bet · G701KrU1 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:1 omidrottens möjligheter till större självflnansiering I motion 1982/83:1339 av () och () yrkas att hos regeringen begär enöversyn av de olika regler som kringgärdar och försvåraridrottsorganisationernas möjlighet att i större utsträckning självfinansierasin verksamhet. I motionen diskuteras en radidrottsfrågor, nämligen bl. a. elitidrott -breddidrott, handikappidrott, idrottoch studier, damidrott. Vidare tar motionärerna upp frågor om föreningsdrivnaanlägginngar. Motionärerna anser att driften av större anläggningar skallövertas av aktiebolag med föreningar och kommuner eller enbart föreningar sombolagsmän. Mindre idrottsanläggningar bör få skötas av nyttjande föreningargenom avtal med kommunen. Då det gäller motionsyrkandet anför motionärernasynpunkter som avser olika sätt för regering och riksdag att undanröjabyråkratiska hinder för idrotten till självfinansiering. I detta hänseendeanför de sammanfattningsvis följande. har detaljreglerat lotteriverksamheten iett sextiosidigt dokument. Exempel på detaljregleringen anges. Dansbanetillställningar ansågs tidigare som skattefriinkomst men beskattas numera fritt enligt kommunalskattelagen. Ettdansbaneärende prövas f. n. i regeringsrätten, och ett negativt utslag kan fåvida konsekvenser för idrottens frivilligfolk och deras inkomstmöjligheter. Det överskott som en idrottskioskrörelse kan ge beskattasfullt utan hänsynstagande till att arbetsinsatserna i rörelsen oftast ärfrivilliga och att löner sålunda ej reducerat vinsten. Det är givet, attintresset för de frivilliga insatserna dämpas därigenom. Slutligen anförmotionärerna följande. Det finns många fler exempel att gepå frivilliginsatsernas värde i det ideella arbete, som idrotten berikarsamhället med. I det ekonomiskt kärva samhällsklimat, som vi alla genomlevernu, och som innebär reellt bantade statsmedel också åt idrotten, måste man istället inrikta sig på att vidga idrottens egna möjligheter att fortleva ochutvecklas genom större mått av självfinansiering. I det läget kan riksdag ochregering medverka till att avbyråkratisera de regler, som begränsar idrottensrörelsefrihet och kanske omvärdera den rundgång som sker av statsmedel tillidrotten och skattemedel från idrotten. KrU1983/84:1 2 Lotterilagstiftningen, m. m. träddelotterilagen (1982:1011) i kraft. Lagen bygger i väsentliga delar påbestämmelserna i den tidigare gällande lotteriförordningen (1939:207). Sålundafår traditionella lotterier, automatspel, roulettspel och bingospel m. m. iprincip anordnas endast efter tillstånd. Huvudregelnär alltjämt attbehållningen skall tillfalla ideella ändamål eller gå till det allmänna. I dennya lagen har på olika punkter skrivits in den praxis som har utbildats vidtillståndsgivning enligt.de tidigare reglerna. För lokala ideella föreningar innebär den nyalagstiftningen vissa förenklingar! har fått en centralställning i fråga om tillståndsgivning enligt lotterilagen och skall bl. a.pröva frågor om tillstånd till rikslotterier. utarbetar iegenskap av tillsynsmyndighet råd och anvisningar rörande tillståndsgivningen,tillsynen, kontrollen, m. m. Nämnden har fått möjlighet att meddelaverkställighetsföreskrifter, dvs. föreskrifter som utgör normgiv-ning och är avbindande karaktär [4 § lotteriförordningen (1982:1012)]. Nämnden har utfärdaten rad föreskrifter och anvisningar om tillståndsgivningen enligt den nyalagen. I proposition 1981/82:170 med förslag till lotterilag, m.m. underströk föredragande statsrådet vikten av att regleringen rörandelotterier utformas så att den inte innebär eller kan leda till mer långtgåendeinskränkningar för lotterianordnarna eller dem som bistår lotterianordnarna änsom verkligen är nödvändiga för att man på ett effektivt sätt skall kunna uppnåsyftena med regleringen. Den får inte heller medföra onödigt betungande ellerkrångliga rutiner. Således måste eftersträvas regler som förenar effektivitetmed administrativ enkelhet, anförde han. Genom beslut fick lotterinämnden i uppdragatt lämna förslag till förenklingar beträffande anordnande av vissa lotterier.Enligt en inom upprättad promemoria skulle nämndenundersöka bl. a. hur man lämpligen kan göra det möjligt att anordnatillställningslotterier med efterhandsdragning, något som den nuvarandelagstiftningen inte ger utrymme för. har redovisat sitt uppdragi en promemoria som remissbehandlats. Regeringen har aviserat en proposition i ämnet i början avnovember månad. I proposition 1981/82:170 föreslogs även vissa ändringarav lotteribeskattningen. Förslagen innebar i huvudsak en anpassning tillutvecklingen på lotteriområdet och vissa förenklingar inomramen för ett oförändrat sammanlagt skatteuttag. Bland de viktigare förslagenkan nämnas avskaffande av stämpelskatten på lotterier och höjning av gränsenför skattefria vinster i varulotterier . Det skattebortfallsom uppkommer härigenom föreslogs bli kompenserat genom att spelskatten påbingo höjdes från 5 till av omsättningen. godtog förslagen (SkU1982/83:6). anförde i sammanhanget följande. KrU1983/84:1 3 De förskjutningar av beskattningensom uppkommer genom förslagen är inte av den arten att de kan väntas medföranågra påtagliga försämringar för lotteriarrangörerna. Från idrottsrörelsenssida har visserligen rests invändningar mot den högre skatten på bingospel,som innebär att detta spel får bära en del av kostnaderna för att befria detraditionella lotterierna från stämpelskatt. Med hänsyn till att ökningen avomsättningen varit väsentligt större för bingospelet än för detraditionella lotterierna finner utskottet att förslaget i denna del tillsvidare bör kunna godtas. På grund av att lotteribeskattningen till viss del byggerpå belopp som anges i lagstiftningen ligger det i sakens natur att dessabelopp med vissa mellanrum måste justeras med hänsyn tillpenningvärdeutvecklingen. Utskottet, som förutsätter att regeringenfortlöpande bevakar lagstiftningens innehåll från sådana utgångspunkter, harinte funnit anledning till erinran mot de i propositionen framlagda förslagenom ändrad lotteribeskattning. Beskattningsprinciper för ideella föreningar De allmännyttiga ideellaföreningarna är i väsentlig utsträckning befriade från inkomstskatt. Debeskattas endast för inkomst av rörelse och inkomst av annan fastighet och dåendast under förutsättning att inkomsten i fråga inte huvudsakligen harnaturlig anknytning till föreningens ideella verksamhet eller till entraditionell finansieringskälla för ideellt arbete. Inkomster av kommersielltbedriven verksamhet skall däremot i princip beskattas i vanlig ordning. Deallmännyttiga föreningarna är dock - i motsats till andra föreningar - i såfall berättigade till ett grundavdrag på . I motioner till föregående togs upp vissa problemsom har samband med gränsdragningen mellan skattepliktig inkomst av rörelse ochicke skattepliktig inkomst av annan verksamhet, såsom insamlingskampanjer ochtillställningar av olika slag. De begärde en översyn i syfte att skapa störreklarhet i reglerna och att förbättra skattevillkoren för ideellt arbete. avstyrkte motionerna i sitt av riksdagengodkända betänkande SkU 1982/83:34 med följande motivering. Av information omde aktuella reglerna framgår att anordnande av bingo och andra lotterier,fester, danstillställningar, basarer, loppmarknader, försäljnings- ochinsamlingskampanjer, servering eller försäljning i anslutning till den ideellaverksamheten samt vissa reklamintäkter och liknande normalt undantas frånbeskattning. Som utskottet konstaterade vid sin behandling av motsvarandefrågor kan däremot en verksamhet som pågår mot ersättning under enlängre sammanhängande period inte betraktas som en kampanj e. d., och inkomstenkan då beskattas i sin helhet. Enligt utskottets mening torde riksskatteverketsinformation i allmänhet ge god vägledning för föreningarna, och utskottet ärinte berett att frånträda uppfattningen att föreningar som driver en vanliginkomstgivande näring i stort sett skall beskattas härför enligt vedertagnaprinciper. Utskottet vill emellertid inte förneka att reglerna i vissa fall ärsvåra att bedöma och att de kan leda till problem både för föreningarna och förde tillämpande myndigheterna. Hithörande frågor uppmärksammas f. n. inomriksskatte-verket och mervärdeskatteutredningen. En mer allmän översyn avreglerna KrU1983/84:1 4 bör enligt utskottets uppfattning anstå till dess attstiftelseutredningens (Ju 1975:01) arbete har redovisats och förutsättningarföreligger för en gemensam bedömning av de ideella organisationernasbeskattning. har numera lagts ner. Det av motionärerna åsyftade s. k. dansbanemålet tordeavse ett i regeringsrätten anhängigt mål mellan IdrottsföreningenEmtungakamrater-na i och vederbörande taxeringsintendent. Genom den avidrottsföreningen överklagade kammarrättsdomen har föreningen, som driver enfestplatsverksamhet, befunnits skyldig för inkomst av rörelse och förförmögenhet nedlagd i rörelsen. Utskottet har inhämtat att regeringsrättenmeddelat prövningstillstånd i målet och att detta beräknas bli avgjort inomkort. Beträffande vissa mervärdeskattefrågor - sådana frågor tasinte uttryckligen upp av motionärerna - hänvisar utskottet till SkU1982/83:43. () har på hemställan avutskottet yttrat sig över motionen. RF anför inledningsvis. RF noterar med tillfredsställelsemotionärernas grundsyn på svensk idrott och dess betydelse i samhället.Idrottsrörelsen kan inte bibehålla sin omfattning och sitt värde i vårt landutan alla dess hundratusentals ideellt arbetande ledares insatser. RF stöderdärför motionärernas uppfattning att dessa människors arbete iidrottsorganisationerna inte får försvåras genom tillkomsten av byråkratiskaregler. RF berör härefter vissaidrottsfrågor - handikappidrotten, idrott och studier samt damidrotten - ochfortsätter därefter. har skapats enmängd regler och anvisningar inom olika områden som RF med stigande oroupplever som försvårande för idrottsrörelsens möjligheter att utvecklas. Påolika sätt har RF försökt motverka denna utveckling. Så har exempelvis enramöverenskommelse träffats mellan och vilka förutsättningar föreningsledare kan utföra enklare sysslor ifritidsanläggningar. Det bör kanske påpekas att syftet med dennaöverenskommelse är i första hand att åstadkomma en högre nyttjandegrad avanläggningarna - inte att primärt avlasta kommunerna kostnader föranläggningarnas skötsel. Andra exempel är RF:s hemställan till finansdepartementetom höjning av beloppsgränsen för avgivande av kontrolluppgift ocharbetsgivareuppgift för ledare och förtroendevalda. RF har utan framgångprotesterat mot den ökade byråkratiseringen även inom lotteriområdet. Ett annat stort problem för idrottsrörelsen är attnuvarande skattelagstiftning medger att ideellt arbete i en förening i vissafall beskattas som inkomst av rörelse hos föreningen. Motionärernas exempel pådansbanetillställningar och kioskverksamhet är viktiga. Andra exempel inomproblemområdet är pappers- och glasinsamlingar, julgransförsäljning och andratillfälliga upp- KrU1983/84:1 5 drag en idrottsförening kan utföra åt andra. Dennaskatteproblematik har börjat få en sådan omfattning att den uppfattas som en avorsakerna till idrottsrörelsens ledarrekryteringsproblem. RF tillstyrker därför motionärernas hemställan om enöversyn av detta problemområde. RF vill dock med skärpa framhålla att en sådanöversyn inte skall ses som ett alternativ till ökade samhälleliga bidrag.Idrotten som samhällsföreteelse har sin ekonomiska ryggrad i det offentliga stödet.I det vardagsnära föreningsarbetet avlastar idrottsledarna samhälletbetydelsefulla åtaganden inom kanske främst den sociala sektorn. Ett fortsattsådant arbete kräver ökat samhällsstöd. Den pågående satsningen på bl. a. handikappidrottförutsätter också ökat samhällstöd. Denna verksamhet är särskilt kostsamberoende på dess krav på ledarintensitet och transporter. Ävenidrottsanläggningar måste handikappanpassas, både för aktiva och åskådare. RF vill därför starkt framhålla att en förenkling av idrottsrörelsensmöjligheter till självfinansiering skall ses som ett komplement till samhällsstödetom idrottsrörelsen skall kunna utvecklas positivt . Motionärerna bakom motion1982/83:1339 (m) vill att skall begära en översyn av de olika reglersom kringgärdar och försvårar idrottsorganisationernas möjlighet att i störreutsträckning än vad som är fallet själva finansiera sin verksamhet. Somnärmare redovisats i ett inledande avsnitt pekar motionärerna på flera områden,där det enligt deras mening finns byråkratiska hinder i angivna hänseende. a. på att det förekommer detaljregleringar inom lotteriområdet,vilket område traditionellt utgör en väsentlig inkomstkälla föridrottsrörelsen, samt på att tillämpningen av skattelagstiftningen i visstavseende blivit hårdare för idrottsklubbarna än vad som var fallet. På utskottets hemställan har ()yttrat sig över motionen. RF framhåller att det har skapats enmängd regler och anvisningar inom olika områden, som RF med stigande oroupplever som försvårande för idrottsrörelsens möjligheter. RF har, anförs det iyttrandet, på olika sätt försökt motverka utvecklingen. Exempel i dettahänseende redovisas. RF tillstyrker en översyn av problemområdet men framhållermed skärpa att en sådan översyn inte skall ses som ett alternativ till ökadesamhälleliga bidrag. Även utskottet vill understryka vikten av attidrottsrörelsen - lika väl som andra folkrörelser - får möjlighet att arbetautan byråkratiska regler som hämmar eller motverkar verksamheten ochutvecklingen av denna. Utskottet vill framhålla att statsmakternasärskilt i lagstiftningsprocessen och i andra sammanhangalltmer nktat sin uppmärksamhet på möjligheterna att upphäva eller förenklabestämmelser som av medborgarna upplevs som byråkratiska. Ansträngningarna attåstadkomma förbättringar i detta avseende fortsätter. Då det gäller de olika problem som motionärerna tagit upp.vill utskottet framhålla följande. KrU1983/84:1 6 Lotterilagen trädde i kraft . I den proposition, vari lagförslaget lades fram,underströks vikten av att regleringen rörande lotterier utformas så att deninte innebär eller kan leda till mer långtgående inskränkningar förlotterianordnarna eller dem som bistår lotterianordnarna än som verkligen ärnödvändiga för att man på ett effektivt sätt skall kunna uppnå syftena medregleringen. Den får inte heller medföra onödigt betungande eller krångligarutiner. Således måste eftersträvas regler som förenar effektivitet medadministrativ enkelhet, anfördes det i propositionen. Det är naturligtvis viktigt att lotterinämnden i sittföreskriftsarbete noga beaktar dessa synpunkter. Utskottet vill framhålla attdå det gäller bingoverksamheten detaljregleringen begränsades betydligtsamtidigt med att den nya lotterilagen trädde i kraft. Beskattningen av ideella föreningar har reformerats förnågra år sedan. De nya reglerna som tillämpas fr. o. m. taxeringinnebär allmänt sett att beskattningsreglerna har blivit generösare gentemotföreningarna . Detta hindrar inte att, såsom skatteutskottetframhållit, reglerna i vissa fall är svåra att bedöma och att de kan leda tillproblem både för föreningarna och de tillämpande myndigheterna. Utskottet villi detta sammanhang nämna att, enligt vad utskottet inhämtat, regeringsrätteninom kort kan väntas avgöra ett mål rörande skattskyldighet för viss rörelsesom en idrottsklubb bedriver. Inom idrottsrörelsen har man gjort bedömningenatt utgången av målet blir av stor betydelse för idrottsklubbarnas verksamhet. Enligt utskottets mening framstår det som lämpligt attmansträvar efter att inom varje delområde genomföra förenklingar av det gällanderegelsystemet. Därvid bör man inte begränsa sig till idrottsrörelsen utan sepå motsvarande problem även för andra folkrörelser som omfattas av bestämmelsernai fråga. Genom en arbetsmetod av angivet slag kan man ofta nå relativt snabbaresultat. I detta hänseende vill utskottet som ett exempel hänvisa till attregeringen beräknas lägga fram en proposition med förslag tillvissa ändringar av den införda lotterilagen, sedan det visat sig attbl. a. idrottsföreningarna fått svårigheter att ordna vissa lotterier. Utskottet vill i enlighet med det anförda framhållaangelägenheten av att man fortlöpande uppmärksammar de möjligheter tilladministrativa förenklingar som kan finnas inom olika områden och som är avbetydelse för bl. a. idrottsrörelsens möjligheter att verka. Utskottet är inteberett förorda att en övergripande utredning tillsätts med anledning avmotionen. Vid denna bedömning beaktar utskottet också följande. Civilministernhar förutskickat en försöksverksamhet med kraftig minskning av denstatliga regelstyrningen i några "frizonskommuner". Vidare uttalas idirektiven demokratiutredning (Dir 1983:44) att beredningen böröverväga hur det lokala föreningslivet på dess egna villkor kan samverka medkommunerna för att bättre utnyttja tillgängliga resurser och bättre ta tillvara de kunskaper och erfarenheter som finns inom folkrörelserna. KrU1983/84:1 7 anförs det i direktiven, genom att låta föreningarna taett direkt ansvar för vissa verksamheter. Då det gäller idrottsrörelsen liggerdetta synsätt helt i linje med vad som anförs av motionärerna. I enlighet med det anförda anser utskottet att motionen intebör föranleda någon åtgärd. attriksdagen avslår motion 1982/83:1339. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (m), (), (),(), (), (), () ochKerstin (). minab/gotab 1983 77063