bet · G701FiU42 · 1983-12-31 00:00:00 — omfortsatt valutareglering (prop. 1983/84:151) I detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 1983/84:151 om fortsatt valutareglering, dels de med anledning av propositionen väckta mofionerna1983/84:2779 av m. fl. (m), 1983/84; 2780 av m. (fp), 1983/84:2781 av m. fl. (c), dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1983/84:939 av m.fl. (vpk) om åtgärder för att begränsa svenskaföretagsinvesteringar i utlandet, 1983/84:1123av m.fl. (vpk) om skärpta regler för utlännings aktieförvärv isvenska företag, 1983/84:1438 av () om en gemensam nordiskaktiemarknad, 1983/84:2120 av Per Stenmarck m. fl. (m) om utveckling avnäringslivet i , m. m., i vad avser yrkande 1. I proposition 151 har regeringen() efter föredragning av statsrådet dels föreslagit att anta i propositionenframlagt förslag till (1) lag om tillämpning av valutalagen (1939:350), dels lämnat tillfälle att yttra sig över ipropositionen framlagt förslag till (2) förordning om fortsatt giltighet avvalutaförordningen (1959:264). Lagförslagen har följande lydelse: Lag om tillämpning av valutalagen (1939:350) Härigenom föreskrivs att 2 § förstastycket 1, 2 och 4-9 samt 5 § 1 och 3 valutalagen (1939:350) skall tillämpasunder tiden den 1 juhT984-den 30 juni 1985. FiU 1983/84:42 2 Förordningom fortsatt giltighet av valutaförordningen (1959:264) Härigenom föreskrivs att valuiaförordningen (1959:264), som enligt förordning (1983:389) gäller till utgången av ,skall fortsätta atl gälla till utgången av . Enligt valutalagen (1939:350. ändrad ;1086) gäller i fredstid atl fullmäktige i skall göra framställningtill regeringen om valutareglering, om del prövas nödviindigi för atl nä decentrala mål som har fastställts för den ekonomiska politiken. Fullmäktigeskall därvid begära alt regeringen föreslår en lag om tillämpning avvalutalagen för högst . Iskrivelse har fullmäktige i anfört all anledningalltjämt föreligger alt la i anspråk gällande fullmakter i valutalagen och samiidigige valuiaförordningen fortsall giltighet. Fullmäktige hemställer därför attregeringen föreslår att anta lag om tillämpning av 2 § förstastycket 1, 2 och 4-9 saml 5 § 1 och 3 valulalagen alt gälla den Ijuli 1984 - och alt regeringen förordnar om fortsatt giltighetav valuiaförordningen. anför alt valularegleringen är ett medel i penningpolitiken. Densyfiar till atl öka möjlighelerna att föra en oberoende penningpolitik.Regleringen omfattar huvudsakligen sädana transaktioner som saknar direktsamband med utrikeshandeln. Vittgående undantag har nämligen gjorts för löpandebetalningar. Vidare är in- och utgående direkla investeringar fria.Regleringens syfte är främst alt hindra rena finansiella placeringar iutlandet. Inom ramen för valulalagen och valutaförordningen ankommer det påriksbanken att utforma de närmare bestämmelserna rörandekapitallransaktionerna. Somframhölls i proposition 1982/83; 121 har obalanserna i den svenska ekonominfått lill följd alt penningpolitiken i alll högre grad utformats med hänsyntill betalningsbalansen. Försvaret av växelkursen står därvid i centrum ochvalutaregleringen gör det möjligl atl vid tendenser lill valutaoro försvaraväxelkursen utan så kraftiga räntehöjningar som annars skulle erfordras.Därigenom ökar möjligheterna atl avväga penningpolitiken ocksä efter detinhemska konjunkturiäget. Vad som uttalades i nämnda proposition gällerfortfarande. Fråganom valutaregleringens roll för utformningen av penning- och valutapolitikenutreds av valutakommillén (E 1977:03). Något beslut om ändringar i dennuvarande ordningen bör inte fallas innan resultatet av kommitténs översyn avhela valutaregleringen föreligger. Kommittén förväntas slutföra sitt uppdragunder . Iavvaktan pä de åtgärder som kan komma att vidias i anledning avvalutakommitléns utredningsarbete är det nödvändigt atl valularegleringen i sinnuvarande utformning förlängs. En eventuell ny valutalagstiftning kan FiU 1983/84:42 3 inteträda i kraft före . Regeringen begär därför riksdagensgodkännande att föriänga valutaregleringen ytteriigare , dvs. för tidenden '. Idetta sammanhang behandlar utskottet följande motionsyrkanden; 2779 avLars m.fl. (m) vari hemställs 1.au med avslag på proposition 1983/84:151 beslutar att tillämpningenav valutalagen skall gälla t. o. m. och uttalar attvalutaförordningen skall äga fortsatt giltighet fill , 2780 avBjörn m. fl. (fp) vari hemställs 1.aU med avslag på proposifion 1983/84:151 beslutar att valutalagen(1939:350) skall gälla t. o. m. samt uUalar aU samma fid skallgälla för giltigheten av valutaförordningen (1959:264), 2781 avStig Josefson m. fl. (c) vari hemställs 1. attriksdagen beslutar anta regeringens förslag fill lag om tillämpning av valutalagen med den ändringen att tillämpningsttden ändras fill 1 juli- , 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att valutaför ordningen endast bör fortsätta aU gälla till utgången av är 1984, 2779 avLars m.fl. (m) vari hemställs 2.att hos regeringen begär förslag om liberalisering av valutalagstiftningeni enlighet med vad som anförts i motionen, 2780 avBjörn m. fl. (fp) vari hemställs 2. attriksdagen hos regeringen begär förslag om liberaliseringar i valuta- lagsfiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen, 2781 avStig Josefson m. fl. (c) vari hemställs 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om önskvärdheten av en liberaliserad valutalagstiftning i synnerhet vad gäller inom , 1438 av () vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär att sådana åtgärder vidtas att aktivtkan medverka till en succés- FiU1983/84:42 4 sivl ökad handel med aklier mellan de nordiska ländernamed målet alt skapa en gemensam nordisk aktiemarknad, 2120 av Per Slenmarck m. fl. (m)vari - med hänvisning lill mofiveringen i molion 1983/84: 2116 - hemställs I. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i molionen anförts angående åtgärder för att underiättabörsnotering av akfier i de nordiska länderna, beträffande begränsning av svenska Jöreiagsinvesteringar iullandet 939 av m.fl. (vpk) vari hemställs 1. alt uttalar sig för att riksbankenomprövar sitt beslut all inte längre pröva svenska direktinvesteringar i utlandet ur bytesbalanssyn punkt, 2. alt riksdagenhos regeringen begär förslag lill sädan ändring i valuta-författningarna atlutlandsinvesteringar endast skall godkännas om del kan påvisas atl de utgör etlömsesidigt samhällsekonomiskt intresse, 3. all riksdagenhos regeringen begär förslag lill sådan ändring i valuta-författningarna alt dei etl företag/en koncern anställdas godkännande krävs för utlandsinvesteringar, beträffande regler för utlännings aktieförvärv i svenskaföretag 1123 av m. fi. (vpk) vari hemställs 1. att riksdagenullalar sig för alt återgår lill tidigare restriktiva praxis närdet gäller tillstånd för utlänningar alt köpa aktier i svenska företag, 2. atl riksdagenuttalar sig för alt de fackliga organisationernas företrädare också får deltai beslut i valulastyrelsen om tillstånd till utländska köp av svenska aktier. Alltjämt gäller alt den ekonomiskapolitiken i hög grad måste utformas med hänsyn till vårt beroende av ullandet.Genom valularegleringen styrs de transaktioner över landets gränser som intehar direkt samband med utrikeshandeln. Regleringens syfte är alt underiättamöjligheterna att föra en självständig penningpolitik. Vid tendenser tillvalutaoro gör regleringen det möjligt att försvara växelkursen utan sä kraftigaräntehöjningar som annars skulle erfordras. Utskottet delarriksbanksfullmäktiges uppfattning och den syn som kommer till uttryck i propositionenatt valutaregleringen med hänsyn till obalanserna i vår ekonomi bör föriängas. Imotionerna 2779, 2780 och 277 begärs att valutaregleringen endast FiU1983/84:42 5 föriängs lill utgången av 1984 medan propositionenföreslår förlängning till . I motionerna anförs attvalutakommillén myckel snarl. på grundval av tidigare framlagdaexpertrapporter, bör kunna lägga fram förslag om omfattande liberaliseringaroch avskalTande av nuvarande valu-lalagstiflning. Del borde vara möjligl atlavsluta kommitténs arbete . Detta skulle möjliggörasåväl remissbehandling som riksdagsbeslut under andra halvärel i år.Valutaregleringen bör därför enligt molionärerna inte förlängas längre än tillden . I proposifionen anförs alt valutakommillén väntas slutförasitt uppdrag . Enligl vad ulskoltet erfaril är arbetsläget ikommittén sådant all del inle är möjligt alt avsluta arbelel under försommaren1984. De rapporter som överlämnats från valutakommillén har belystnågra av valutaregleringens samhällsekonomiska verkningar. De har utarbetatsav experter utan att kommittén tagit ställning till rapporternas innehåll. Dekan således inle utan vidare ligga lill grund för en ny lagstiftning. Dettorde därför inte vara realistiskt att räkna med all en eventuell nylagsliflning kan träda i kraft före den . Mot bakgrund häravtillstyrker ulskoltet all valularegleringen förlängs fill utgången av juni1985. Därmed avslyrker utskottet motionerna 2779 yrkande I. 2780 yrkande I och 2781 yrkandenaI och 2. I motionerna 2779, 2780 och 2781yrkas även att valulalagsliftningen skall liberaliseras. UtskoUet vill erinraom att enligt sina direktiv bör valutakommillén (Dir 1977:85) värderabetydelsen av tillämpade valuiare-striklioner och bedöma i vad män det går atlundvara sädana restriktioner eller byta ut dem mot andra medel inom denekonomiska politiken. Del bör dock noteras all dåvarande ekonomiministern i direktiven till kommittén också anförde följande: "Enligl minmening är det sannolikt alt det även kommer atl föreligga behov av ensärskild valulalag-slifining - inte enbart i krigslid - som ger möjlighet tillerforderiiga valulapolitiska ingripanden." Mot bakgrund av alt valutakommillén beräknas avsluta siltarbete ser utskottet inte skäl att nu hos regeringen begäraförslag om sådana ändringar i valulalagsliftningen som föreslås i motionerna.Med det anförda avslyrker utskottet motionerna 2779 yrkande 2, 2780 yrkande 2och 2781 yrkande 3. I motionerna 1438 och 2120 anförsall en liberalisering av kapitalrörelserna och skapandet av en fri nordiskaktiemarknad skulle främja ett närmare industriellt samarbete i . UtskoUet behandlade motioner med liknandeyrkanden (FiU 1983/84:1). 1anslutning fill denna behandling anförde riksbanksfull- FIU 1983/84:42 6 mäktigeatt de områden som berörs i motionerna har varit eller är föremål för ettflertal utredningar inom ramen för det nordiska eller norsk-svenska samarbetet.Fullmäktige redovisade fiera av dessa i sitt yttrande till utskottet. Enligtfullmäktiges mening finns det inte anledning att sätta igång ytteriigareutredningar av de frågor som tas upp i motionerna, i varje fall inte innanpågående studier slutförts eller framlagts. Fullmäktige ifrågasatte dessutomlämpligheten av att ett nordiskt samarbete i olika former utreds ensidigt påsvenskt håll. Enliberalisering av kapitalrörelserna i och en gemensam nordiskaktiemarknad hindras av de nordiska ländernas OECD-åtaganden. I denkapitalliberaliseringsstadga som antagits inom och som ländernaundertecknat uttalas klart och entydigt att ett medlemsland inte har rätt attdiskriminera i sin behandling av andra lill stadgan anslutna länder i fråga omsådana kapitalöverföringar som täcks av stadgan, dvs. a. handel av aktier.Principen om icke-diskriminering har varit av grundläggande betydelse föruppbyggnaden av det ekonomiska samarbetet mellan industriländerna underefterkrigstiden, som varit så viktigt för vår egen välståndsutveckling. Inteminst smä och utrikeshandelsberoende länder, som , har all anledning attslå vakt om denna princip. Enliberalisering av aktiehandeln som begränsas till och skulleinnebära att de båda länderna skulle ge samtliga andra medlemsländer en mindreförmånlig och därmed diskriminerande behandling. Somett led i det nordiska utredningsarbetet har kontakter lagils med i dennafråga. Dessa kontakter har bekräftat all : s kapitalliberaliseringsstadgalägger hinder i vägen. En ömsesidig förmänsbehandling i valutaregleringshänseendede nordiska länderna emellan skulle utgöra en diskriminering som strider motstadgan. De nordiska länderna kvalificerar inle för de undanlagsmöjligheterstadgan erbjuder länder som ingår i tullunioner eller monetärasammanslutningar. Enligt vad riksbanksfullmäktige anförde i samband med dentidigare nämnda behandlingen av denna fråga ter det sig föga troligt attytterligare utredningar eller överläggningar i skulle förändra dessaslutsatser. Denordiska regeringarna har också tagit konsekvenserna av detta och gemensamtdragit slutsatsen att eventuella liberaliseringsätgärder när det gällerkapitalrörelser inte kan begränsas till utan måste införas pä etticke-diskriminerande sätt gentemot samtliga länder som anslutit sig till OECD-stadgan.Detta tillkännages också i det ministerrädsyltrande till somantogs vid det nordiska finansministermötet i förraåret, och vars budskap de nordiska statsministrarna bekräftade vid sitt möte iStockholm . De förklarade då att det fortsatta arbetet på enliberalisering av kapitalrörelserna i måsle ske inom ramen för deregler som gäller enligt : s kapitalliberaliseringskod. FiU1983/84:42 7 Utskottet delar den positivagrundsyn på det nordiska samarbetet som kommer fill uttryck i motionerna. Molbakgrund av vad utskottet här anfört anser utskottet atl det inte i första handär den väg för ökat nordiskt samarbete som föreslås i motion 1438 som börväljas, nämligen förhandlingar med om undanlag frånkapilalliberaliseringssladgan.. Utskottet vill slutligen understryka alt säväl de nordiskasom norsksvenska utredningarna kommit fram lill all valutaregleringarna i denordiska länderna knappast innebär några mer betydande hinder för nordisktindustriellt samarbete. En fortsall integration i , som enligt utskollelär önskvärd och bör kunna intensifieras, bör med andra ord kunna ske även mednuvarande regler på kapitalrörelseområdel. Med del anförda avslyrker utskollelmotionerna och 2120 yrkande I. Begränsning av svenska företagsinvesteringar i utlandet 1 motion 939 anförs atl desvenskägda förelagens slora invesleringar i ullandet försvårar ansträngningarnaalt öka investeringarna och sysselsättningen inom . De försvårarutvecklingen av den svenska industrin. Därför krävs åtgärder för att begränsade svenska förettigens invesleringar i utlandet. Enligl molionärerna bör valulalagstiftningen skärpas ochtillämpas mera restriktivt. minimikrav är att den tidigare ordningenåterinförs all direktinvesteringarna prövas inom ramen för valularegleringenulifrån effekten pä bytesbalansen. Dessulom bör utlandsinvesteringarnagodkännas endast om det kan påvisas alt de utgör ett ömsesidigtsamhällsekonomiskt iniresse för de berörda länderna. Vidare bör de anslällda iföretag och koncerner kunna påverka utlandsinvesteringarna genom att de gesvetorätt. De svenska företagens investeringari utlandet har ökat kraftigt . Enligt riksbankenslillståndsslatistik nära nog fördubblades investeringarna i utlandet frän 1980till 1981. då de uppgick lill . uppgickde lill 8,7 resp. . De har fortsatt att öka även under1984. i är var de 3,4 miljarder mol sammaperiod . Den prövning av direkfinvesteringarna urbytesbalanssynpunkt som tidigare gjordes har avskaffats. Det hade visat sigatl endast i ett myckel ringa antal fall ledde kriteriet till avslag. Fallenuppgick till I 1/i antal och I % i belopp av behandladeansökningar. De gällde praktiskt taget aldrig industriinvesteringar utan smärreinvesteringar inom servicenäringen och mark- och fastighetsprojekt utananslutning till industriell verksamhel. Direklinvesleringarnas omfattning och effekter haranalyserats av direktinvesteringskommittén. Utskottet lämnade i ett betänkandei höstas (FiU 1983/84: I) ettreferat av kommitténs sammanfattande slutsatser i FiU 1983/84:42 8 betänkandetNäringspolitiska effekter av internationella investeringar (SOU 1983:17).Remisstiden har gått ut och sammanställningen av och ställningstagandet tillremissvaren pågår. arbete har etl som utskottet ser det värdefullt material tagitsfram som kan ligga till gmnd för att bedöma direktinvesteringarnas effekter iolika avseenden. Det bör dock noteras att kraftiga förändringar skett ävenefter det alt kommittén avslutat sitt arbete. Utskottet förutsätter att ävenkonsekvenserna härav uppmärksammas i det fortsatta arbetet och vidställningstagande till kommitténs förslag. En mer samlad bedömning av desvenska företagens direktinvesteringar i utlandet kommer atl kunna göras förstnär delta arbete avslutats och när valutakommitténs förslag föreligger.Utskottet ser inte anledning att därför tillstyrka motion 939. Reglerför utlännings aktieförvärv i svenska företag I motion 1123 anförs att en kraftig försäljning avsvenska aktier till utlandet har ägt mm . Nettoförsäljningen var 6,2miljarder kronor 1983 jämfört med 1982. Motionärerna anseratt denna utveckling är betänklig. Det måste bedömas som ett nationelltintresse atl de svenska storföretagen behålls i svensk ägo. Molionärernabefarar att den översyn av lag om utländska förvärv av svenska företagsom begärde med anledning av motioner i denna fråga kanla relativt lång fid. Med hänsyn till den explosionsartade ökning som skett desenaste åren måste det enligt motionärerna anses nödvändigt att en återgångsker till tidigare restriktiva praxis inom valutastyrelsen när det gäller attbevilja tillstånd för aktieförsäljningar lill ullandet. Dessutom bör defackliga organisationernas företrädare i valutastyrelsen fä delta i dessabeslut. Den kraftiga ökningen av försäljningen av svenskaaktier till utlandet som ägde rum tycks ha avtagit 1984. Under förstakvartalet var tvärtemot tidigare köpen av svenska aktier från utlandetstörre än motsvarande försäljning till utlandet. Nettoköpen uppgick till drygt600 milj. kr. Underskotteni de löpande betalningarna med utlandet har tvingat staten tillomfattande upplåning utomlands. De ansträngningar som gjorts för att skapa ettprivat kapitalinfiöde har inte varit framgångsrika. Företagen har visat enväxande ovilja att ta upp lån utomlands och därmed utsätta sig för ytterligarerisker genom kursförluster. Mot bakgrund av svårigheterna att åstadkomma enprivat upplåning utomlands ser utskottet i och för sig positivt pä denkapitalexport som en försäljning av svenska värdepapper kan leda till. framhöll vid behandlingen av liknande frågor finns detemellertid skäl att närmare följa förändringarna av det utländskaägarinfiytandel i de svenska företagen. FiU 1983/84:42 9 Utskottet ifrågasatte emellertid dä om detutländska inflytandet i svenska företag skulle regleras genomvalutalagstiftningen. En annan typ av reglering är den som görs ilagstiftningen om utländska förvärv av svenska företag. Utskottet ansåg ilikhet med riksbanksfullmäktige att ett bättre täckande skydd borde skapas motoönskat utländskt inflytande i svenska företag. Mot denna bakgrund föreslogutskottet, vilket godtog, att en översyn borde göras av lagi syfte att åstadkomma etl mera fullständigt skydd mot oönskat utländsktinflytande. Iproposition 1983/84:171 som överiämnats till föresläs enändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m., sominnebär att utländska bolags förvärv av aktier som avser aktier inom sammakoncern blir tillständspliktiga. Ändringen syftar till alt försvåra ettkringgående av lagen och att motverka en urholkning av förvärvskontrollen.Denna utvidgtiing av förvärvskontrollen är huvudsakligen av teknisk natur ochi enlighet med lagens grundläggande intentioner. I proposilionen anmäls också attdet inom industridepartementet f. n. pågår en utredning och en översyn avförelagsförvärvslagen i sin helhet. Utskottetanser att resultatet av denna översyn bör avvaktas innan några åtgärder vidtasfrän sida i syfte att förändra det utländska ägarinflytandet. Detfinns inte heller anledning att nu återgå till en mer. restriktiv tillämpninginom valutaregleringen i fråga om utlänningars aktieförvärv. Molion 1123yrkande 1 avstyrks därmed. Fråganom de fackliga representanternas deltagande i valutaslyrelsens beslut omaktieförsäljning till utlandet regleras i valutalagen. kommeratt lägga fram förslag fill förändringar av valutalagen liksom förslag fillkompetensfördelning mellan riksbanksfullmäktige och valutastyrelsen. kommer att framlägga vissa förslag finns det enligtutskottet inte anledning att nu företa några förändringar. Motion 1123 yrkande2 avstyrks därför. 1. beträffande/or/ifl/rtillämpning av valutalagen att med avslagpå motionerna 1983/84:2779 yrkande 1 i denna del, 1983/84:2780 yrkande 1 idenna del och 1983/84:2781 yrkande 1 antar i proposition 1983/84:151 framlagtförslag till lag om tillämpning av valutalagen (1939; 350), 2. beträffande/o/-/5fl/rgiltighet av valutaförordningen att med avslagpå motionerna 1983/84:2779 yrkande I i denna del, 1983/84:2780 yrkande 1 idenna del och 1983/84:2781 yrkande 2 lämnar utan erinran i proposition1983/84:151 intaget förslag till förordning om fortsatt giltighet avvalutaförordningen (1959:264), FiU1983/84:42 10 3. beträffande liberalisering avvalutalagstiftningen att avslår motionerna 1983/84:2779 yrkande 2, 1983/84:2780yrkande 2 och 1983/84:2781 yrkande 3, 4. beträffandegemensam nordisk aktiemarknad attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1438 och 1983/84:2120 yrkande 1, 5. beträffande begränsning avsvenska företagsinvesteringar i ni tandet attriksdagen avslår motion 1983/84:939, 6. beträffande regler förutlännings aktieförvärv i svenska företag att avslår motion 1983/84: 1123. Närvarande: (), (), Per-AxelNilsson (s), (), (), (),(c), (sj, (), (),(), (), i (vpk), () och (). (), FilipFridolfsson (m), (c), (), (),() och Kenlh Skårvik (fp) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "I proposilionen" och slutar med "1 och2" bort ha följande lydelse: har arbetat utan atl presentera etl slutbetänkande. Ett sådant har ufiovals förlänge sedan. Vid varje förlängning av valutaregleringen har detanmälts alt kommitténs uppdrag skulle vara slutfört . Enligt utskottets mening bör valulakommittén nu åläggas atllägga fram ett slutbetänkande . De omfattande analyseroch entydiga slutsatser som framkommit i de avlämnadeexpertrapporterna bör kunna ligga lill grund för denna slutrapport. Med ensädan tidplan bör det vara möjligt att remissbehandla förslagen och lägga framen proposifion . Utskottet anser därför att valutaregleringeni likhet FiU1983/84:42 11 med vad som föresläs i motionerna 2779, 2780 och 2781 intebör förlängas längre än . Vad utskottet anfört omvalutakommitténs arbete bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 1 och 2 bort ha följandelydelse: 1. beträffande/or/sarr tillämpning av valutalagen attriksdagen med anledning av proposition 1983/84: 151 moment 1 samt med bifalllill motionerna 1983/84:2779 yrkande I i denna del, 1983/84:2780 yrkande 1 idenna del och 1983/84:2781 yrkande 1 antar följande Lag omtillämpning av valutalagen (1939:350) Härigenom föreskrivs att 2 § första stycket 1, 2 och 4-9samt 5 § 1 och 3 valutalagen (1939:350) skall tillämpas den I juli1984-den 31 december 1984, 2.beträffande fortsatt giltighet av valutaförordningen attriksdagen med anledning av proposition 1983/84; 151 moment 2 samt med bifalllill motionerna 1983/84:2779 yrkande 1 i denna del, 1983/84:2780 yrkande I idenna del och 1983/84:2781 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännaalt valutaförordningen (1959: 264) bör fortsätta att gälla till utgången avdecember 1984, (), FilipFridolfsson (m), (c), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "I motionerna 2779" och slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse: I motionerna 2779, 2780 och 2781yrkas att valularegleringen avskaffas i sin nuvarande form och alt regeringenbör framlägga förslag om en liberaliserad valutalagstiftning. Valutaregleringens effektivitet som medel ipenningpolitiken har minskat avsevärt .