bet · G701SkU14 · 1983-12-31 00:00:00 — 10a § För nedan angivna,skattskyldiga utgör grundbeloppet: a) för svenskaaktiebolag, sparbanker, sparbankernas säkerhetskassa, andra ekonomiskaföreningar än sambruksföreningar, svenska aktiefonder, svenska försäkringsanstaltersom inte är aktiebolag, sådana utländska juridiska personer som inte beskattasenligt 10 § 1 mom. allmänna hypoteksbank. Sverigesstadshypotekskassa, hypoteksföreningar samt sådana juridiska personer somenligt författning eller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvaltasamfällighet och som skall erlägga skatt för inkomst: av denbeskattningsbara av den beskattningsbara inkomsten, i den mån skatten inte inkomsten, i den mån skatten inte skall beräknas enligt b); skall beräknas enligt b); SkU 1983/84:14 12 Lagemedskrivningen ochden statliga bolagsskatten m. m. I propositionen föreslås bl. a. att företagensmöjligheter till lagernedskriv-ningar begränsas fi"ån nuvarande till50 % eller - om den skaitskyldige utnyttjat rätten till avsättning tillresultatutjämningsfond - från nuvarande till . sänksbolagsskattesatsen från nuvarande till , dvs. till den nivå som gällerför flertalet ekonomiska föreningar. Förslagen, som aviserats i den revideradefinansplanen 1983 (prop. 1982/ 83:150 bilaga 1, jfr SkU 1982/83:55), gmndar sigpå promemorian (Ds Fi 1983:21) Breddat underlag för produktionsfaktorskatten. Somskäl för förslagen anförs i propositionen att företagsbeskattningen har en högnominell skattesats för aktiebolag av vinsten - men ett lågtfaktiskt skatteuttag, vilket bl. a. sammanhänger med att företagen genombokslutsdispositioner kan skjuta upp beskattningen för en betydande del av denverkliga vinsten. Departementschefen anför att den stora sldllnaden mellannominellt och faktiskt skatteuttag är olycklig och att förslaget utgör ett stegi riktning mot ett stabilare skatteunderlag. StigJosefson m. fl. (c) yrktir i motion 230 avslag på propositionen. Yrkande 1 imotionema 253 av m. fl. (fp) och 255 av m.fl. (m) innebär avslag på propositionen i vad avser lageraedskrivningar. LarsWerner m. fl. (vpk) yrkar däremot i motion 256 (yrkande 2) att bolagsskattenhöjs till men godtar propositionen i övrigt. I detta sammanhang behandlarutskottet även den med anledning av proposition 40 väckta motionen 100 avThorbjörn m. fl. (c) där motionärerna i yrkande 17 begär etttillkännagivande av innebörd att de nu aktuella ändringarna iföretagsbeskattningen inte bör godtas. Enligt den förstnämnda motionen ärförslaget orättvist, eftersom exempelvis enskilda näringsidkare och fåmansbolagdrabbas av de försämrade nedskrivningsmöj-lighetema utan att erhålla någonkompensation genom sänkt skattesats. I denna motion framhålls också attföretagens konsolideringsmöjligheter försämras med därav följande nackdelar ochatt förslaget skapar svåra likviditetsproblem. Fp-motionärerna anser attbegränsningen i rätten till lagemedskrivning endast bör gäUa skattskyldiga somfår del av sänkningen av bolagsskattesatsen och att denna ändring börgenomföras successivt . I a'waktan på nytt förslag härom frånregeringen yrkar de avslag på propositionen såvitt gäller lagernedskrivningar.M-motionärema avvisar förslaget i denna del men godtar att bolagsskatten sänkseftersom detta delvis tillgodoser kravet från deras sida om att bolagsskattenpå sikt skall avskaffas. Olikaorganisationer från näringslivet - , Sverigeshantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen (SHIO-Familjeföre-tagen)och - har i framställningar till utskottet påtalat SkU1983/84:14 13 att begränsningarna av varulagerreserveringarna enligtderas mening leder till allvarliga likviditetspåfreslningar. De invändningar som riktas mot de aktuella förslagenöverensslämmer med vad som anförts från näringslivets sida vidremissbehandlingen av promemorieförslaget och har redan bemötts ipropositionen. Utskottet instämmer i departementschefens uppfattning att det ärangeläget att begränsa den allför stora skillnaden mellan nominellt ochfaktiskt skatteuttag inom företagsbeskattningen, och de steg som tas ipropositionen går således i rält riktning. Förslaget innebär en vissbegränsning av de utomordentliga konsolideringsmöjligheler somföretagsbeskattningen erbjuder, som sänkningen av bolagsskatten kanpåverka företagens investeringskalkyler positivt. Utskottet vill inte förnekaatt de nya reglerna på sina håll kan medföra vissa omställningsproblem, även omdet endast är en liten del av de stora skattekrediter som företagsbeskattningenerbjuder som dras in. Problemen bör emellertid inte överdrivas. Mångaaktiebolag erhåller full kompensation genom den samtidiga sänkningen avbolagsskattesatsen, och för de, enskilda näringsidkarna kommer skärpningen ifråga om lagernedskrivningarna som sänkningen av skatteuttaget enligt1982 års skattereform. Det bör också framhållas att likviditeten i samhället ärhög och atl företagens möjligheter till kredit f. n. torde vara goda. Utskottetinstämmer mot denna bakgrund i departementschefens bedömning att särskildaavtrappningsregler inle erfordras för atl minska skatteeffekterna. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker motionerna i nämnda delar. I vpk-motionen yrkas också en översyn av avdragsreglernaför företagen i syfte att skärpa företagsbeskattningen totalt sett. Utskottetfinner för sin del inte skäl att i detta sammanhang aktualisera ytterligareskärpningar av företagsbeskattningen utan avstyrker detta yrkande. I den ovannämnda promemorian föreslogs bl. a. en grundavgifti socialförsäkringen för vissa inkomster som f. n. inte omfattas avavgiftsskyldighet. Enligl vad som anförts i den nu aktuella propositionen finnsdel anledning att återkomma till detta förslag i annat sammanhang. Enligt motion 100 yrkande 18 bör ge regeringentill känna att förslaget, som enligt moiionärernas uppfattning är behäftat medallvarliga brister, inte bör genomföras. Eftersom det i första hand ankommer påregeringen att ta ställning till utredningsförslaget avstyrker utskottet motioneni denna del. Enligt lagen (1982:1185) ominbetalning på särskilt investeringskonto (prop. 1982/83:50, SkU 1982/83:15) äraktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker, som har haft en årsvinst påminst , vid 1984 eller i vissa fall taxering skyldiga attsälta in av vinsten på ett räntelöst SkU1983/84:14 14 konto i (särskilt investeringskonlo). Medlen ärspärrade men får efter särskilt medgivande tas i anspråk bl. a. förinvesteringar i byggnader, markanläggningar och inventarier. I propositionen föreslås atl lagstiftningen förlängs ettår i syfte att stimulera företagens investeringar i första hand . Motion 100 yrkande 16, motion 230, motion 253 yrkande 2och motion 255 yrkande 2 innebär avslag på proposilionen i denna del.Motionärerna hänvisar lill att de från början motsatt sig denna lagstiftning. Utskottet ställer sig nu liksom tidigare bakom syftel medinvesteringskontona och instämmer i regeringens bedömning att lagstiftningenbör utsträckas lill att gälla även vinster. Utskottet lillslyrkersåledes propositionen och avstyrker motionerna även i denna del. Det särskilda forskningsavdragelvid taxering till statlig inkomstskatt infördes och utgår f. n. i form avett basavdrag på och ett ökningsavdrag på av ett underlag som beräknasmed hänsyn till företagets lönekostnader för forsknings- och utvecklingsarbetenoch vissa andra kostnader för förvärv av forskningsresultat m. m. (FoU). I propositionen föreslås att avdragsrätten slopas,eftersom effekterna av avdraget varit alltför liten i förhållande till denslora statsfinansiella kostnaden. I motion 100 yrkande 19, mofion 230, motion 253 yrkande 3,molion 254 och motion 255 yrkande 3 yrkas avslag på propositionen i denna del.I motionerna anförs bl. a. att avdraget haft väsentlig betydelse för ökningenav forskningsinsatserna i vår industri och alt ett generellt stöd ined dennautformning har flera fördelar framför selektivt stöd i annan form. Sammauppfattning har kommit till uttryck i framställningar till ulskoltet frånSveriges industriförbund. Kemikontoret och företrädare för läkemedelsindustrin. Enligt utskottets uppfattning har berättigade invändningarriktats mot utformningen av det nu aktuella stödet till forskningen inomföretagen. Som anförs i proposifionen kan stöd i denna form utgå först lång tidefter det att etl beslut om forskningsinsatser fallas. Därtill kommer att dennastödform kan utnyttjas först när förelaget i fråga går med vinst. Mot dennabakgrund finns det skäl för departementschefens antagande att avdraget delviskommit att fungera mer som en skatlesubvention till vissa FoU-intensiva företagän som en verklig sfimulans fill ökat FoU-arbete. Som framgår av propositionen har regeringen för avsikt attpå nyåret lägga fram förslag om andra former för att främja FoU-verksamhetenhos de mindre och medelstora företagen. Enligt utskottets uppfattning hade detvarit önskvärt atl kunna bedöma dessa förslag närmare som den nuaktuella propositionen. Utskottets grundläggande inställning är emellertid SkU 1983/84:14 15 att samhällsstöd av olika slag lämpligen bör utgåbidragsvägen och inte genom avdrag vid beskattningen. Utskottet inslämmeralltså i uppfattningen alt stödet lill FoU-verksamheten bör omformas. Motbakgrund av del samhällsekonomiska läget torde man knappast kunna ställatillräckliga medel till förfogande för den planerade förbättringen avstödformerna och medge avdrag i oförändrad omfattning. För att intefördröja de åtgärder som således bör vidtas på detla område lillslyrkerutskottet propositionen och avslyrker motionerna även i denna fråga. attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:100 yrkande 17 i denna del,1983/84:230 i denna del, 1983/84:253 yrkande 1 och 1983/84:255 yrkande 1 godtarproposition 1983/84:64 i denna del, 2. beträffandeden statliga bolagsskatten allriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:100 yrkande 17 i övrigt, 1983/84:230i denna del och 1983/84:256 yrkande 2 godtar proposilionen i denna del, 3. beträffandeavdragsreglerna inom företagsbeskattningen att avslår motion1983/84:256 yrkande 1, 4. beträffandegrundavgift tdl socialförsäkringen attriksdagen avslår motion 1983/84:100 yrkande 18, 5. beträffandedet särskilda investeringskontot attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:100 yrkande 16, 1983/84:230 i dennadel, 1983/84:253 yrkande 2 och 1983/84:255 yrkande 2 godtar propositionen idenna del, 6. beträffandedet särskilda forskningsavdragel atl riksdagenmed avslag på motionerna 1983/84:100 yrkande 19, 1983/84:230 i övrigt,1983/84:253 yrkande 3, 1983/84:254 och 1983/84:255 yrkande 3 godtarpropositionen i denna del, altriksdagen lill följd av vad utskottet hemställt ovan antar de vid propositionenförslagen till 1. lag om ändringi kommunalskaltelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatl, 3. lag om ändringi lagen (1982:1185) om inbelalning på särskilt investeringskonlo. SkU1983/84:14 16 4. lag om upphävande av lagen (1973:421) om särskilt forskningsavdragvid taxering till statlig inkomstskatt. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), (). (), (),(), (), (), (),(), (), (), () ochGöran Riegnell (m). Lagernedskrivningen och den statliga bolagsskatten (mom.1, 2 och 7) (), (), (), (), () och () anser under åberopande av innehållet i reservationerna 3-5 alt i mom. 1 och 7 i motsvarande del borl hemställa att med anledning avmotion 1983/84:100 yrkande 17 i denna del och med bifall lill motionerna1983/84:230 i denna del, 1983/84:253 yrkande 1 och 1983/84:255 yrkande 1 avslårdet vid proposition 1983/84:64 fogade förslaget till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). och (båda c) anser-under förutsättning av bifall till reservation 1 - att utskottet i mom. 2 och 7 i motsvarande delbort hemställa atl med anledning avmolion 1983/84:100 yrkande 17 i denna del och med bifall till motion1983/84:230 i denna del avslår motion 1983/84:256 yrkande 2 och det vidpropositionen fogade förslagel fill lagom ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatl. Motiveringen till utskottets hemställan vid mom. 1 och 2 , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "De invändningar" och slutar med "nämnda delar" bort ha följandelydelse: För de företag som inle drivs i aktiebolagsform innebärförslaget om att begränsa lagerreserveringsmöjligheterna en ökadskattebelastning utan atl SkU1983/84:14 17 de kommer i ånjutande av den föreslagna sänkningen avbolagsskatten. Detsamma gäller för mindre aktiebolag där vinsten i huvudsak tasul som lön. Särskilt i det nuvarande ekonomiska läget är det orimligt altskärpa skallebelastningen för de mindre företagen. Även för flera störreföretag kommer de sammantagna effekterna av förslgen alt leda till en ejacceptabel skatteskärpning. Utskottet avstyrker således propositionen i vadavser begränsningar i lagernedskrivningarna och tillstyrker avslagsyrkandena imotioner i motsvarande delar. Förslagel om sänkt bolagsskatt tillgodoser delvis kravetom en minskad och avskaffad bolagsskatt. Propositionen i denna del börenligt utskottets uppfattning genomföras. Med det anförda avstyrker utskottetföreliggande motionsyrkanden om höjd eller oförändrad bolagsskatt. och (båda c) anser attden del av ulskollets yttrande på som s. 13 börjar med "De invändningar" ochslutar med "nämnda delar" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 230 är förslaget om minskadlagernedskrivning orättvist och dåligt underbyggt, och de ändrade reglernaskulle skapa slora problem för förelagen. De enskilda näringsidkarna ochflertalel fåmansbolag skulle drabbas av de försämrade avskrivningsmöjligheternautan atl erhålla kompensation i form av sänkt bolagsskatt såsom de störreaktiebolagen. De små och medelstora företagen missgynnas ocksä av denanledningen att de i väsentligt högre grad än storföretagen utnyttjat denuvarande nedskrivningsreglerna. All genomföra proposilionen på det sätl somföreslagits skulle också medföra svåra likviditetsproblem, i enskilda fall medförödande effekler. Konsekvenserna och problemens omfattning har över huvudtaget inte utretts, och de invändningar i dessa hänseenden som framförts av ettstort antal remissinstanser har inte beaktats. Därtill kommer att förslaget pålång sikt försämrar företagens möjligheler att klara av en konjunkturnedgångeller en kortare förluslperiod och minskar möjligheterna till konsolideringoch expansion. Ulskoltet biträder således avslagsyrkandena i motionernaoch avslyrker propositionen i vad avser ändrade nedskrivningsmöjligheter.Avslag på propositionen i denna del torde innebära alt propositionen förfalliti vad avser sänkt bolagsskatt. Med hänvisning härtill avstyrker utskotletpropositionen även i denna del liksom det i vpk-motionen framställda yrkandetom höjd bolagsskatt. () anser alt den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar med "De invändningar" och slutar med "nämnda delar"bort ha följande lydelse: Enligl utskotlels uppfattning innebär förslaget vissafördelar, framför allt genom alt de obeskattade reserverna minskar ochkapilalels rörlighet ökar. SkU1983/84:14 18 En större kapiialrörlighet är inte minst till fördel fördet nyföretagande som därigenom får möjlighel atl konkurrera om tillgängligtkapital. Utskottet är således i princip positivt till förslagen ifråga om lagernedskrivning och statlig bolagsskatt. Förändringarna måste dockinföras på ett sådant sätt att påfrestningarna av den försämradelagernedskrivningen motverkas och helst neutraliseras av den sänkia bolagsskattesatsen. Egenföretagare och vissa andra skattesubjekt får inte delav sänkningen av den statliga bolagsskattenedsältningen, och det äranmärkningsvärt alt regeringen inte föreslår några undanlag ellerövergångsbestämmelser för deras del. Som framhållits vid remissbehandlingenkommer särskilt egenföretagare att drabbas av stora likvidiletsproblem. Mol den angivna bakgrunden bör begränsningen ilagernedskrivningarna bara gälla i fråga om skattskyldiga som får ta del avsänkningen av bolagsskattesatsen. Begränsningen i avdragsrätten bör ocksågenomföras successivt, t. ex. i enlighet med vad som etlflertal remissinstanser föreslagil. I avvaktan på ett nytt förslag frånregeringen bör propositionen avslås i denna del, vilket således innebär bifalltill avslagsyrkandena i motionerna i motsvarande del. Förslaget att sänka bolagsskatten är enligt utskottetsupppfattning motiverat av flera skäl, och utskottet har inle något att erinramol propositionen i denna del. Utskottet avstyrker således föreliggandemotionsyrkanden om höjd eller oförändrad bolagsskatt. Grundavgift till socialförsäkringen (mom. 4) (), (), (), ()() och () anser dels atl den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar med "Enligt motion" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Förslagel i den aktuella promemorian innebär bl. a. alt denuvarande socialavgifterna skall byggas ul med en grundavgift på för vissainkomster och inkomsttagare som f. n. inte omfattas av avgiftssystemet. Somframgår av förslaget är det fråga om en ny beskattning av fysiska personer försådana skogsinkomster, arrenden och hyresinkomster som inle ingår isocialförsäkringssystemet. Denna nya beskattning riktar sig också motpensionärer och minderåriga och mot företag som till förmån för sinaarbetstagare har genomfört ett vinstdelningssystem. Utskottet instämmer imoiionärernas uppfattning att detta förslag är behäftat med så allvarligabrister att det inte kan läggas lill grund för lagstiftning. Om basen föravgiftssystemet utvidgas pä dessa sätt förlorar avgifterna helt sin nuvarandekaraktär som avgifter i egentlig mening och blir i stället en renodlad skatt.Vidare gör man enligt förslaget en åtskillnad mellan fysiska och juridiska SkU1983/84:14 19 personers beskattning som inte kan accepteras. Som framhålls i motionen har förslagets samhällsekonomiskaeffekter inte analyserats. Risk föreligger också för att reglerna kringgås ochatt vårt redan alltför krångliga skattesystem kompliceras ylterligare. Med det anförda inslämmer utskottet i motionärernasuppfattning all förslaget inte bör genomföras. Vad utskottet anfört bör gestill känna för regeringen. dels att utskottet i mom. 4 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:100 yrkande 18 ger till känna för regeringen vad utskottetanfört beträffande förslaget om en grundavgift inom socialförsäkringen. Det särskilda investeringskontot (mom. 5 och 7) (), (), (), (), () och GöranRiegnell (m) anser dels att den del av ulskoltels yttrandesom på s. 14 börjar med "Ulskoltet ställer" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Som hävdats från mofionärernas sida redan närlagstiftningen om obligatorisk inbetalning på investeringskonlo infördes 1982innebär denna lagstiftning närmast att företagen tvingas fill etl räntelöstIvångssparande för att medverka till en finansiering av budgetunderskottet. Ioch för sig kan det vara möjligl att med statliga stimulanser förmå företagenatt i viss utsträckning tidigarelägga redan planerade investeringar. Att påsikl påverka den låga investeringsnivån inom det privata näringslivet, som bl.a. är en följd av den internationella lågkonjunkturen, kräver emellertid andraåtgärder än som föreslås i propositionen. Framför allt behövs en ökad efterfråganpå svenska produkter och en större lönsamhet inom näringslivet. De nu aktuella reglerna torde emellertid verka i motsattrikning. De medför bl. a. att investeringsbesluten inom näringslivelbyråkratiseras och att önskvärda invesleringar fördröjs eller i vissa fall hellomintetgörs. Med hänvisning härtill finner utskottet inte några bärande skältill att förlänga giltighetsfiden för lagstiftningen. Utskottet tillstyrker således motionerna och avtyrkerproposilionen i denna del. dels att utskottet i mom. 5 och 7 i motsvarande del borthemställa att med bifall tillmotionerna 1983/84:100 yrkande 16, 1983/84:230 i denna del, 1983/84:253 yrkande2 och 1983/84:255 yrkande 2 avslår det vid propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i lagen (1982:1185) om inbelalning på särskiltinvesteringskonto. SkU1983/84:14 20 Det särskilda forskningsavdraget (mom. 6 och 7) (), (), (), (), () och GöranRiegnell (m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 14 med "Enligt utskottets" och slutar på s.15 med "denna fråga" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning kan berättigade invändningarriktas ocksä mot regeringens behandling av FoU-avdraget. Detta avdrag infördessom etl provisorium . Mol bakgrund av de positiva erfarenheterna avavdraget permanentades reglerna under bred parlamentarisk enighet med verkanfr. förbättrades reglerna även i vissa andrahänseenden. Frånsett vpk var alla då ense om betydelsen av att statsmakternapå olika sätt effektivt stöder forskning och ulveckling inom företagen och atlgenerella stödformer av nu ifrågavarande typ har en betydelsefull uppgift ochäven i fortsättningen bör vara öppen för företagen. Enligt vad som anförs i propositionen har utfördaundersökningar visat all avdraget inte medfört att företagens insalser för FoUökal. Några sådana undersökningsresultet har emellertid inle redovisats.Tvärtom visar entydiga uttalanden från näringslivets sida att avdraget har haftväsentlig betydelse för den långsiktiga planeringen av forskningsinsatserna ochför finansieringen av nya forskningsprojekt. Mot denna bakgrund bör del enligt utskottets uppfattninginle komma i fråga atl nu dra in ett slöd som statsmakterna utlovat för långlid framöver. I proposilionen sägs visserligen atl regeringen planerar att pånyåret föreslå åtgärder för alt främja forsknings- och utvecklingsverksamhetenhos de mindre och medelstora företagen. Någon redogörelse för innehållet idessa förslag lämnas dock inte. Utskottet vill för sin del framhålla att detnuvarande avdragssystemet bl. a. innebär, att det är företagen själva och intemyndigheterna som beslutar om de olika forskningsinsatsernas omfattning ochinriktning, och atl FoU-avdraget därmed är fritt från den hämsko som ettbidragssystem i allmänhet drar med sig i form av byråkratisk kontroll ochprövning. Utskottet avstyrker således propositionen i denna del ochtillstyrker avslagsyrkandena i föreliggande motioner. dels att utskottet i mom. 6 och 7 i motsvarande del borthemställa att med anledning avmofion 1983/84:100 yrkande 19 och med bifall till motionerna 1983/84:230 idenna del, 1983/84:253 yrkande 3, 1983/84:254 och 1983/84:255 yrkande 3 avslårdet vid propositionen fogade förslaget till lag om upphävande av lagen(1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt. minab/gotab 1983 77351