utredning med uppgift att belysa jord- och skogsbruketsutvecklingstnöjligheter inom bl. a. följande områden: fytokemisk produktion(produktion som bygger på kemisk teknologi som utnyttjar råvaror frånväxtvärlden), ökad proteinodling, energiproduktion, export av högförädladelivsmedel och alternativ odling. Utskottet vill erinra om att förutom livsmedelskommitténflera utredningar arbetar eller har avslutat arbetet med frågor somberörs i motionen. Bland avslutade utredningar kan nämnas utredningen om kemikalieanvändningenoch en delutredning om svensk livsmedelsforskning, som JoU1983/84:37 27 båda är föremål för beredning inom . Isammanhanget kan vidare nämnas den filisatta kemikommissionen.Utskottet finner i avvaktan på resultatet av de pågående övervägandena intemotiverat att påkalla någon sådan ytterligare utredning som förordas i motion1852. Inte heller den försöksverksamhet med statliga jordbruksom förordas i motion 1845 av () synes vara ägnad att ge någotmera betydande komplement till den information som lämnas genom lantbruksuniversitetetsforsknings- och försöksverksamhet på jordbrukets område och genom deutredningar i övrigt som företagits på bl. a. rådgivningsområdet. Även dennamotion bör därför kunna lämnas utan åtgärd. Införselavgiftsmedel m. m. 1. att godkännervad i propositionen förordats i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter under /85 eller har influtit under tidigare regleringsår. 2. att riksdagenmedger att statens lagring avjordbruksprodukter under /85 får disponera en rörlig kredit påhögst . 3. att riksdagenmedger att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, inom jordbruksprisregleringen och regleringen avsockernäringen för /85 får disponera en röriig kredit på högst120 . 4. att riksdagenmedger att statens nadsutjämning /85 får disponera en rörlig kredit på högst . 5. att riksdagenåterkallar medgivandet att Svensk spannmålshandel för handhavande avbrödsädsregleringen får disponera en rörlig kredit i på högst35 . Den statliga rådgivningen till jordbruket 6. att riksdagenmed bifall till regeringen förslag samt med avslag på motionerna 1983/84:2919,1983/84:2920och 1983/84:2922 godkänner vad i propositionen anförts i fråga omfinansieringen av den statliga rådgivningen till jordbruket, 7. att riksdagenlämnar mofion 1983/84:2917 utan ytterligare åtgärd. JoU1983/84:37 28 8. beträffandetekniska förändringar i statsplomberingssystemet attriksdagen lämnar utan ytterligare åtgärd motionerna 1983/ 84:2918 i förevarandedel och 1983/84:2921 yrkande 3, 9. att antarförslaget till lag om ändring i utsädeslagen (1976:298), 10. beträffandeutsädeskontrollens framtida organisation attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionerna 1983/84:2916,1983/84:2918 i förevarande del och 1983/84:2921 yrkande 4 godkänner vadutskottet anfört om huvudmannaskapet för utsädeskontrollen och om de riktlinjeri övrigt för organisationen av denna som utskottet har förordat i detföregående, 11. att bemyndigarregeringen att ikläda sig de förpUktelser som följer av avtalet med . 12. beträffandeskördeskadeskyddets framtida utformning attriksdagen lämnar motion 1983/84:1833 i förevarande del utan ytterligare åtgärd, 13. beträffandelån med uppskjuten ränta attriksdagen godkänner vad i propositionen förordats, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1983/84:2921 yrkandena 1 och 2 antar förslaget till lag om ändring i lagen(1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. 15. att tillLantbruksnämnderna för /85 anvisar ett förslagsanslag av , 16. beträffande tjänst som konsulentför pälsdjursnäringen i , m. fil. attriksdagen avslår motion 1983/84:1861, 17. att med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1983/84:507, 1983/84:1818,1983/84:2081, 1983/ 84:2486 yrkande 8 samt 1983/84:2956 yrkande 17 till Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område för /85 anvisar ettförslagsanslag av 2 , 18. att till Bidrag tillpermanent skördeskadeskydd för /85 anvisar ett anslag av 1 000kr., 19. att till Administrationav permanent skördeskadeskydd m. m. för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 20. beträffande skördeskadefonden attriksdagen avslår motion 1983/84:1833 i förevarande del. JoU1983/84:37 29 21. att till Statensutsädeskontroll: Uppdragsverksamhet för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 22. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:2921 yrkande 5 till Bidragtill statens utsädeskontroll för /85 anvisar ettreservationsanslag av , 23. att med ändring avriksdagens tidigare beslut till Bidrag till djurens hälso- och sjukvård /85 anvisar ett reservationsanslag av , 24. att till Bidrag tillväxtförädling för /85 anvisar ett reservationsanslag av , 25. att bemyndigar regeringenatt ikläda sig de ekonomiska förpliktelser som följer av det avtal angåendebidrag till som nämnts i propositionen, 26. att till Bidrag tillNorrvikens trädgårdar för /85 anvisar ett reservationsanslag av3 , 27. beträffande utbyggnad av Norrvikensträdgårdar att avslår motion 1983/84:2329, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:418, 1983/84:556, 1983/ 84:843,1983/84:1831 och 1983/84:2344, 29. beträffandeexport av högförädlade livsmedel m. m.