bet · G701UU12 · 1983-12-31 00:00:00 — ommänskliga rättigheter (, , kurder m. I motion 1983/84:969 av m. fl. (vpk) yrkas 1. alt riksdagenhos regeringen hemställer om nya initiativ i i fråga om denturkiska militärjuntans övergrepp, 2. att riksdagenhos regeringen begår initiativ till att frågan om den turkiska militärjuntanockså tas upp i FN, 3. atl riksdagenuttalar ett fördömande av förtrycket i , 4. att riksdagenuttalar ett fördömande av och krigföring i , 6. att riksdagenhos regeringen hemställer om initiativ till all la upp den kurdiska frågan iFN:s kommission för mänskliga rättigheter, 7. atl riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder på det internationella planet i övrigtför samordnade aktioner till stöd för kurderna, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts omflyktingarna från , Yrkande 5i motionen behandlas i UU 1983/84:15, I motion 1983/84:1550 av ToreNilsson (m) hemställs atl anhåller alt regeringen inom FN verkar förall internationella sanktioner vidtas mot i syfte atl humaniseraförhållandena i landet. Utskottet har under föregåenderiksmöte i två betänkanden behandlat frågan om insatser för främjandeav mänskliga rättigheter, UU 1982/83:1 och UU 1982/83:21, I förstnämndabetänkande lämnades en utförlig redovisning av föreliggande internationelladeklarationer och konventioner på della område. Kränkningar mot människans grundläggande fri- ochrättigheter förekommer i många länder, I den senaste årsrapporten från AmneslyInternational upptas över 115 stater. Även om del i flera av dessa länder rörsig om enstaka och kanske juridiskt oklara fall är det uppenbart att det i ettstort anlal slaler förekommer omfattande och svåra brotl mot människansrättigheter, Inle sällan rör det sig om ett förtryck som bedrivs elleruppmuntras av de egna myndigheterna eller utan motåtgärder tolereras av dem, 1några stater har förföljelse, diskriminering och omänsklig behandling upphöjtslill allmän lag. Utskottetanser atl upprätthållande av respekten för mänskliga rättigheter 1 1983/84. UU1983/84:12 2 är en grundläggande angelägenhet för världssamfundet.Genom medlemskap i och anslutning till förklaringen om de mänskligarättigheterna eller till internationella konventioner har alla stater enskyldighet alt respektera och främja mänskliga rättigheter. Inom FN-systemelintar kommissionen för de mänskliga rättigheterna därvid en central roll. Densammanträder i början av . är f. n. intemedlem av kommissionen - vilket i viss mån .begränsar våra initiativmöjligheterinom FN:s ram - men deltar aktivt som observatör. Vid det senaste mötet höllstre svenska inlägg, elt om det pågående arbetet atl utarbeta en konvention somförbjuder tortyr, ett mot dödsstraffet och etl om situationen i en rad enskildaländer. diskuteras frågor om mänskliga rättigheteri ECOSOC och under höstarna i och dess Iredje utskott. Kritik har ofta framförts mot att FN intar en seleklivhållning, när det gäller atl påtala kränkningar av mänskliga rättigheter sombegås av enskilda länder. Kritiken är i viss mån befogad. Del är uppenbart altvissa länder i FN på grund av politiska hänsyn och ibland av religiösa ellergeografiska skäl känner sig förhindrade att delta i en opinionsyttring mot ettenskilt land. Delta bör dock enligt utskottets mening ej hindra agerande i de falldär det är möjligt alt nå resultat. Utskotlet vill också betona värdet av det långsiktiga,normgivande arbete som sker genom utarbetande av konventioner eller andrainstrument varigenom vissa företeelser i kränkandet av de mänskligarättigheterna begränsas. Inget tvivel kan råda om engagemang och aktivitetlill skydd för och främjande av mänskliga rättigheter i internationellasammanhang. Regeringen har vid upprepade tillfällen förklarat att brotl motmänskliga rättigheter skall påtalas var de än förekommer. Utskottet ställer sigbakom detta ställningstagande. Utskottet vill också erinra om att genomsitt humanitära bistånd och sin flyktingpolitik ger konkret uttryck för sininställning till mänskliga rättigheter. I yrkande 1 i motion 969 föreslåsatt hos regeringen hemställer om nya initiativ i i frågaom den turkiska militärjuntans övergrepp. 1 yrkande 2 i samma motion hemställsatl hos regeringen begär initiativ lill att frågan om den turkiska militärjunlanockså tas upp i FN. 1 sitt betänkande UU 1981/82:18 vari bl. a. hemställdesatt situationen i Turkiel skulle föras fram i FN, och andrainternationella församlingar uttalade utskottet som sin mening att det mestnaturliga var alt driva Turkiel-frågan i , Vid ett senare tillfälleavstyrkte utskottet i betänkandet UU 1982/83:3 ett yrkande att hos regeringenbegära att den turkiska frågan skulle tas upp i FN och upprepade därvid sinåsikt att det UU1983/84:12 3 föreföll mest ändamålsenligt atl för sin del iförsta hand drev frågan i , Sedan antog sistnämnda belänkande den 24november 1982 har parlamentsval ägt rum i , vilkel skedde den 6 november1983, och en civil regering tillträtt. Valen var dock omgärdade av myckelbetydande restriktioner, och militärjunlan tillät endasl tre politiska partieratl delta. Kommunala val har förutskickats att äga rum . Enligt vadparlamentet beslutat skall partier som hindrades delta i de allmänna valen inovember förra årel nu tillåtas delta. Undantagstillstånd råder alltjämt i större delen avlandet. Yttrandefriheten är begränsad liksom föreningsfriheten. De pågåendemassrältegångarna mot fackliga förtroendemän ter sig särskilt stötande.Rapporter om inträffade dödsfall i ett turkiskt fängelse har väcktinternationell uppmärksamhet. har den svenskaregeringsrepresen-lanien upprepade gånger tagit till orda med anledning av denrådande situationen i , senast , och påtalatmissförhållandena i landet och med skärpa erinrat om de krav vad gäller ett demokratisktstyrelseskick som stadga ställer på sina medlemmar. Den parlamentariska församlingen har också ställt sigkritisk till de rådande förhållandena i Turkiel och till den alltför långsammaåtergången lill demokrati. De ledamöter av den svenska delegationen som tagittill orda i församlingens debatt har givit uttryck för sin kritiskainställning. Utskottet noterar vidare att behandlingen av ochfyra andra länders anmälan mot Turkiel fortsätter inom kommissionför de mänskliga rättigheterna. Enligl utskottets mening är det angelägel atl ävenframgent inom ägnar frågan om situationen i Turkiel storuppmärksamhet. Mot bakgrund av vad ovan anförts får yrkande 1 i motion969 anses vara besvarat medan utskottet avstyrker yrkande 2 i samma motion. I motion 969, yrkande 3 hemställsatt uttalar ett fördömande av förtrycket i . I motion 1550 hemställs att anhåller attregeringen inom FN verkar för att internationella sanktioner vidtas mot isyfte alt humanisera förhållandena i landet. Utskottet behandlade situationen i i betänkandet UU1982/83:1, då utskottet bl. a, hade atl la slällning till en motion varigjordes en liknande hemställan, nämligen att skulle föreslå svenskaåtgärder i FN i syfte alt humanisera förhållandena i . Utskottet gav då bl.a. uttryck för sin oro över situationen i och nämnde särskilt den utsattasituation medlemmar i bahaisamfundet befann sig i. UU1983/84:12 4 I betänkandet UU 1982/83:21avstyrkte utskottet en motion med krav atl regeringen skulle avbryta handelnmed på grund av brott mot konventionen om de mänskliga rättigheterna. FN-rapporler ger belägg för att avrättningar alltjämtförekommer i och äger rum på godtyckliga grunder eller efter elt ytterstsummariskt förfarande. Tortyr förekommer likaså. Fängslanden sker utanrättegång, och personer som arresterats kan hållas i fängsligt förvar i månaderulan alt anhöriga får reda på vad vederbörande är anklagad för eller varpersonen i fråga befinner sig. Fängslade människor utsätts för grym, omänskligoch förnedrande behandling. Förföljelse av religiöst oliktänkande fortsätter.Fall av försvinnanden rapporteras. I ett anförande inför FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna log den observatör uppsituationen i och påtalade att situationen i detta land fortsätter all geupphov lill oro och erinrade om de FN-rapporler som vittnar om summariska ochgodtyckliga avrättningar, tortyr och fängslanden utan rättegång. Kommissionen antog en resolution där man uttrycker sindjupa oro över de fortsatta allvarliga kränkningarna av de mänskligarättigheterna i . 1 etl interpellationssvar i den 29 november 1983redovisade utrikesminister all regeringen noga följerhändelseutvecklingen i vad avser mänskliga rättigheter. Han redogjordevidare för de bilaterala kontakter som förekommil lill förmån för politiskafångar och bahaier i . Trots all del iranska ledarskapet i december 1982offentliggjorde ett åttapunktsprogram vari fastslås att grundläggande mänskligarättigheter ej får åsidosättas konstaterar utskotlet dock atl brotten mot demänskliga rättigheterna i fortsätter. Utskottet delar den oro vad gäller denbristande respekten för mänskliga rättigheter i och menar att det finnsanledning för alt även framgent noga följa utvecklingen i landet pådetta område och i den mån så är möjligt även aktualisera frågan iinternationella fora. Med vadsom därmed anförts får yrkande 3 i motion 969 anses besvarat. Vad gäller frågan om sanktioner gentemot må förslerinras om atl del är som äger fatta beslut om bindandesanktioner. har upprepade gånger diskuterat situationeni inte minst i samband med konflikten med . Några förslag alt rådetskulle besluta om sanktioner har inte lagts fram. Enligl ulskollets uppfattningtorde förutsättningar saknas för alt etl sådant förslag skulle accepteras avalla ständiga medlemmar i rådet. Därmed skulle genom vetorätten ej heller någotbeslul kunna fattas. Med hänvisning till vad sålunda anförts avstyrkerutskottet yrkandet i motion 1550. UU1983/84:12 5 I yrkande 4 i motion 969 hemställsatt uttalar ett fördömande av och krigföring iLibanon. Den senasle tidens händelseutveckling i har varitdjupt tragisk. Som ofta är fallet vid väpnade konflikter är detcivilbefolkningen som drabbats hårdast. Den har ej hellertvekat att fördöma såväl det israeliska som syriska agerandet i gentemotcivilbefolkningen. Detta framgick bl, a, av utrikesminister i . Det är utskottets förhoppning att de stridande parterna iLibanon upphör med stridigheterna och enas om en form för fredlig samlevnad,Alla främmande trupper måste lämna landet och respekten för territoriellaintegritet och suveränitet återupprättas. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att tillstyrkadet i motion 969, yrkande 4, föreslagna uttalandet, varför det avstyrks. I yrkande 6 i motion 969 begärs attriksdagen hos regeringen hemställer om initiativ till att ta upp den kurdiskafrågan i FN:s kommission för mänskliga rättigheter; i yrkande 7 begärs attriksdagen hos regeringen hemställer om åtgärder på det internationella planet iövrigt för samordnade aktioner till stöd för kurderna, I betänkandet UU 1982/83:4 behandlade utskottet ettyrkande av delvis samma innehåll som de nu aktuella yrkandena. Utskottetavstyrkte detta yrkande med motivering att utskottet ville överlämna åtregeringen att avgöra vilka kanaler och fora den i varje särskilt fall somgällde brott mot mänskliga rättigheter önskade använda. Utskottet påpekadeockså att ej heller var medlem av FN:s kommission för de mänskligarättigheterna, I ett tidigare belänkande, UU 1981/82:7, underströkulskottel också atl del är önskvärt att ha stöd av en internationell opinion omman önskar ta iipp en fråga i FN och att initiativ som väcks och ej harframgång kan riskera att skada den sak man velat gagna. Utskottet gör alltjämt den bedömningen att det finnsanledning alt påminna den internationella opinionen om den förföljelse som ägerrum mot kurder. Graden av förföljelse i de olika länder där kurder lever harvarierat, F, n, synes kurderna i varit särskilt utsatta för förföljelse.Vilka kanaler eller fora på det internationella planet som bäst lämpar sig attutnyttja till slöd för kurder bör avgöras av regeringen vid varje särskilttillfälle. Med hänvisning till vad som således anförts avstyrkerutskottet yrkande 6 i motion 969 medan yrkande 7 i motion 969 får ansesbesvarat. UU1983/84:12 6 I yrkande 8 i motion 969 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om flyktingarna frän , gav statsrådet som svarpå en fråga i sin och regeringens syn pä hur uppfyller sinainternationella åtaganden i fråga om flyktingar, I svaret framhölls attregeringen väl uppfyller sina åtaganden i enlighet med 1951 årsGenévekonvenlion om flyktingars rättsliga ställning. Av svaret framgick vidareatt svensk lagstiftning erbjuder skydd även för andra kategorier av flyktingarän dem som omfattas av konventionen. Med särskild hänvisning tillflyktingsituationen i sade statsrådet att regeringennyligen tagit initiativ till särskilda konsultationer med FN:s flyktingkommissariei syfte att åstadkomma en mer effektiv internationell samverkan där ävenSverige var berett att ta sitt ansvar, I motion 969 tas till kritisk granskning särskilt upp vadsom vanligen kallas principen om första asylland och som innebär ett huvudansvarför det land till vilket en flykting först anländer. Enligt vad utskottet erfarit förbereds inomregeringskansliet en proposition som innebär en viss uppmjukning i den ordningsom nu gäller med avseende på tillämpningen av principen om första asylland. Med vad således anförts får yrkande 8 i motion 969 ansesbesvarat. 1, atl förklarar motion1983/84:969, yrkandena 1, 3, 7 och 8, besvarade med vad utskottet anfört, 2, att avslår motion1983/84:969, yrkande 2, 3, att avslår motion1983/84:969, yrkande 4, 4, att avslår motion1983/84:969, yrkande 6, 5, alt avslår motion1983/84:1550, res, 1 (vpk) res, 2 (vpk) Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (c), StureEricson (s), (), (), Axel (),(), (), (), (), () och (vpk). UU1983/84:12 7 (vpk) anser dels alt den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "Mot bakgrund" och sluiar med"samma motion." bort ha följande lydelse: Frågans utveckling i ger dock anledningförmoda att de som önskar fortsätta en kritisk granskning av hamnar iminoritet. Den rådande situationen i med regimens instilutionaliseringav elt slags lålsasdemokrati är dock oroväckande. Därför är del nödvändigt attfrågan även drivs i andra internationella fora. FN är i det sammanhanget ettsjälvskrivet forum och är särskilt väl lämpat för att vinna en internationellopinion mot den nuvarande regimen i . Utskottet menar därför allregeringen bör ta initiativ till att föra upp Turkiet-frågan i FN. Mot bakgrund av vad som ovan anförts får yrkande 1 imotion 969 anses besvarat medan utskottet ansluter sig till denuppfattning som framförts i yrkande 2 i motion 969. dels att utskottets hemställan i moment 2 bort ha följandelydelse: alt med bifall lillmotion 1983/84:969, yrkande 2, som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört om alt Turkiel-frågan bör las upp i FN. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyllrande på s. 5 som börjar med "Vilka kanaler" och slutar med"anses besvarat." bort ha följande lydelse: Kurdernas situation har inte behandlats i för de mänskliga rättigheterna. Den kurdiska frågan har över huvudtaget inle tagits upp lill någon egentlig behandling inom FN. Som skäl härförhar anförts att det inte torde finnas någon tillräckligt omfallandeinternationell opinion för att föra in frågan i FN-arbetet, Utskottet anser emellertid att det förhållandet att detinom FN-systemet torde saknas förutsättningar för en framgångsrik behandling avden kurdiska frågan inte bör få påverka agerande. En sådan principskulle ju innebära atl alla möjligheter att driva en fråga för alt påverkaopinionen inom FN-systemet skulle vara stängda. Del är ju just för att dekurdiska minoriteternas dåliga villkor i skilda länder inte påtalats och föratt regeringarna i dessa länder är motståndare till alla förändringar, somfrågan om kurderna måsle drivas både i FN och andra internationella fora.Kurdernas sak har varit och är så missgynnad all den inte kan skadas avframstötar i FN, även om misslyckanden inle kan uteslutas, Alla initiativ ärtill gagn för dem. UU1983/84:12 8 Argumentet att förtillfället inte är medlem av FN:s kommission för mänskliga rättigheter är inteheller särskilt relevant. Om skulle kunna agera endast som ett sådant medlemskap gäller, blir vårt lands möjligheterdrastiskt beskurna. Eftersom utskottet håller med om atl de kurdiskaminoriteternas villkor förtjänar uppmärksamhet och stöd, är ett svensktinitiativ i FN en följdriktig åtgärd. Utskottet delar således den uppfattning som framförs iyrkande 6 i motion 969, nämligen att regeringen bör verka för att kurdernassituation tas upp i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, dels att utskoltets hemställan i moment 4 bort ha följandelydelse: 1, att med bifall tillmotion 1983/84:969, yrkande 6, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om alt ta upp den kurdiska frågan i FN:s kommission förmänskliga rättigheter. minab/gotab 78270 1984