bet · G701SoU32 · 1983-12-31 00:00:00 — I cirkulär (MF 1975:18) om förordnande på vissa tjänsterinom folktandvården har bl. a. föreskrivit följande. Första gången en utländsktandläkare förordnas såsom vikarierande distriktstandläkare utfärdasförordnandet som regel tills vidare för av högst . Styrelsenförutsätter, att tandvårdschefen med särskild uppmärksamhet följer denutländske tandläkarens verksamhet. Även om förordnandet gäller mer än fremånader, skall rapport över vederbörande tandläkares tjänstgöring alltid varasocialstyrelsen tillhanda senast fre månader efter förordnandets början. Omtandläkaren inte visar sig lämplig atf uppehålla distriktsfandläkarfjänst,skall huvudmannen hos styrelsen begära förordnandets upphörande. Vid framställning om förnyat förordnande skall fogasvitsord över den föregående tjänstgöringen. Enligt motionen fick en person somhaft 18 månaders förordnande inom folktandvården därefter inte fortsattförordnande. Han förklarades uppvisa brister i kunskaper, och rekommendationgavs om att han skulle beredas tillträde till tandläkarhögskola. Med hänsynhärtill bör det enligt motionärerna prövas om inte i förordningen 1983:751 börinföras bestämmelse innebärande dels garanti för att den utländskeyrkesutövaren får information i samband med inspektion om de brister man anseratt vederbörande har under praktiktjänstgöringens gång, dels att obligatoriskförhandlingsskyldighet skall gälla innan anmälan om inkompetens och krav påtilläggsufbildning överlämnas från huvudman fill . Motionärernabegär att som sin mening skall ge regeringen fill känna vad desålunda anfört. Utskottet anser det för sin del naturligt att en utländskyrkesutövare under praktiktjänstgöringens gång fortlöpande får del av omdömenom tjänstgöringen. Frågan om vederbörandes kompetens måste emellertid prövas i SoU1983/84:32 11 En utländsk yrkesutövare kan vidareöverklaga ett beslut av enligt förordningen 1983:751 tillkammarrätten. Med hänsyn till det anförda är någon åtgärd medanledning av mofion 1983/84:2854 (vpk) infe påkallad. Utskottet avstyrkersåledes motionen. Mot förslagen i propositionen omkompefensbevis i övrigt har utskottet inte något att erinra. Behörighet att utöva yrke på grundval av legitimation m.m. Ett mycket stort antal personer ärverksamma som yrkesutövare inom hälso- och sjukvården. Också antalet olikayrken är betydande. För flertalet av dessa yrkesområden finns infe någonrättslig reglering som inskränker möjUgheterna för lekmän eller andra personerutan erforderlig utbildning atf vara yrkesverksamma. För läkare, tandläkare och barnmorskor är emellerfidlegitimationen en förutsättning för obegränsad behörighet att utöva yrket. Behörig att utöva läkaryrket är sålunda enligt 1 § lagen(1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket (a) den som är legifimerad, (b)den som är förordnad aft uppehålla läkartjänst eller tjänst som kliniskamanuens samt (c) i den utsträckning, som för varje fall särskilt anges, densom innehar begränsad behörighet aft utöva läkaryrket. Behörighet att utöva tandläkaryrket är enligt 1 § lagen(1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrket (a) den som är legitimerad,(b) den som är förordnad att uppehålla tandläkartjänst samt (c) i denutsträckning, som för varje fall särskilt anges, den som innehar begränsadbehörighet aft utöva tandläkaryrket. Enligt 1 § reglementet (1955:592) för barnmorskorfillkommer behörighet aft utöva barnmorskeyrket endast den, som vunnitlegitimation som barnmorska. Ensamrätten för legifimerade m. fl. att utöva här nämndayrken garanteras med straffbestämmelser. Någon inskränkning i lekmäns rätt att utöva yrke somsjuksköterska föreligger inte. För den landstingskommunala hälso- och sjukvården gällerenligt 6 § förordningen (1982:771) om behörighet till vissa tjänster inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården och om fillsättning av sådanatjänster att behörig till tjänst som barnmorska, sjukgymnast eller sjuksköterskaär den som har bevis om legitimation. Detsamma gäller i fråga om vikarie påsådan tjänst om infe medgett undantag. fårenligt paragrafen föreskriva krav på vidareutbildning för behörighet fill sjukskötersketjänster.Föreskrifter med krav på vidareutbildning för behörighet till vissasjukskötersketjänsfer finns i kungörelse (MF 1975:121) medbehörighetsbestämmelser rörande vissa sjukskötersketjänster. SoU1983/84:32 12 I propositionen bibehållsbehörighetskrav för att få utöva yrket för barnmorskor, läkare och tandläkare.Sålunda föreskrivs i 6 § första stycket BehörighetsL att behörig att utöva yrkesom barnmorska, läkare eller tandläkare är den som har legitimation för yrketeller som särskilt förordnats atf utöva yrket. Dock får endast den som harlegifimafion som läkare yrkesmässigt bedriva enskild läkarverksamhet. Dennaensamrätt för leg. läkare gäller även enligt lagen om behörighet atf utövaläkaryrket. Begränsningen av behörighetskraven till nämnda yrkenmotiveras i proposifionen (s. 22) bl. a. med atf behörighetskraven bör kunnabegränsas fill områden där en inte obetydlig enskild verksamhet förekommereller kan komma att utvecklas och där dessutom riskerna för patienterna är betydande. I 9 § p. 1 BehörighetsL skyddas yrkesfiflarna barnmorska,läkare och tandläkare. Skyddet förstärks genom ansvarsbestämmelser i 10 §. I motion 1983/84:2858 av NilsCarlshamre m. fl. (m) begärs att i 6 § första stycket BehörighetsL skallskrivas in behörighetskrav för sjuksköterskeyrket och i konsekvens härmed atfäven yrkesfiteln sjuksköterska skall omfattas av skyddet enligt 9 § p. Motionärerna anför bl. a. att det är uppenbart att sjuksköterskorskall omfattas av behörighetskrav, då det är en yrkesgrupp som väl uppfyller ipropositionen angivna kriterier härför. Sjuksköterskorna har, framhålls det,ansvar för verksamhet där betydande risker för pafienter kan uppstå. I propositionen (s. 22) anförs - mot bakgrund av de ovanåtergivna förutsättningarna i propositionen för behörighetskrav - attbehörighetskrav för att utöva yrke endast behövs för ett fåtal grupper avyrkesutövare. Inom den egentliga hälso- och sjukvården bör kraven omfattaverksamhet som barnmorska och läkare. I och för sig kan enligt propositionenäven sjuksköterskornas uppgifter motivera en sådan reglering. Med hänsyn bl. a.fill aft sjuksköterskorna numera huvudsakligen är verksamma inom denlandstingskommunala vården bör dock, sägs det, en reglering kunna avvaras. Som ovan nämnts gäller enligt 6 § förordningen (1982:771)om behörighet fill vissa tjänster inom den landstingskommunala hälso- ochsjukvården och om tillsättning av sådana tjänster att behörig till tjänst somsjuksköterska är den som har bevis om legitimation för sådant yrke. Utskottethar inhämtat att nämnda bestämmelse i förordningen avses kvarstå även efter dennya lagens ikraftträdande. Som framhålls i propositionen är sjuksköterskornahuvudsakligen verksamma inom den landstingskommunala vården. På grund häravblir den praktiska betydelsen av att legitimation som sjuksköterska inte ilagen uppställs som en förutsättning för att utöva yrket inte stor. Utskottet,som vill understryka vikten av att personal som utför uppgifter som är avomedelbar betydelse för pafienternas hälsa och säkerhet måsfe visas hatillräckhg kompetens härför, anser därför inte att motion 1983/84:2858 (m)påkallar någon åtgärd från sida. Utskottet tillstyrker således propositionensförslag och avstyrker motionen. SoU1983/84:32 13 Behörighet att utöva vissa yrken för vilka legitimationinte meddelas Enligt 7 § första stycketBehörighetsL är den behörig atf utöva yrke som apotekare eller receptarie, somavlagt apotekarexamen resp. receptarieex-amen eller som visar att han på annatsätt förvärvat motsvarande kompefens. Behörig att biträda en tandläkare i dennes yrkesutövningär enligt 8 § första stycket den som har föreskriven kompetens somtandhygienist eller tandsköterska. Enligt andra stycket i paragrafen meddelarregeringen föreskrifter om den kompetens som skall krävas för sådant biträdeoch vilken omfattning behörigheten har. Regeringen får överlåta åt socialstyrelsenatt meddela sådana föreskrifter. I propositionen förutskickas en översyn avregleringen för tandvårdspersonalen. I motion 1983/84:2857 av KenthSkårvik (fp) framförs förslag om behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter. Inom högskoleutbildningen har fr. o. m. den 1 juli 1983införts en rehabiUteringslinje med två inriktningar, nämligen mot arbetsterapi(100 poäng) och mot sjukgymnastik (100 poäng). Rehabiliteringslinjen ersättertvå tidigare linjer, nämUgen arbetsterapeutlinjen (120 poäng) och sjukgymnastlinjen(100 poäng). I den nya utbildningsordningen för arbetsterapeuter ochsjukgymnaster är viss basutbildning likartad. Som redovisats i det föregående kan f. n. och ifortsättningen legitimation erhållas som sjukgymnast. ansåg (SOU 1983:33 s. 203 och 204)aft, i motsats till vad som gäller för gruppen sjukgymnaster, patientsäkerheteninte kräver atf staten meddelar regler i form av föreskrifter om kompetenskravför tjänst som arbetsterapeut. Föreskrifter om behörighet till tjänst somarbetsterapeut borde därför inte införas, men. borde dockutfärda allmänna råd om den kompetens som krävs för anställning som arbetsterapeut. I motion 1983/84:2857 (fp) begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna att behörighetsföreskrifter förarbetsterapeuter behövs. Motionären pekar bl. a. på att arbetsterapeut vanligenär remissinstans i vården och har eget behandlingsansvar samt att landstingenfortfarande anställer icke-utbildade personer på arbetsterapeuttjänster. Inom genomförs f. n. en översyn avförordningen om behörighet till vissa tjänster inom den landstingskommunalahälso- och sjukvården och om tillsättning av sådana tjänster. EnUgt vadutskottet inhämtat kommer frågan om behov av behörighetsföreskrifter förarbetsterapeuter att behandlas under översynen. Utskottet förutsätter att desynpunkter som anförs i motionen övervägs i det sammanhanget. Med hänsynhärtill synes något initiativ av med anledning av motion 1983/84:2857(fp) inte vara erforderligt. Motionen avstyrks därför. Här aktuella bestämmelser iBehörighetsL föranleder inte någon erinran från utskottets sida. SoU1983/84:32 14 1 första stycket iövergångsbestämmelserna till BehörighetsL skall lagen träda i kraft den 1 juh1984. Bestämmelserna om logopeder och psykoterapeufer skall dock tillämpas fr.o. 2 skall den som enligt äldre bestämmelser harfått kompetensbevis för ett yrke som avses i BehörighetsL anses ha fåttbeviset enligt de nya bestämmelserna. Den som uppfyller kraven förkompetensbevis enligt äldre bestämmelser men infe fått sådant bevis skall påansökan få motsvarande bevis enligt BehörighetsL. I motion 1983/84:2856 av Ing-MarieHansson m. fl. (s) tas upp fråga om övergångsbestämmelser om legitimation föroperations-, röntgen- och radioterapiassistenter med äldre utbildning. Imofionen framhålls bl. a. att de arbetstagare som här avses har en självständigställning med kvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar förpatienternas säkerhet i vården på samma sätt som gäller för utövare av deyrken, för vilka enligt propositionen legitimation skall kunna erhållas.Motionärerna begär att som sin mening skall ge regeringen till kännaatt operations-, röntgen- och radioterapiassisfenter utbildade enligt äldrestudieordning genom övergångsbestämmelser jämstäUs fullt ut med desjuksköterskor som utbildats i motsvarande inriktningar enUgt den nyastudieordningen, innebärande att samtliga bör erhålla legitimation. Den nya hälso- och sjukvårdslinjen inom den kommunalahögskolan har som tidigare nämnts sex olika inriktningar, däriblandoperationssjukvård (80 poäng), radioterapi (90 poäng) och röntgendiagnostik (90poäng). Samtliga inriktningar är avsedda att leda fram tUl legitimation somsjuksköterska. Utbildningen är postgymnasial, och för tillträde krävsgenomgången 2-årig gymnasieutbildning på vårdlinjens gren för hälso- ochsjukvård samt åldringsvård, gren för hälso- och sjukvård eller gren förpsykiatrisk vård (eller motsvarande förkunskaper). Den nya hälso- ochsjukvårdslinjens inriktning mot allmän hälso- och sjukvård (80 poäng) motsvarari huvudsak tidigare sjuksköterskeutbildning - där för tillträde endast krävdesgrundskolekompetens - jämte vidareutbildning för behörighet till vissasjukskötersketjänster. Utbildningar för operations-, oftalmolog-, radioterapi-och röntgenassistenter tillkom mot bakgrund av den brist påsjuksköterskor som då rådde inom dessa områden. Operationsassistent- ochoftalmologassisfent-linjerna tog (80 poäng) och den medicinskaassistentlinjen (grenar för radioterapi resp. röntgendiagnostik) tog 2 1/(100 poäng). Utbildningen byggde liksom den äldre grundutbildningen försjuksköterskor på grundskolekompetens. Genomgångna utbildningar kan såledessnarast jämföras med den äldre grundutbildningen till sjuksköterska,ehuru medstarkare specialinriktning. Den nya sjuksköterskeutbildningen - samtligagrenar - har som ovan nämnts större omfattning och motsvarar närmast den äldresjuksköters- SoU1983/84:32 15 keutbildningen jämte vidareutbildning. Enligt 2 § BehörighetsL får legifimafion för eft iparagrafen angivet yrke meddelas - förutom den som har genomgått den utbildningoch i förekommande fall den praktiska tjänstgöring som anges för yrket- densom visar att han på annat sätt förvärvat motsvarande kompetens. Möjlighetfinns sålunda för en operafions-, röntgen- eller radioterapiassisfent med äldreutbildning som visar sig ha kunskaper m.m. motsvarande dem som den nyautbildningen ger att erhåUa legitimafion som sjuksköterska. Som framgått av den tidigare framställningen är dock deäldre utbildningar som tas upp i motionen inte i alla avseenden jämförbara medden nya sjuksköterskeutbildningen med motsvarande inriktning. Utskottet ärdärför inte berett att generellt uttala sig för att alla här aktuella utbildningardirekt skall berättiga till legitimation som sjuksköterska. Det framstår emellerfid som rimligt att de assistenter sominte kan visa att de ändå har fillräcklig kompetens för att erhållalegitimation som sjuksköterska ges fillfälle att i erforderlig mån kompletterasin utbildning. Detta kan t. ex. ske genom atf de fullgör vissa moment av dennya sjuksköferskeufbild-ningen. Utskottet förutsätter att regeringenuppmärksammar och universitets- och högskoleämbetet på dennafråga. Utskottet förutsätter vidare att regeringen inom ramen föröversynen av förordningen (1982:771) om behörighet : fill vissa tjänster inomden landstingskommunala hälso- och sjukvården och om tillsättning av sådanatjänster överväger bestämmelser som säkerställer att ifrågavarande assistenteräven fortsättningsvis kan uppehålla de tjänster de innehar vid den nya lagensikraftträdande. Mofion 1983/84:2856 (s) synes därför inte -böra föranleda någotinitiativ av riksdagen.- Motionen avstyrks därför. Här återgivna övergångsbestämmelseri BehörighetsL föranleder inte någon erinran från utskottefs sida. Förslaget fiU lag om behörighet attutöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. i övrigt har inte föranlett någonerinran från utskottets sida. Utskottet tillstyrker att antarlagförslaget. Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:409). omförbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område Med hänsyn till att i BehörighetsLintagits bestämmelser om ansvar för den som obehörigen använder yrkestitel somläkare eller betecknar sig som legitimerad yrkesutövare inom hälso- ochsjukvården eller tandvården föreslås vissa följdändringar i lagen (1960:409) omförbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Utskottetföreslår att antar lagförslaget. SoU1983/84:32 16 Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. I i3 § lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. föreslås ett tillägg, varigenomhälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd ges möjlighet att avbryta preskription idisciplinärenden hos nämnden i avvaktan på åklagarens prövning av frågan omeventuellt åtal, Ändringen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att antar lagförslaget. Förslaget till lag om behörighet att utöva yrke inom häbo-och sjukvården m. m. 1. beträffandelegitimation för Doctors of Chiropractic attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1983/84:2855godkänner vad utskottet anfört, 2. beträffande viss komplettering avförordningen 1983:751 att avslår motion 1983/84:2854, 3. beträffande behörighetskrav försjuksköterskeyrket aftriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1983/84:2858godkänner vad utskottet anfört, 4. beträffande behörighetsföreskrifterför arbetsterapeuter att avslår motion 1983/84:2857, 5. beträffande legitimation för vbsaassbtenter med äldre utbildning att avslår motion 1983/84:2856, 6. att antar det ipropositionen framlagda och i bilagan till betänkandet redovisade förslagettill lag om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m.. 1. att antar de ipropositionen framlagda och i bilagan till betänkandet redovisade förslagentill a) lag om ändringi lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdensområde, b) lag om ändringi lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. SoU 1983/84:32 17 Närvarande:Ingemar (), (), (), (),(), KjeU (), (). (),(), (), (), (vpk),(), () och (). Behörighetskravför sjuksköterskeyrket (mom. 3 i hemställan) 1.av , , och (samtliga m)som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande pä s.12 som börjar med "I propositionen" och slutar med "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse: Medhänsyn till det ansvar sjuksköterskor har för verksamhet, där betydande riskerkan uppstå för patienter, och för att en enhetlig kompetensnivå skallgaranteras i hela landet bör legitimation vara en förutsättning för obegränsadbehörighet att utöva yrke som sjuksköterska. Deti propositionen anförda skälet att en reglering kan avvaras med hänsyn bl. a.till att sjuksköterskorna numera huvudsakhgen är verksamma inom denlandstingskommunala vården avvisas. Likasåavvisas den motivering som redovisas i behörighetskommitténs betänkande att"statliga föreskrifter om personalens kompetens till förmån förpatientsäkerheten bör vägas mot de krav, som den kommunala självstyrelsenställer och risken för administrativa låsningar". Patientens rätt till entrygg och säker vård - oberoende av vårdgivare - måste vara självklar. Med hänsyn till detanförda tillstyrker utskottet motion 1983/84:2858 (m). Bestämmelsernai 6 § första stycket BehörighetsL bör således kompletteras med"sjuksköterska". I konsekvens härmed skaU yrkestiteln"sjuksköterska" inskrivas i 9 § p. 1 BehörighetsL och"sjuksköterska" utgå ur 9 § p. delsatt utskottet under mom. 3 bort hemställa: 3. beträffandebehörighetskrav för sjuksköterskeyrket att medanledning av propositionen och med bifall till motion 1983/84:2858 godkännervad utskottet anfört, Behörighetsföreskrifterför arbetsterapeuter (mom. 4 i hemställan) 2.av () som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s.13 som börjar med "Inom " och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: mening är allmänna råd om den kompetens som krävs för anställningsom arbetsterapeut inte tillräckliga. SoU1983/84:32 18 Felaktiga bedömningar och felaktigbehandling hos en arbetsterapeut inom hälso- och sjukvården kan få mycketallvariiga följder för pafienterna. Patientsäkerheten kräver därför attföreskrifter om kompetenskrav för tjänst som arbetsterapeut blir bindande. I 6§ i den med stöd av eft bemyndigande i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) utfärdade förordningen (1982:771) om behörighet tillvissa tjänster inom den landsfingskommunala hälso- och sjukvården och omtillsättning av sådana tjänster finns, som nämnts ovan (s. 11), behörighetskravför bl. a. tjänst som sjukgymnast. Betydande likheter föreligger mellansjukgymnaster och arbetsterapeuter i fråga om utbildning och arbetsuppgifter.I nämnda förordning, som f. n. är föremål för översyn inom ,bör enligt irtskottets mening intas bestämmelser om krav för behörighet äventill tjänst som arbetsterapeut. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av mofion1983/84:2857 (fp) bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa: 4. beträffande behörighetsföreskrifter förarbetsterapeuter attriksdagen med anledning av motion 1983/84:2857 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förslaget till lag om behörighet att utöva yrke inomhälso- och sjukvården m. m. (mom. 6 i hemställan) 3. av , , ochGullan (samtliga m) som - under förutsättning av bifall fillreservafion nr 1 - anser dels aft det avsnitt i utskottetsbetänkande på' s. 15 som börjar med "Förslaget till" och slutar med"antar lagförslaget" bort ha följande lydelse: Förslaget till lag om behörighet att utöva yrke inomhälso- och sjukvården m. m. i övrigt har inte föranlett någon erinran frånutskottefs sida. Utskottet fillstyrker att antar lagförslaget med deändringar i 6 och 9 §§ som förordats i reservation nrl. rfe/s att utskottet under mom. 6 bort hemställa: 6. att antar def ipropositionen framlagda och i bilagan till betänkandet redovisade förslagetfill lag om behörighet atf utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. med denändringen att 6 och 9 §§ erhåller följande såsom reservanternas förslagbetecknade lydelse: Regeringens förslag Reservanternas förslag 6 § Behörig att utöva yrke som barn- 6§ Behörighet att utöva yrke som morska,läkare eller tandläkare är barnmorska, läkare, sjuksköterska den somhar legitimation för yrket eller tandläkare är den som harlegi- eller somsärskilt förordnats att ut- fimationför yrket eller som särskilt SoU1983/84:32 19 Regeringens förslag Reservanternas förslag Dock får endast den söm förordnats att utövayrket. Dock får har legitimation som läkare yrkes- endast den som har legitimation som mässigt bedriva enskild läkarverk- läkare yrkesmässigt bedriva enskild samhet. Särskilt förordnande enligt första stycket meddelas avsocialstyrelsen eller, efter styrelsens bemyndigande,,av hälso- ochsjukvårdsnämnd, organ som avses i 11 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)eller annan myndighet. 9§ I verksamhet på hälso- och sjuk- 9§ I verksamhet på hälso- och sjuk vårdens eller tandvårdens område vårdenseller tandvårdens område får inte någon får infe någon 1. obehörigen ge sig ut för aft vara 1. obehörigen ge sig ut för att vara barnmorska, läkare eller tandläkare barnmorska,läkare, sjuksköterska eller på annat sätt ge sken av att ha ellertandläkare eller på annat sätt ge sådan kompefens, eller sken av att ha sådan kompetens, 2. ge sig ut för att vara legitimerad 2. ge sig utför att vara legifimerad glasögonopfiker, logoped, psyko- glasögonopfiker, logoped, psyko log, psykoterapeut, sjukgymnast el- log, psykoterapeut eller sjukgymnast ler sjuksköterska utan att ha legi- utan atf ha legifimafion för yrket, timafion för yrket. Viss komplettering av förordningen 1983:751 (s. 10 och 11i utskottets betänkande) av (vpk) som anför: Enligt nu gällande och föreslagenordning skall särskild uppmärksamhet ägnas den provtjänstgörande och dessutomrapportering ske till i det fall exempelvis utländskt utbildadtandläkare infe "visar sig lämplig". I mofion 1983/84:2854 (vpk) harföreslagits att denna inspektion skall ske under fortlöpande informafion tillden berörde och atf i samband med ifrågavarande rapportering förhandling bordeske med denne innan rapporten lämnas fill . Utskottet finnerhelt riktigt i sin skrivning det "naturligt" aft sådan informationsker beträffande omdömet om praktiktjänstgöringen. Jag delar alltsåuppfattningen att ett hemlighållande av sådant omdöme för den berörde äronaturligt, men vad gäller frågan om huvudmans rapportering tillsocialstyrelsen om aft den praktiktjänstgörande är olämplig och atf dennesförordnande bör upphöra borde eft klarare ställningstagande ha skett frånutskottets sida, bl. a. med understrykande av yad som sägs i 15 § lagen(1982:80) om anställningsskydd (LAS) atf skriftligt meddelande skall lämnas denanställde om aft förordnande ej kommer att förlängas.