bet · G701FiU45 · 1983-12-31 00:00:00 — omvissa åtgärder för att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen (prop. 1983/84:200) Idetta betänkande behandlar utskottet proposition 1983/84; 200 om vissa åtgärder för attdämpa pris- och kostnadsutvecklingen, demed anledning av propositionen väckta motionerna 1983/84:2958 av NicGrönvall (m), 1983/84; 2959 av RuneTorwald m.fl. (c, m, fp), 1983/84; 2960 av UlfAdelsohn m.fl. (m), 1983/84:2961 av StigJosefson m. fl. (c), 1983/84; 2962 av LarsSvensson m. fl. (s), 1983/84; 2963 av LarsWerner m. fl. (vpk), 1983/84:2964 av HelgeHagberg (s) och (), 1983/84:2965 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp). ochSvenska sägverks-och trävaruexportföreningen har inkommit med gemensamskrivelse i ärendet. har dessutominkommit med en egen skrivelse. Vidare har skrivelser inkommit från och . I proposition 200 har regeringen() - efter föredragning av statsrådet -föreslagit att anta följande av lagrådet granskade lagförslag medvidtagna ändringar: 1. förslag till lag om inbetalningpå likviditetskonto, 2. förslag till lag omexportdepositioner för skogsprodukter, 3. förslag till lag om tillfälligtförbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag. De i propositionen framlagda lagförslagen återfinnssom bilaga till delta belänkande. I 1983/84. FiU1983/84:45 2 Föredraganden konstaterar attresultatet av årets lönerörelse lyder på att det finns allvarlig risk för attprisutvecklingen inte kan hållas på den eftersträvade nivån. De träffadeavtalen innebär vidare att en betydande del av det tillgängligalöneutrymmet har intecknals. Regeringen har därför bedömt det nödvändigt altomedelbart vidta åtgärder i syfte att begränsa kostnadstrycket ochlöneglidningen. Regeringen har sålunda beslutat om ett allmäntprisstopp. 1 den reviderade finansplanen aviseras även en rad andra åtgärder.Några av dessa kräver lagsfiftning. Dessa redovisas i denna proposition. Förslagen är likvidiletsindragning från företag ochkommuner, en särskild likviditetsindragning från skogsindustrin saml stopp förhöjning av utdelningen på aklier i vissa bolag för verksamhetsåret 1984.Bakgrunden till åtgärderna har närmare behandlats i den revideradefinansplanen. De två förstnämnda lagförslagen har lill syfte atlbegränsa den omfattande likviditeten i den svenska ekonomin och minskainfialionstryckel. Det ena förslagel avser likviditetsindragning från företagoch kommuner. Den sker genom alt arbetsgivare blir skyldiga alt betala in medelpå likvidiletskonto i . Landstingskommuner, kommuner och kyrkligakommuner skall betala in etl belopp motsvarande 3%av den del av lönesumma som överstiger 20 milj. kr. Övrigaarbetsgivare, staten undantagen, skall betala in av motsvarande belopp.Hälften skall betalas in och ålersloden senast den31 . Medlen skall slå kvar på likviditetskonlol lill årsskiftet1986/87. Det andra förslaget avser en särskildlikviditetsindragning från skogsindustrin. Depositioner motsvarande av exportvärdetav skogsprodukter som förs ut ur under liden den I juli 1984-den 30juni 1985 skall betalas in på konto i . Medlen skall stå kvar päkontot till den mot en ränta som motsvarar gällande diskonto. Likvidiletsindragningen från kommuner och landstingberäknas uppgå till ca . De likvida medlen i kommunsektornuppgick per lill . Förnäringslivels del beräknas indragningen uppgå lill . De lolalalikvida medlen i denna sektor var . Om del finns synnerliga skäl får regeringen medgebefrielse från skyldig-hel alt betala in medel på likvidiletskonto. Enmotsvarande dispensmöjlighet finns i fråga om exportdeposition. Regeringen fåräven föreskriva eller i särskilda fall besluta atl medel som slår inne pålikvidiletskonto och exporldeposilioner skall betalas tillbaka före detidpunkter som ovan angivits. Vidare föreslås etl tillfälligt förbud mol höjning avutdelningen på vissa aklier. Förbudet avser svenska aktiebolag med aklierinregistrerade vid och svenska aktiebolag vars aktier ärföremål för handel på den s. k. OTC-marknaden. Det sammanlagda belopp som delas FiU 1983/84:45 3 ut för får inte överstiga denutdelning som lämnades för närmast föregående räkenskapsår. Med anledning av proposilionen har följandemotionsyrkanden väckts belräffande avslag på proposition 200 2959 av m. fl. (c, m, fp) vari hemställs I. atl i första hand avslår proposition 1983/84:200, 2960 av m. fl. (m) vari med hänvisningtill motiveringen i motion 1983/84:2933 - hemställs atl avslårproposition 198.3/84:200, 2961 av m. fi. (c) vari hemställs atlriksdagen beslutar avslå proposition 1983/84:200, 2965 av m.fi. (fp) vari hemställs I. atl avslår proposition1983/84:200, beträffande./(Jr.v/«,i,' //// tag om inbetalning pålikviditetskonto 2962 av m.fi. (s) vari hemställs altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i molionen anförtsom behovet av ätgiirder för all bevara lika konkurrensvillkor inom handeln, (vpk) vari hemställs 1. all riksdagenmed godkännande av proposition 1983/84:200 i övrigi beslutar all kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommuner ej skall omfattas av lag ominbetalning på likviditetskonto. 2. alt riksdagenbeslutar atl förutsättningen för återbetalning av medel från likvidiletskontoskall vara all medlen används för invesleringar i enlighet med vad som anförs imotionen. 2964 av () och StureEricson (s) vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dispens för vissa kommuner från skyldigheten atl sätta in medel på särskilt konto i . beträffande,/('iri/rti,' //// tag om exporldeposilionerför skogsprodukter 2958 av () varihemställs atl beslutar, för den händelse bifall ej lämnas tillmoderata samlingspartiets partimotion i denna fråga, att handelshus, somförvärvar skogsprodukter i eget namn för exportförsäljning, icke skall träffasav reglerna i den föreslagna lagen. Det får ankomma pä utskottet au omarbetalagtext i §2 i förslaget i överensstämmelse härmed, FiU 1983/84:45 4 2959av m. fl. (c, m, fp) vari hemställs 2.atl i andra hand måtte uttala sig för atl depositionsskyl-dighel videxportförsäljning av skogsprodukter måtte åvila tillverkaren även i de fall ettsvenskt handelshus förmedlar affären, beträffandebehovet av stabila spelregler 2965av m. fl. (fp) vari hemställs 2. alt som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av stabilaspelregler. I molion 2960 (m) anförs, med motivering i 2933(m), att det inte finns någon rationell ekonomisk-polilisk förklaring tillregeringens panikpåkel. Gemensamt för åtgärderna är att de angriper symptomenoch inte orsakerna lill pris- och kostnadsslegringarna. I motionentillbakavisas påståendet atl likvidilelsdeposilionerna skulle påverkalöneglidningen. Denna är i stället en effekt av bl. a. förelagens behov altrekrytera arbetskraft, anför molionärerna. Tvångsdepositionerna kan däremot sessom ett icke mark-nadskonforml sätl all dämpa den lolalalikviditeisutvecklingen i ekonomin. En tänkbar effekt härav, enligtmolionärerna, är att de i vissa förelag kommer att drabba invesleringsmedel. Påslåendetall förbudet all höja aktieutdelningarna skulle slödjainflationsbekämpningen på det fördelningspolitiska planet tillbakavisas avmofionärerna som ett rent nonsensargument. Aktieutdelningarna är obetydligajämfört med totala lönesumman. Det finns inte något samband mellanaktieutdelning och infiation. Ingrepp av det slag regeringen föreslår förkortaroch försvårar företagens planering. Paketet strider därför mot näringslivelsberättigade önskan om fasta spelregler. I motion 2965 (fp) anförs att vad beträffarkommunerna torde den re-slrikliva effekten av den föreslagnalikvidiletsindragningen bli myckel liten. Åtgärden begränsar endasl tillfälligtdispositionen av medlen. Kontona kan t. ex. belånas så alt andra likvida medelskaffas i stället. Vadbeträffar likvidiletsindragningen från förelagen, och särskilt den extraindragningen genom exportdepositioner frän skogsindustrin, synes den enligtmolionärerna innebära ett indirekt erkännande av att devalveringen hösten 1982var för stor. Genom depositionerna neutraliseras devalveringens effekter. Denönskvärda expansionen inom export- och import-konkurrerande industri främjasinte av en sädan ryckighet i den förda politiken. Det finns ett stort behov avmera stabila spelregler inom den ekonomiska politiken. Exportdeposilionernaslår dessulom mycket ojämnt mellan olika förelag och kan medföra atlexportförsäljningen hålls tillbaka. Molionärernaanför alt påslåendet att del tillfälliga förbudet all höja aktieutdelningenskulle vara motiverat av fördelningspoliliska skäl saknar hell grund i bådeekonomiska teorier och praktisk erfarenhet. FiU1983/84:45 5 I motion 2961 av m.fl. (c) anförs att de åtgärder regeringen föreslär i stort sell ärverkningslösa i den nu etablerade situationen. Förslagen avvisas därför. Möjligheterna att kunna hällatillbaka pris- och lönekostnadsulveckling-en är avgörande för vårafömtsättningar att bibehålla det svenska näringslivets konkurrensförmåga såvälpå utlandsmarknaderna som pä hemmamarknaden. Utskottet redovisar i betänkandeFiU 1983/84:40 sin syn på det samhällsekonomiska läget och förslag lillinriklning av den ekonomiska politiken. Det står emellertid klart attfömtsättningarna atl nå del inflationsmål som antagit för pä4% kraftigt har försämrats i och med de löneavtal som slutils päarbetsmarknaden. Framför alll hotas del mål om som regeringen uppställt förår 1985. Utskottet redovisar i nämnda betänkande sin syn på behovet att hällatillbaka inflationen. UtskoUet anser i likhet med vad som anförs i denreviderade finansplanen aU det nu är nödvändigt alt vidta åtgärder isyfte att begränsa kostnadstrycket och löneglidningen. I motionerna 2959, 2960, 2961 och2965 avvisas regeringens förslag till likvidilelsindragningar för företag ochkommuner samt förslaget om tillfälligt förbud mot höjning av utdelning påaklier. 1 motion 2965 anförs alt likviditetskonlona ochexportdeposilionerna endast får begränsade effekter, eftersom de kan belånas säatl andra likvida medel skaffas i stället. Det finns inte något förbud för företagen atlpantförskriva tillgångarna i och utnyttja dem som underlag förkredit. Genom atl belåna dem i bank kan förelagen således få likvida medel. Detbör dock uppmärksammas att satt etl tak för bankernas totalaullåningsökning lill företag och hushåll på . En belåning av medlenpå kontona i skulle således minska bankernas övriga utlåning. Dentotala likvidilelsökningen kommer således inte att öka genom all företagen utnyttjardessa möjligheter. Utskottet tillbakavisar således påslåendet all åtgärdernainte skulle få någon likviditetsindragande effekt. I motion 2960, med motivering i molion 2933, hävdasdäremot alt förslagen får effekter för företagen, nämligen atl de kan drabbainvesteringarna. Utskottet vill med anledning av motionerna anföraföljande. Syftet med åtgärderna är att de skall dämpa företagens vilja altacceptera alltför snabba kostnadsökningar. Därigenom kan företagen bidra tillatt hålla tillbaka kostnadsutvecklingen. Skulle investeringar som är av slorbetydelse för ett företags ulveckling och för sysselsättningen där äventyras,finns del enligl förslaget i propositionen möjligheter att fä dispens frän attdeponera medel eller att få använda insatta medel . FiU1983/84:45 6 Motionärerna hävdar också angåendeförslaget om förbud mot höjning av aktieutdelningar all del inte finnsnågol samband mellan aktieutdelningar och inflalion. Något sådant samband haremellertid inle anförls i proposilionen. Avsikten med förslaget är all denåterhållsamhet som regeringen nu kräver av löntagarna ocksä skall kunna krävasav kapitalägarna. Dessutom kommer överskottet i företagen, om det inte delas ultill aktieägarna, att stanna kvar där och kunna användas för produkiivainvesteringar, vilket kommer både löntagare och kapitalägare till godo. Utskottet tillstyrker med det anförda attlikviditetsbegränsningar och exportdepositioner genomförs samt all etttillfälligt förbud införs all höja aktieutdelningen . Utskottet avstyrkersåledes motionerna 2959 yrkande 1, 2960, 2961 och 2965 yrkande I. Utskottet övergår nu till attbehandla utformningen av förslagen och de motioner som väckts med anledningdärav. Förslag titt lag om inbetalning på likvidiletskonto I I § anges alt staten inte ärskyldig atl betala in medel på likvidiletskonto. Av specialmotiveringen ipropositionen till nämnda paragraf framgår att undanlaget även omfattar deaffärsdrivande verken och de allmänna försäkringskassorna men däremot inle avstaten ägda bolag. Enligt utskottets mening bör bl. a. avkonkurrensneulraliletsskäl antalet undantag vara så få som möjligt. Del finnsemellertid staten närslående organ, exempelvis Samhällsföretag, för vilkaundanlag kan övervägas. Avsikten med de föreslagna slabiliseringspolitiskaåtgärderna är självfallet inte att åsidosätta de sociala uppgifterna förSamhällsföretag. Utskottet vill i detla sammanhang peka pä dedispensmöjligheter som anges i propositionen. Förelag som erhåller slöd av samhälleti någon form, l.ex. vissa tidningsförelag, bör. anförs del i propositionen,kunna befrias från skyldighet atl betala in medel på likvidiletskonto.Utskottet delar denna uppfattning. I två motioner uppmärksammaskonsekvenserna för kommunerna av den föreslagna likvidiletsindragningen. 1 motion 2963 (vpk) yrkas all kommunerna skall undantasfrån skyldigheten att betala in medel på likviditetskonto. Mofionärerna anföratt om indragningen genomförs får kommunerna än svårare atl klara sina uppgifter.Det kommer atl bli omöjligt för dem all utveckla sin verksamhel pä ett sätl somvore önskvärt med tanke på den fortsatt höga arbetslösheten. I motion 2964 anförs att. även om likviditeten i denkommunala sektorn som helhet är god, likviditeten varierar myckel mellan olikakommuner. I motionen föreslås därför atl regeringen bör ha möjlighet att gedispens från insättning på likviditetskonto i de fall kommunens egetfinansieringskapilal är särskilt litet i förhållande till de externautgifterna. FiU1983/84:45 7 De likvida medlen i kommunsektornuppgick per till . Iproposilionen beräknas den föreslagna likviditetsindragningen förkommunsektorns del uppgå till . Enligl utskottets bedömning kommer den finansiellautvecklingen i den kommunala sektorn all vara god. Ulskoltetbehandlar den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn i ett särskilt betänkande(FiU 1983/84: 39). De åtgärder som bör vidias för atl dämpa pris- ochkostnadsutvecklingen bör, för atl undvika snedvridande effekler ochkompensationskrav, vara så generellt verkande som möjligt. Ulskoltet ser deldärför som nödvändigt att också den kommunala sektorn omfallas av kravei pälikviditetsindragning. Genom att likvidiletsindragningen är tillfällig och kommeratt återbetalas kommer en del avin-komstöverskotlel att sältas av fill framlida utgifter. Därigenomkommer inkomst- och utgiftsökningarna att utvecklas mer i paritet med varandra.Utskottet avslyrker molion 2963 yrkande 1. Som påpekas i molion 2964 varierar emellertid likviditetenmycket från kommun till kommun. Vissa kommuner har mycket låg likviditet. Ipropositionen anges all det krävs synnerliga skäl för att medge befrielse helteller delvis frän skyldighet atl betala in medel på likviditetskonto. Somexempel på länkbara dispensfall anges endast förelag som riskerar att hamna päobestånd eller fä andra allvarliga ekonomiska svårigheter. Dessa kriterier kan inte tillämpas pä kommuner. De kan iett ekonomiskt besväriigt läge som yttersta åtgärd höja skallen, om inga andrautvägar finns som l.ex. att begränsa utgifterna för delar av verksamheten. Medhänsyn till de negativa effekler på marginalskatter och totalt skattetryck somen höjning av kommunalskatten har finns det emellertid starka skäl att försökaundvika sådana höjningar. Regeringen har i komplelteringspropositionen föreslagitatt ramen för extra skatteutjämningsbidrag skall utvidgas med 90 milj. kr. Avsikten är att dessa medel skall användas för att mildra effekten förde kommuner som har en utsatt finansiell situation. Utskottet anser mot dennabakgrund att det inte finns behov all utvidga möjligheterna till dispens frånskyldigheten alt sätta in medel pä likviditetskonto. Mofion 2964 avstyrksdärmed. I motion 2962 anförs att förslagetom likvidilelsindragningar innebär att konkurrensneutraliteten bryts för dekonsumentföreningar som har flera försäljningsställen och därigenom har enlönesumma som överstiger 20 milj. kr. De konkurrerande företag som har envaruförsörjning uppbyggd pä motsvarande sätl men är enskilda enheter har iregel inte en lönesumma som överstiger 20 milj. kr. De blir därmed inleskyldiga att deponera medel pä likviditetskonton. Enligt molionärerna böråtgärder vidtas för all bevara lika konkurrensvillkor inom handeln. t2 1983/84. FiU 1983/84:45 8 Som utskollel anfört börlikviditetsindragningen tillämpas över så slora områden som möjligt. Avpraktiska och administrativa skäl bör emellertid mindre förelag kunna undantasfrån kravei all sälta in medel på likviditets-konton. Dessa kan ocksä förmodasha en mindre betydande roll för kostnadsutvecklingen. Utskottet anser därtoralt beloppsgränsen på 20 milj. kr. i lönesumma är väl avviigd. All vissa företag med lägre lönesumma undantas frän kraveipå likvidiletsdepositioner innebär all de mindre företagen fårkonkurrensfördelar jämfört med de slörre företagen. Skulle, som antyds imolion 2962, detla leda till en påtaglig konkurrenssnedvridning i detaljhandelsbranschenav det skälet alt företagen ingår i en viss organisationsform men i övrigikonkurrerar på lika villkor, bör detla särskill uppmärksammas.Ekonomisk-poliliska äigärder som vidias i ett konjunkiurpolitiskt syfte måsteofta med nödvändighel tillgripas med kort varsel. De kan därvid uppfällas somirubbiga och för enskilda förelag eller branscher ge upphov fill icke avseddaeffekter. Utskottet förutsätler att de generella åtgärdernas effekter i dessaavseenden noga följs av regeringen och all kompletterande åtgärder vidtas föratl för framliden undvika uppenbara snedvridningseffekter. Det bör i dellasammanhang noteras alt depositionerna är tillfälliga. De kan således inle fånågra varaktiga effekler på konkurrensvillkoren i branschen. Uiskollelavstyrker med det anförda molion 2962. I motion 2963 (vpk) anförs ocksäatl återbetalningen av de indragna medlen bör villkoras så att de används förinvesleringar med syfte alt utveckla svensk industri och varaktigt minskaarbetslösheten. Om investeringsplaner inte presenteras vid återbetalningen,bör medlen lilhalla statskassan, anser motionärerna. UtskoUet vill i della sammanhang också redovisa vadSvenska cellulosa-och pappersbruksföreningen samt Svenska sågverks- ochträvaruexport-föreningen gemensamt anfört i skrivelse lill ulskoltet.Föreningarnas skrivelse är föranledd främst av förslaget omexporldeposilioner. Av den totala likvidiletsindragningen från skogsindustrinpå torde uppemot 1,2-1,utgöraexporldeposilioner. Föreningarna anför atl för alt inte motverkaskogsindustrins vidareutveckling, dess investeringar och fortsattasysselsättning lill gagn för ekonomi synes det nödvändigt att utvidgaregeringens befogenheter alt besluta om förtida återbetalning av erlagdaexporldeposilioner lill skogsindustriföretag i syfte alt användas lillspecificerade invesleringsän-damål. Skogsindustrin befinner sig i ell skede medstigande invesleringar och fortsatt vidareförädling. Investeringarna uppgårmånga gånger lill miljardbelopp och kräver ofta betydande extern upplåning.Det framstår därtor som rimligt, anför föreningarna, att företagen beredsmöjlighet att för pågående eller nya invesleringar kunna ta i anspråk medelfrän export-depositioner som innestår på konto i . FiU1983/84:45 9 Eftersom villkoren för beslut omförlida återbetalning enligt förslaget i propositionen är desamma förinsättningarna på likvidiletskonto som för exportdeposilionerna, behandlarulskoltet dessa i ell sammanhang. I likhel med vad som anförs i molion 2963 och iföreningarnas skrivelse anser utskottet det angeläget alt de överskott somgenereras i förelagen och den likviditet de skapar kommer lill användning förinvesleringar, kapaciletsulvidgningar, ökad produktion och sysselsättning. Delfinns därför enligl utskottet skäl alt överväga hur de medel som deponeras iriksbanken skall kunna användas för dessa syften. I proposilionen sägs beträffande tidigare utbetalning avdeponerade belopp att det krävs synneriiga skäl för att en sådan dispens skallges. Dispensgivningen skall vara mycket restriktiv. Återbetalningsmöjligheternahar lagtekniskt knutits till förutsättningarna för att lämna befrielse, helteller delvis, från alt deponera medel. Några självständiga skäl för att kunnaåterbetala exempelvis exportdepositioner har således inle angivits. Iproposifionen anges som exempel på tänkbara dispensfall följande. Om eninbetalning skulle äventyra invesleringar av stor betydelse för etl företagsutveckling och för sysselsättningen där, bör dispens kunna ges. Föreningarna gör i sin skrivelse bedömningen attuttalandet i propositionen inte är tillräckligt såsom generell grund för ettbeslut om förlida återbetalning av exportdepositioner för invesleringsändamål,när ekonomiska svårigheter av närmast obeslåndskaraktär inte föreligger. Enligt utskottets mening bör den tolkningen kunna görasatt dispensmöj-lighelerna också gäller, om en inbetalning eller uteblivenförtidsäterbetal-ning skulle äventyra stora investeringar av avgörandebetydelse för företagels utveckling och för bibehållande eller stärkande avdess internationella konkurrenskraft. Med en sådan tolkning synes någonutvidgning av dispensmöjligheterna inte nödvändig. Förslaget i motion 2963 attåterbetalningen alllid, även efter depone-ringstidens utgång, skall användasför investeringar skulle, som utskottet ser del, ge åtgärderna ell väsentligtannat innehåll. Möjligheterna att pantförskriva lillgångarna i riksbankenskulle sannolikt inte finnas pä samma sätl, eftersom tillgångarna inte längrekan betraktas som förelagens egna. Enligt moiionärernas förslag skall detillfalla staten, om inte specificerade investeringsplaner redovisas.Moiionärernas förslag innebär enligt utskottets mening ett alltför stortingrepp i de framlagda förslagen. Ett tillstyrkande av förslagen skulle medföraatt regeringen mäste utarbeta ett nytt förslag och företa en nylagrädsgranskning. Detta skulle allvariigt försena åtgärdernas genomförande ochdärmed omintetgöra den avsedda effekten att dämpa pris- och kostnadsutvecklingenåren och 1985. För företagens del skulle ett genomförande av motionärernasförslag innebära att förfoganderätten över tillgångarna på kontona i riksbankenkraftigt begränsades. Kravet att medlen alltid skall användas för investeringarkan FiU1983/84:45 10 dessulom vara olämpligt i vissa företag, i vissa branschereller . De deponerade medlen kan användas även på annalsiill och ändå vara till gagn för företagen och samhället. Utskottet avslyrkersåledes motion 2963 yrkande 2. Förslag titt tag om exporldeposilioner jÖr skogsprodukter I motionerna 2958 och 2959uppmärksammas del sätt pä vilket de s.k. handelshusen påverkas av förslaget omexporldeposilioner för skogsprodukter. I mofion 2959 krävs att göretl uttalande med innebörd alt depositionsskyldighet vid exportförsäljning avskogsprodukler målie åvila tillverkaren även i det fall ell svenskt handelshusförmedlar affären. I molion 2958 yrkas all lagtexten arbetas om sä all del avden framgår atl handelshus, som förvärvar skogsprodukter i eget namn förexportförsäljning, inte skall vara depositionsskyldiga. Enligt utskottets mening kan något generellt undantag förvissa exportörer, som föreslås i motionerna, inle komma i fråga. Ett sådantundantag skulle kunna leda lill alt en slor del av exporten av skogsprodukterskulle ske utan att exporldeposilioner inbelalades. Åtgärdens huvudsakligasyfie skulle därmed omintetgöras. Ulskoltet har emellertid förståelse för de s.k. handelshusens problem. Med den utformning förslaget har kommer handelshusenatt drabbas på etl säll som inte varit avsett.