bet · G701SoU18 · 1983-12-31 00:00:00 — om anslag m. m. till ni. m. uch tillOmsorg om barn och ungdom (prop. 1983/84:100, bil. I betänkandet behandlas iproposition 1983/84:100 bil, 7 framlagda förslag under A. Socialdepartementetm.m, och under F, Omsorg om barn och ungdom. I anslutning härtill behandlas ettantal motionsyrkanden, bl, a. rörande principerna för statsbidragsgivningentill den kommunala barnomsorgen. Till betänkandet har fogats 18 reservationer av (in), (c),(fp) och (vpk) samt eft särskilt yftrande av (fp). Utskottet tillstyrker i betänkandetregeringens förslag till statsbudget vad avser medelsanvisningen tillsocialdepartementet m.m. samt omsorg om barn och ungdom (avsnitten A och F).Utskottefs m-ledamöter reserverar sig mot medelsanvisningen såvitt avserbarnmiljörådet (anslaget F3). Utskottet behandlar i anslutning till budgetpropositioneni aktuella delar ett stort antal motionsyrkanden. Under anslaget A 3 behandlas mofionsyrkanden rörandebehovet av en medicinsk språknämnd (s), rörande utvärdering ni, m. av den s. k.Minnesotamodellen för behandling av alkohol- och andra drogmi.sshrukare (m)samt om projekt inom vård vid livefs slutskede (m). Flera motioner rör statsbidragen till barnomsorgen(anslaget ). Samtliga oppositionspartier reserverar sig till förmån föralternativa förslag fill statsbidragssystem som de lagt fram i sina motioner.Centerpartiet reserverar sig även till förmån för ett motionsyrkande rörandeinriktningen av barnomsorgen. Mofionsyrkanden från vpk rörande kvalitetsnormersom förutsättning för bidrag samt om utbildning och fortbildning avbarnomsorgs-personalen m.m. avstyrks. Vpk reserverar sig häremot. Med anledning av en motion från om översynav statsbidragsreglerna så att bidrag också kan beviljas till fritidshem medenbart utvecklingsstörda barn föreslår utskottet att tillkännager attregeringen bör ta upp frågan i samband med beredningen av omsorgskommitténsförslag. Under anslaget F1 behandlas också en motion om upphörandemed statsbidrag till daghem drivna i vinstsyfte (s). Mot motiveringen till utskottets avstyrkande reserverar sig (m), (c)och (fp). Vidare behandlas under F I motioner om införande av obligatoriskförskola (s). om uppföljning av statsbidragens effekter såvitt avser barn medbehov av 1 1983/84. SoU1983/84:18 2 särskilt stöd (s), om information om alternativbariiDinsorg (c) samt om ett åtgärdsprogram för att förbättra barns ochungdomars förhällaiulcn (vpk). Dessa motionsyrkanden avstyrks. Vpk reserverarsig till fiirmåii för ticn sistnämnda motionen. Under anslaget F2 behandlas motionsyrkanden om ök;itspråkstöd för invandrar- och minoritetsbarn i förskoleåldern och under F4yrkanden rörande kostnaderna för adoption av utländska barn (s, vpk) samt omadoption genom auktoriserad organisation (s). Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Vpk reserverar sig till förmån för sin motion, m. m. Kommittéer m.m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna Al och A2 (s. 15 och 16) samthemställer 1. atf riksdagenför /85 anvisar till ett förslagsanslag av19 ,, 2. att riksdagenför /85 anvisar till Kommiiiéer m. m. ett reservationsanslag av22 . 2, A3. Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsiiksverksainhet. Regeringen har under punkt A 3 (s, 16-20) föreslagitriksdagen aft till Foisknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet förbudgetåret I9,S4/S5 anvisa ett reservationsanslag av . 1 motion 198.3/84:406 av GunnarOlsson (s) hemstiills att som sin mening ger regeringen till kännav;id som anförts i motionen om behovet av en medicinsk språknämnd. I motion 198.3/84:1627 av BlendaLittmarck m.fl, (m) hemställs att vid behandlingen av proposition1983/84:100. bil, 7 som sin mening ger regeringen till känna att under anslagetA 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet bör reserveras 100000(, för utvärdering och överförande till svenska förhållanden av den s.k, Miniiesotamodellen för behandling av alkohol- och andra drogmissbrukare, 1 motion 1983/84:2238 av NilsCarlshamre m,fl. (m) hemställs att som sin mening ger regeringen fillkänna att inom ramen för anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet bör avdelas medel som förbehålls projekt inom vård vid livetsslutskede. U Is kol let Från anslaget utgår bidrag tillforskning, undersökningar, utvecklingsarbete och försöksverksamhet inomsocialdepartementets verksamhetsområde. Den fill knutnadelegationen för social forskning (DSF) bereder ansökningar om bidrag frånanslaget. I den av antagna forskningspropositionen (1981/82:106,UbU37, rskr397) har delegationen för social forskning fått huvudansvaret förforskning som avser social- och hälsovårdsområdef (med utgångspunkt i ettsamhälls- och beteendevefen-skapligt perspektiv) samt för tillämpad forskning.1 budgetpropositionen uppges bl. a. att inom delegationen f.n. arbetar feminitiafivgrupper med uppgift att inventera forskningsbehov inom områden där dehittillsvarande insatserna är otillräckliga. Vidare redogörs översiktligt förinriktningen av delegationens arbete och för aktuella forsknings- ochutvecklingsprojekt. 1 motion 1983/84:406 av () begärs aftriksdagen skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovetav en medicinsk språknämnd. Motionären framhåller atf det är mycket angelägetatf säviil patienter som anhöriga förstår det medicinska allmänspråket och attden medicinska terminologin är så begriplig som möjligt. Motionären erinrar bl.a. om den nya hälso- och sjukvårdslagens stadganden om patientinformation ochanför att många, av de ärenden som behandlas i landstingens förtroendenämnderhar sin grund i kommunikationsproblem mellan vårdgivare och vårdfagare. bör därför inrättas för att ägna sig åt sådana medicinskauttryck som används i patientvården. Motionären hänvisar vidare till att fråganom en medicinsk språknämnd utretts av i samarbete med och . Utredningen utmynnade i förslagetätten medicinsk språknämnd knuten till borde inrättas.Förslaget har dock inte genomförts vilket motionären beklagar. Frågan om det medicinska språket har behandlats avutskottet , . 1 utskottets betänkande SoU1982/83:21. vartill hänvisas, har en utförlig redogörelse lämnats för tidigareriksdagsbehandling av frågan och för de utredningar som företagits på området.Det utredningsförslag som motionären hänvisar till, en rapport kalladMedicinsk språkvård, överlämnades av regeringen till . Nämnden har emellertid inte tillförts några ytterligare resurser.Den saknar medicinsk expertis och har därför inte vidtagit någon åtgärd medanledning av rapporten. 1 den motion till /83, vari frågan senasttogs upp, föreslogs att hos regeringen skulle begära att en grupp förspråkvetenskaplig granskning av medicinsk terminologi skulle tillsättas,förslagsvis finansierad ur anslaget till social forskning. Utskottet avstyrktemotionen och anförde (SoU 1982/83:21 s,6). SoU1983/84:18 4 Hälso- och sjukvårdslagen har lagtett ökat ansvar pa sjukvardsluivuilmäM-nen när det gäller patienternas rätttill information och kontakten mellan patienter och vårdpersonal. Utskottetanser emellertid att det finns anledning att överväga vilka ytterligareåtgärder som kan vidtas för att påskynda utvecklingen. Härvid bör bl. a.uppmärksammas att det i rapporten konstaterats att detmedicinska fackspriikef påverkar allmiinspråket inom vården. Skapandet av enenhetligare och klarare terminologi inom det medicinska fackspråket skulledärför kunna verksamt bidra fill ett bättre fungerande och på liingre sikt merliittbegiipligt medicinskt allmänspråk. Enligt utskottets uppfattning talar starka skäl för enlösning som innehiir ett samlat ansvar för den medicinska språkvården. Detankommer pa och sjukvardshuvudmiiiinen att med beaktande av desynpunkter utskottet ovan anfört övcrviiga erforderliga åtgärder för atttillgodose behovet av medicinsk språkvård. Enligt vad utskottet erfarit harännu inga åtgärder vidtagits i frågan. Utskottets inställning är emellertidfortfarande att behovet av medicinsk språkvård är stort och atf konkretaåtgärder måste komma till stånd, bl, a. för att uppfylla intentionerna i hälso-och sjukvårdslagen, där krav ställs pa information till patienterna om derassjukdomstillstånd m. m, och pa samråd med dem rörande värdens utformning.Utskottet förutsätter att nu skyndsamt tar initiativ fill överläggningarmed sjukvårdsluivudmiin-nen och så snart det kan ske framlägger förslag tillhur behovet av en medicinsk språkvård kan tillgodoses. Motionen påkallar därföringen åtgärd och avstyrks. I motion 1983/84:1627 av m.fl. (in)föreslås att 1 000 00(. reserveras under anslaget för utvärdering ochöverförande till s\enska förhållanden av den s, k. Miiinesotamodellen föibehandling av alkohol- och andra drogmissbrukare. Enligt motioniirerna ärMinnesotanuKlelleii. som bedrivs vid behandlingsinstitutioiien Hazeklen i USA.en av de inteniatio-nellt mest uppmärksammade och framgångsrika motlernabeliaiidlingsfor-merna för alkohol- och andra drogmissbrukare, 1 motionenbeskrivs Minnesotamodelleii som ett samlat system för upplysning och andraförebyggande åtgärder, behandling och eftervård. Vid Hazclden genomgår patienternaunder en genomgripande behandling för avgiftning, medicinsk behandlingsamt rådgivning. Eftervardsarbetet bedrivs i samarbete med Anonyma Alkoholister() och utgör en viktig förutsiittning för den sociala återanpassningen avmissbrukarna. Behandlingen och eftervaidsar-betet engagerar även missbrukarnasomgivning, främst familjen men även arbetskamrater och arbetsgivare somerhåller viss utbildning och rad om hur återanpassningen skall gå smidigast.Till Hazelden skickar företag och institutioner från hela och från andraländer sina medarbetare och patienter för behandling. Motionärerna uppgervidare att iiven svenska företag, föreningar och kommuner har bekostat vistelsevid Hazelden för svenska medborgare och uttryckt stor tillfredsställelse medbehaiullinusutfal-let. För svenskt arbete med behandling av alkohol- och andradioginissbru- SoU1983/84:18 5 käre kan ett överförande och anammande avMiniiesotamodellen innebära en väsentlig förnyelse, anför motionärerna, somanser att siirskilt modellens samordning av upplysande, tidigt ingripande,behandlande och eftervärdan-de insatser är av stort intresse. En överföring avmodellen till svenska förhållanden fordrar ett förberedande studie- ochutredningsarbete. Motionärerna anser därför att bör bevilja medelför projektering m, m. Medlen bör kunna utnyttjas av organisationer ochenskilda som avser att studera Minnesotamodellen resp, utreda förutsättningarnaför dess överförande till svenska förhållanden. Enligt vad utskottet erfar är man från socialstyrelsenssida inte främmande för att Minnesotamodellen etableras i Sverige.Socialstyrelsen uppger att modellen förefaller effektiv beträffande tidigaalkoholister som inte hunnit slås ut från arbete och familj, och enligtstyrelsen skulleden kunna utgöra ett komplement till redan befintligavårdinrättningar. Mot bakgrund härav har beslutat aftekonomiskt stödja en konferens om Minnesota-modellen som ordnas i den13-18 maj. Delegationen för social forskning anför i sinverksamhetsberåffelse , utgiven , att missbruk av olikaberoendeframkallande medel utgör ett betydande samhällsproblem och delegationenmenar att så komnier att förbli . Kravet påforskningsinsatser kommer enligt DSF snarare aft öka än aft minska. När detgäller alkoholvården håller DSF för sannolikt att nya initiativ kommer att tasför att förbättra vård- och behandlingsinsatserna, DSF anser aft det är viktigtatt ökad forskning på detta område kommer till stånd (s. 28-29). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att pröva nya modeller för rehabilitering av missbrukare.Utvecklingsprojekt rörande Minnesotamodellen bör således väl kunna komma ifråga för stöd, under förutsättning atf de uppfyller allmänna krav påvetenskaplig kvalitet m. m. Utskottet anser emellertid inte att det är lämpligtatt , såsom föreslås i motionen, uttalar aft medel bör reserveras tillförmån för ett visst projekt. Det bör ankomma på DSF att göra erforderligaprioriteringar mellan olika ansökningar och på sedvanligt sätt bedöma vilkaforsknings- och utvecklingsprojekt som bör beviljas medel från anslaget.Motionen avstyrks därför. I motion 1983/84:2238 av m.fl. (m)föreslås att det inom ramen för anslaget avdelas medel som förbehålls projektinom vård vid livets slutskede. 1 motionen redogörs för ett sådant projektbedrivet vid i , Som övergripande mål för verksamhetenanges atf vården skall inriktas på att behandla månniskan mera än sjukdomen,vars symtom dock skall bekämpas, speciellt när det gäller smärta. Åtgärdernaavser att skänka värdighet, frihet från ångest och smärta och därigenomförbättra kvaliteten på det liv som återstår. Förutom det övergripande måletom höjd livskvalitet för återstående levnadsdagar skall vården också SoU1983/84:18 6 möjliggöra för den enskilde sjuke att i så storutsträckning som möjligt leva sin sista fid i nära kontakt med familj ochsamhälle. Kriterierna för att anslutas till verksamheten vid Eistasjukhus är fastställd diagnos och viss begränsad överlevnadstid. Vården ärframför allt inriktad på symtomatisk behandling, vilket bl. a. innebär attsmärtlindring i alla former erbjuds utan hänsyn fill tillvänjningsrisk.Vistelse i hemmet underlättas på olika sätt för den som så önskar så länge detär möjligt. Enligt motionärerna önskar nu inrätta en avdelning med 18platser för sluten omvårdnad av dem som den allra måste tas in påsjukhus. Frågan om hur investeringen skall finansieras är emellertid inte löst.Mofionärerna menar atf Erstaprojekfet har betydelse för hela landet och att detär nödvändigt att följa utvecklingen beträffande vård i livets slutskede genombl, a, försöksverksamhet. Frågor som rör vården i livets slutskede har diskuteratstidigare av . När frågan togs upp 1974 uttaladesocialutskottet (SoU 1974:31) att de problemställningar av skiftande natur somär förbundna med sjukvård i livets slutskede borde bli föremål för en allsidigöversyn. Med anledning härav tillkallade dåvarande regeringen i november 1974sakkunniga för aft utreda Vissa frågor beträffande sjukvård i livetsslutskede, , Utredningen avlämnade 1979 sitt huvudbetänkande 1livets slutskede (SOU 1979:59). I regeringens skrivelse 1982/83:31, behandladav utskottet i betänkande SoU 1982/83:7, redovisades vilka åtgärder dåvaranderegeringen vidtagit med anledning av utredningens betänkanden och rapporter.Regeringen hade bl. a, för avsikt atf uppdra åt att utarbetaeft underlag för lokala vårdprogram för vård av döende. 1 ett sådant underlagborde bl. a, personlig omvårdnad, psykologisk omvårdnad, etiska och religiösafrågor, smärtlindring samt vård i hemmet ingå. Enligt vad utskottet erfarit ärsocialstyrelsen f, n. i färd med att utarbeta eft sådant underlag tillvårdprogram, I regeringsskrivelsen redogjordes vidare för pågåendeforskning och försöksverksamhet som direkt eller indirekt berörde kvaliteten påvården av svårt sjuka och döende. a. beskrevs den försöksverksamhet vidErsta sjukhus som omtalas i den nu aktuella motionen. Vidare beskrevs eftliknande projekt som påbörjades vid ålderdomshemmetBräcke-Västergård i på initiativ av professor ,Utskottet har erfarit att utvärderingen av det sistnämnda projektet stöds avdelegationen för social forskning, medan Erstaprojekfet fått avslag på sinbidragsansökan med hänvisning till aft något fullständigt forskningsprograminte ingivits. Vidare kan här nämnas aft den 18januari 1982 anordnade ett symposium med rubriken i livets slutskedeför att ytterligare belysa förslag. 1 den rapport somutarbetats från symposiet (Ds S 1982:6) redogörs ytterligare för projekten vidBräcke- SoU1983/84:18 7 Västergård och samt för andra projekt som rörlandstingsansluten hemsjukvård för döende patienter. Sammanfattningsvis pågår alltså på flera håll forskningoch försöksverksamhet som direkt eller indirekt berör kvaliteten pä vården avsvårt sjuka eller döende. Det gäller bl. a, försök med vårdplanering,personalrörlighet och hemsjukvård. Utskottet anser det angeläget att stödjafortsatt forskning i dessa frågor. Som utskottet ovan framhållit är detemellertid inte lämpligt att uttalar sig i frågan om stöd till någotvisst projekt. Utskottet vill dessutom erinra om att DSF i det aktuella falletinte fatt in något fullständigt forskningsprogram. Motionen avstyrks därför. Utskottettillstyrker regeringens förslag till medelsaiivisning. 1.beträffandebehovet av en medicinsk språknämnd att avslår mofion 1983/84:406, 2.beträffandeutvärdering m. ni. av den s. k. Minnesoiainodellen atf avslår motion1983/84:1627, 3.beträffandevård vid livets slutskede attriksdagen avslår motion 1983/84:2238, attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Forsknings- ochutvecklingsarbete saml försöksverksamhet för /85 anvisar eftreservationsanslag av . Vissa byggnadsarbeten m. m.inom socialdeparte mentets verksamhetsområde. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna A 4 och A 5 (s. 20-24) och hemställer l.att för budgetåret1984/85 anvisar fill Extra utgifter eft reservationsanslag av , 2. att för budgetåret1984/85 anvisar till Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepartementetsverksamhetsområde ett reservationsanslag av . Omsorg om barn och ungdom Regeringen härunderpunkt (s. 92-94) föreslagit att till Bidrag till barnomsorg för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1 mofion 1983/84:543 av BengtSilfverstrand (s) och () hemställs I. att hos regeringen begären ändring avgällande bestämmelser i fråga om statsbidrag till barnomsorgen innebärande attstatsbidrag inte i någon form skall utgå till privata daghem som bedrivs i rentvinstsyfte. SoU1983/84:18 8 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförs om principerna förbaiiiomsorgen. 1 motion 1983/84:633 av () och () hemställs att som sin mening gerregeringen lill känna vad som i motionen anförts om behovet av att erfarenheterav alternativ barnomsorg sammanställs och att information därom ges fillkommunerna, 1 motion 1983/84:889 av AgneHansson (c) och () hemställs aft hos regeringenanhåller om förslag om en fördelningspolitiskt rättvisare statsbidragsgivningtill bainonisorgen. 1 motion 1983/84:1224 av BoSödersten (s) och () hemställs aft hos regeringenanhåller om en utredning om införande av obligatorisk förskola enligt deprinciper som skisserats i motionen, 1 motion 1983/84:1630 av MargaretaPalmqvist (s) och () hemställs att begär attregeringen i sin uppföljning av det nya statsbidragets effekter uppmärksammarfrågan om statsbidrag till kommunens kostnader för barn med behov av särskiltstöd, 1 motion 1983/84:1640 av LarsWerner m.fl, (vpk) föreslås att hos regeringen hemställer om ettsamlat program för att förbättra barns och ungdomars förhållanden med beaktandeav vad som anförs i motionen, I motion 1983/84:2054 av m. fl, (vpk)hemställs 1, att uttalar att målsättningen bör vara attalla barn skall kunna beredas plats i samhällets barnomsorg, vilket också bör vara riktmärke för den nya plan som är under utarbetande. 2, att riksdagenuttalar att utbyggnaden av barnomsorgen bör ske i regi i form av daghemoch fritidshem och att familjedaghemmen därvid endast bör utgöra ettkomplement för barn i speciella situationer, 3, atf riksdagenuttalar att för kommunerna bindande kvalitetsnormer för barnomsorgen börutarbetas och fastställas innebärande a) atf ytnormenåterinförs och fastställs till 9-9,5 m" per plats, men att dispens skallkunna ges fill 7-7,5 m~ per plats vid särskilt goda planlösningar, b) atfgruppstorleken fastställs till högst 10 barn i åldern O,.5-3 år. till 15 barn iåldrarna och 12-15 barn i s.k. utvidgad syskongrupp, c) atfpersonaltätheten fastställs till 0,40 i åldersgruppen 0,, 0,20 och 0,17 i åldersgruppen och uppåt, 4, att riksdagenuttalar att fasta vikarier bör anställas inom barnomsorgen, motsvarande envikarie per fem anställda, 5, atf riksdagenuttalar att nuvarande statsbidragssystem för barnomsorgen skall ersättas avett driftbidrag motsvarande av kommunens nettokostnader för driften. SoU1983/84:18 9 6. aft riksdagenuttalar atf t. v. inrätta ett anordningsbidrag för heltidsförskola ochfritidshem motsvarande av kommunernas investeringskostnader per plats isyfte aft förverkliga beslut om en utbyggnad av barnomsorgen. 7. att riksdagenuttalar sig för en höjning av barnomsorgsavgiften till 2,. 8. att riksdagenuttalar aft uppdelningen i barnskötar- och förskollärar-tjiinsfer böravskaffas och ersättas av en tjänsfeform benämnd förskollärare, 9. att riksdagenuttalar att kommunerna bör ges rätt att anlita den sfödpersonal för barn medsärskilda behov som befinns erforderlig och att i efterhand, sedan särskildredovisning skett, erhålla full kostnadstäckning från staten för dennastödpersonal. 1 mofion 1983/84:2057 av m.fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag innebärande att regler för allmänbehörighet för personal inom barnomsorgen införs. 2. aft som en följdav yrkande hos regeringen hemställer om åtgärder för att redananställd personal inom utbildningsyrkef och som saknar formell behörighet gesmöjlighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet, 3. att riksdagenuttalar att personalen inom barnomsorgen genom kommunens försorg bör beredasmöjlighet fill fortbildning motsvarande /år. Motiveringentill motionsyrkandena finns i motion 1983/84:2056. I mofion 1983/84:2078 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) hemställs, såvitt nu är i fråga, att hosregeringen begär förslag till nytt statsbidragssystem i enlighet med deriktlinjer som anges i motionen (yrkande4). I motion 1983/84:2109 av ThorbjörnFälldin m, fl, (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, 2, aft beslutar att ge regeringen till känna vadsom anförts om inriktningen av barnomsorgen, 3. atf beslutar att anta de regler förstatsbidrag till barnomsor gen som gällde för samt atf till Bidrag till barnomsorg anvisa eft i förhållande till regeringens förslag med 600 milj, kr. minskat förslagsanslag av . I motion 1983/84:2235 av RuneBacklund (c) och () hemställs att hos regeringenbegär en översyn av statsbidragsreglerna för fritidshemsverksamhet så att statsbidragockså kan beviljas till fritidshem med enbart utvecklingsstörda barn. 1 mofion 1983/84:2445 av UlfAdelsohn m. fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att hosregeringen begär förslag till nya sfatsbidragsregler SoU1983/84:18 10 för barnomsorgen med samma statsbidragsrätt för enskildaförskolor som för kommunala och som även i övrigt uppfyller i motionen anfördakrav (yrkande 2). Under förevarande avsnitt behandlasanslaget rörande statens stöd till den kommunala barnomsorgen. I samband härmedbehandlas ett antal mofionsyrkanden rörande bl. a, principerna förstatsbidragsgivningen, kvalitetsnormer inom barnomsorgen, personalutbildningm.m. Vissa av yrkandena har samma innehåll som yrkanden sombehandlades av då beslut togs om nyastatsbidragsregler för barnomsorgen (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr43). Medhänsyn bl, a. till den korta tid som förflutit sedan utskottet avgav sittbetänkande i angivna ärende hänvisar utskottet i det följande i många fall tillden tidigare motiveringen. Det av i december 1983antagna statsbidragssystemet är utformat på följande sätt. Statsbidrag utgår per inskrivet barn i daghem, fritidshemoch familjedaghem kombinerat med ett bidrag per årsarbetare i daghem ochfritidshem. Ett särskilt bidrag utgår för barn med behov av särskilt stödberäknat i förhållande fill antalet inskrivna barn i daghem och frifidshem.Vidare vidgas bidragsgivningen till att även omfatta den öppna förskolan.Följande bidragsbelopp gäller fr, o. m. . för varjebarn inskrivet heltid (minst ,/dag).......... , förvariebarn inskrivet deltid (mellan 4och ,/dag). b) Fritidshem; förvarje inskrivet barn.......................... . c) Bidrag perårsarbetare i daghem och fritidshem...... , för varjebarn inskrivet heltid (minst 7 tim./dag).......... , förvariebarninskrivetdeltid(mindreän7tim,/dag) . , , : . c) Öppenförskola; per enhet .................................. , f) Barnmed behov av siirskilt stöd: