bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — Det har understrukits att arbete i ungdomslag skall tillgripasförst när andra möjligheter tiH arbete eller utbildning är uttömda. Med hänsynhärtill bör man inte blockera arbetsmarknadsutbildningen som möjligtalternativ till ungdomslag genom regeln om åldersgräns. Med tanke på attriksdagen dessutom betonat att det halvtidsarbete som är det normala iungdomslagen bör kompletteras med lämplig utbildning bör man inte heller ha enåldersgräns som hindrar att arbetsmarknadsutbildningens resurser utnyttjas iden situationen. Utskottetkan inte finna annat än att övervägande skäl talar för att åldersvillkoret inomarbetsmarknadsutbildningen bör utformas på det sätt regeringen har föreslagit.Avslagsyrkandena i motionerna 568 och 916 avstyrks i konsekvens härmed. Arbetsmarknadsutbildningensmål m. m. I propositionen redovisas synpunkter påarbetsmarknadsutbildningens mål och omfattning samt på frågan om utbildningensavgränsning mot andra utbildningsanordnare. De mål för utbildningen som uppställdesvid 1970-talets mitt bekräftas, och de synpunkter som i övrigt anförs synesansluta till de erfarenheter av utbildningsverksamheten som har gjorts underåren. Vaddärutöver anförts i regeringens förslag till riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningenföranleder inte särskilt yttrande från utskottets sida. Riktiinjerna godtasalltså av utskottet i den mån inte annat framgår av den tidigareframställningen. I fem motioner läggs fram förslag som gällerutbildningens bedrivande regionalt. Tre av dessa fem motioner gällerverksamheten i . Sålundaföreslår m. fl. (s) i motion 1076 resursförstärkning avarbetsmarknadsutbildningen i de båda . Motionärerna bedömer att detbehövs en tioprocentig förstärkning för att utbHdningen i dessa län skall nåsamma nivå som det övriga landet. m. fl. (s) framhåller imotion 710 att det är av mycket stor vikt aU det byggs ett nytt AMU-center iMalmö. Motionärerna tillägger att har jämfört AU 1983/84:21 81 medandra storstadslän en låg volym på arbetsmarknadsutbildningen. () och i (fp) föreslår i motion 1094 att det anordnaskurser i datateknik för arbetslösa i . Kurserna avses ge elementärakunskaper i datateknik. Även sådana kunskaper kan enligt motionärema vara tillnytta. Vidareföreslås i motion 1944 av m. fl. (s) att extra resurser avsätts tillfortbildning av byggnadsarbetare i . Motionärerna avser enkvalificerad utbildning som kan underlätta en rörlighet för deltagarna bådeinom landet och till de specialuppdrag svensk byggnadsindustri får utomlands. GunnelJonäng (c) och i (c) begär i motion 2037 resurser för attanordna ett AMU-center i och för en träindustrien utbildning iOvanåker-Bollnäs-Ljusdalsområdet. Det påpekas i motionen att ärdet enda län i som har endast ett AMU-center. Sysselsättningsläget ilänet motiverar ytterligare ett center. Den träindustriella utbildningenbehövs på grund av den betydelse denna industrigren har för sysselsättningen iden angivna delen av . Kursprogrammenför arbetsmarknadsutbildningen utarbetas på myndighetsnivå inom de allmännaramar för verksamheten som statsmakterna drar upp. För dennakompetensfördelning finns goda skäl. Utbildningen måste till både volym ochinnehåll kunna varieras efter de skiftande fömtsättningar som råder regionalt.De särskilda utbildningsbehov som genom motionerna aktualiserats i ,och bör i första hand prövas av länsarbetsnämndema ochkursstyrelsema i resp. län. Utskottet utgår från att dessa myndigheter tarerforderliga initiativ om de finner att de föreslagna utbildningarnatillgodoser ett föreliggande behov. bör således inte vidta någonåtgärd av det slag som begärts i motionerna 1094, 1944 och 2037 i motsvarandedelar. Vadsedan gäller anordnande av nya AMU-centra i resp. Bolliiäs anserutskottet att detta är frågor som - utifrån föreliggande utbildnings- ochlokalbehov - liksom bör prövas av regeringen och de ansvarigamyndigheterna. Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen i dagama givit byggnadsstyrelseni uppdrag att vidta åtgärder för anskaffning av nya lokaler för iMalmö. Med hänsyn tiH det anförda föreslås att motionerna 710 och 2037 i dessadelar lämnas utan åtgärd. Utskottetkan inte heUer biträda yrkandet i motion 1076 om att skall uttala sigför en tioprocentig resursförstärkning av arbetsmarknadsutbildningen iSkånelänen. bör inte frångå den uppfattning som fastslagits i olikasammanhang att det bör ankomma på arbetsmarknadsmyndigheterna att fördela deresurser som ställs till deras förfogande med hänsyn till densysselsättningssituation som är aktuell lokalt och regionalt. AU 1983/84:21 82 Arbetsmarknadsutbildningen omfattade budgetåret1982/83 totalt 130 000 deltagare. Utbildningen är innevarande budgetårdimensionerad för 132 000 deltagare, vartill kommer ett tusental ungdomar somgenomgår den nya yrkesförberedande praktiken inom försvaret och civilförsvaret. Förnästa budgetår bedömer regeringen att det behövs en något lägre volym påutbildningen. Den anges tiH 110 000 deltagare, vartill skäll komma enutbildningsreserv för ytterligare 10 000 deltagare. Denna utbildningsreservavses bH tagen i anspråk om det blir nödvändigt på grund av utvecklingen påarbetsmarknaden under det kommande budgetåret. I den angivna utbildningsvolymeningår utbildning av anställda för 20 000 deltagare. Det är vidare beräknat attinom den angivna ramen skall 20 000 deltagare få sin utbildning inom detreguljära skolväsendet och vid s. k. övriga kurser. Totalkostnadenför utbildningsverksamheten anges i propositionen till 1 877 milj. kr. (- 353milj. jämfört med innevarande budgetår). I beloppet ingår 64 milj. kr. förden nyssnämnda utbildningsreserven för 10 000 deltagare. Idet anslagsbelopp regeringen begär ingår vidare 7 milj. kr. för den särskildautbildning inom teko-området som startat innevarande budgetår och skall pågåytterligare . AlfWennerfors m. fl. (m) beräknar i motion 916 medelsbehovet förarbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår till 1 547 049 000 kr.Motionärerna avvisar förslagen om en medelsreserv av 64 milj. kr. förytterHgare utbildningsinsatser och om stöd med 7 milj. kr. för utbildning påteko-området. Totalramen för arbetsmarknadsutbildningen bör kunna krympas med10 000 platser i förhållande till regeringens förslag. Med hänsyn härtill ochtill kostnadssänkande effekter av de förslag beträffande utbildningen som förtsfram i andra delar av motionen bör anslaget kunna anvisas med ett i förhållandetiH regeringens förslag lägre belopp. Ävenom man räknar med att konjunkturuppgången minskar behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser får man utgå från att det nästa budgetårbehövs en betydande volym på arbetsmarknadsutbildningen. Det kan hänvisas tiHatt under den senaste konjunkturuppgången, som inföll under /80,omfattade utbildningen 120 000 deltagare. Det synes därför realistiskt atträkna med en volym om 110 000 deltagare och att ha medel i reserv förytterligare 10 000 deltagare. Utskottet ansluter sig alltså till regeringensbedömning av utbildningsbehovet och godtar beräkningarna av AU 1983/84:21 83 Med avstyrkande av motion 916 i motsvarande del förordarutskottet att anslaget anvisas med det belopp regeringen har föreslagit. Avslutningsvistar utskottet upp ett yrkande i motion 2401 kommunisternaom lärarlösa lektioner. Av besparingsskäl har antalet lärarledda lektioner vidAMU-kursema skurits ned och ersatts med självstudietimmar. Detta sägs uppenbartleda till försämrade studieresultat. De lärarlösa lektionerna bör avskaffas.Förslag till finansiering av åtgärden bör av regeringen kunna läggas fram påtiUäggsbudget för /85. InomSÖ utarbetas nya läroplaner med sikte på att de skall börja tillämpas nästabudgetår. När de genomförs kommer de lärarlösa lektionerna att upphöra. Medhänsyn härtill och till att frågan om utbildningens kvalitet sannoliktaktualiseras på nytt i samband med de kommande ställningstagandena tillarbetsmarknadsutbildningens framtida organisation bör motionen inte föranledanågon åtgärd. 1982/83Utgift 4 731 239 000 Reservation 3 029 076 000 1983/84 Anslag 5 931615 OOO 1984/85 Förslag 2 653 545 000 C)Varav 1 . 1982/83:150 bil. 3, AU 30, rskr 349,500000 000 kr. 1983/84:26, AU 8, rskr 56, och . medutnyttjande av finansfullmakten. har omfördelats till statensindustriverk. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärder bestårav delprogrammen Beredskapsarbeten, Rekryteringsplatser och enskilda beredskapsarbetenav icke investeringskaraktär, IndustribestäUningar, SärskHda arbetsförmedlingsinsatser.Omställningsbidrag, Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder ochTidigareläggning av kommunala tjänster. Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B4 (s. 119-131) dels berett tillfälle att ta del av vad som anförs ipropositionen om 1. upprustningsarbetena på och , , Åre alpina centrum och , dels föreslagitriksdagen att 3. godkänna vad som förordas i propositionen om försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder, 4. till Sysselsättningsskapande åtgärder för /85 anvisaett reservationsanslag av 2 . AU 1983/84:21 1983/84 1984/85 4 298 924 000 5039000000(1)-1789000000 -3119000000 300000000 ± 0 - 300000000 281710 000(2) 500 000 000(3) -+175 000 000 ten av icke investerings- 10 000 000 + 40 000 000-1- 5 000 000 Omställningsbidrag(4) 50 000000 ± 0-50 000000 + 10 000 000 21 490 000(6) 32 615 000 + 2 337 000 + 1830 000 4 731 239 000 5 931615 000 -1746 663 000 -3 278 070 000 (1) Varav 10 milj. kr. har omfördelatstill statens industriverk. (2) Tillfälligt sysselsättningsbidragredovisas under ett eget anslag B 15, TillfäUigt sysselsättningsbidrag förtextil- och konfektionsindustriema. (3) Vissa medel har förts över fråndelprogrammet Beredskapsarbeten. (4) Delprogrammet har t. o. /83 ingått i delprogrammet Beredskapsarbeten. (5) Delprogrammet har upphört. (6) Delprogrammet har upphört.Utbetalningarna avser beslut före . Delprogrammet Beredskapsarbeten omfattar statHgaberedskapsarbeten samt statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten ochenskilda beredskapsarbeten av investeringskaraktär. Beredskapsarbeten syftartill att motverka arbetslöshet till följd av säsong- och konjunkturnedgångeller när arbetstillgången av andra skäl är otillräcklig. Vidareges genom beredskapsarbeten sysselsättning åt äldre, lokalt bunden ellerhandikappad arbetskraft, som har svårigheter att få arbete på öppna marknadenäven i goda konjunkturer. Bestämmelser om beredskapsarbete finns iarbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt senast 1983:569). Antaletsysselsättningsdagar i beredskapsarbete var 11,6 miljoner under budgetåret1982/83. Det är en större volym än under närmast föregående budgetår. Somframgår av följande sammanställning har andelen stadiga och kommunalaberedskapsarbeten minskat något till förmån för de enskilda beredskapsarbetena. AU 1983/84:21 85 Volymenberedskapsarbeten budgetåren 1980/81-1982/83 Sysselsättningsdagar (1 000-tal) därav andel (i %) därav andel (i %) tjänste o. vårdarb. 1980/81 1981/82 1982/83 Antalet sysselsatta i beredskapsarbete var under år1983 i medeltal 58 600 . Det är en kraftig ökning i jämförelse medåren 1980-1982. En redovisning av utvecklingen medde sysselsattas fördelning på män, kvinnor och ungdomar lämnas i nedanståendetabell. Antalsysselsatta i beredskapsarbete åren 1980-1983 (månadsgenomsnitt) 1980 1981 1982 1983 22 481 23143 43 507 58 606 8 216 6 864 16 701 18 411 5 179 4 336 9 301 10 094 5 663 13 204 19 655 2 292 2 840 6 174 9 098 Efter förslag i budgetpropositionen har riksdagenför innevarande budgetår anvisat 3 907 milj. kr. för beredskapsarbeten (prop.1982/83:100 bH. 12, AU 21, rskr 228). Häri ingår 50 milj. kr. tiH verksamhetenmed omstäHningsbidrag och 7 milj. kr. beslöt senareom ytteriigare 1 000 milj. kr. tiH beredskapsarbeten (prop. 1982/83:150 bil. 3,AU 30, rskr 394). Beredskapsarbetenas omfattning beräknades till ca 11 miljonerdagsverken. Genom beslut och har regeringenmed stöd av finansfullmakten ställt ytterHgare 52 resp. 130 milj. kr. till AMSförfogande för beredskapsarbeten. Sammantaget har således 5 089 milj. kr.anvisats under delprogrammet. 10 milj. kr. har omfördelats tiH statensindustriverk för verksamheten med bidrag till nedläggningshotade företag. av beredskapsmedlen har också fr. o. m. förts över tilldelprogrammet Rekryteringsplatser och enskilda beredskapsarbeten av ickeinvesteringskaraktär. Ipropositionen bedöms behovet av beredskapsarbeten under kommande budgetår tiU 4milj. dagsverken, vilket är en kraftig minskning i förhållande till innevarandebudgetår. Beräkningen gmndas på fömtsättningen att en ökad efterfrågan påarbetskraft kommer att ske inom främst näringslivet. Dessutom anses den extrastimulans till rekrytering inom näringslivet som beslutade om idecember (jfr AU 1983/84:8) väsentHgt minska behovet av statHga ochkommunala beredskapsarbeten. AU 1983/84:21 86 inomden kommunala sektorn prioritera beredskapsarbeten som avser ombyggnad,reparation eller underhåll av fastigheter och anläggningar. För dessa åtgärderhar 200 milj. kr. AMS skall vidare till länsarbetsnämnderna vidbudgetårets början fördela medel motsvarande 3 miljoner dagsverken. Samtidigtskall AMS planera så att beredskapsarbeten kan ges en större omfattning underbudgetåret. Det är enligt propositionen viktigt att denna planering är flexibelså att AMS under löpande budgetår kan anpassa medelsinsatsernas storlek tilleventuellt ändrat sysselsättningsläge i enskilda regioner. För den händelseökat medelsbehov kommer att uppstå förutsätts att finansfullmakten kommer attfå disponeras. Ipropositionen redovisas att uppmstningen av och börkunna slutföras under /85. Arbetena bedrivs som statligaberedskapsarbeten. Iregleringsbrev för /84 har medel avsatts för attupprustningsarbeten för Stiftelsen . gyttjebad- och bmnnsanstalten Lokasamt turistinvesteringar vid Åre alpina centmm skall kunna utföras somberedskapsarbeten. I propositionen anmäls att dessa båda arbeten beräknas blifullföljda och avslutade under nästa budgetår. Det beräknade medelsbehovet fördessa båda arbeten uppgår till 22,5 milj. kr. Dessutomanmäls att nya lokaler för i avses bli uppfördasom beredskapsarbeten. Behovet av medel härför beräknas tUl 10 milj. kr. Detsammanlagda medelsbehovet för beredskapsarbeten beräknas för /85till 1 919,1 milj. kr. Som fömtsättning för beräkningen gäller endagsverkskostnad på . I anslagsbeloppet ingår också medlen till LokaBmnn, Åre alpina centrum och . Beredskapsarbetenpå vägar bör enligt propositionen få bedrivas för 300 milj. kr. Imotion 916 av m.fl. (m) påpekas att regeringens förslag tillsysselsättningsskapande åtgärder under kommande budgetår visar att man ireaUteten förväntar sig ett försämrat arbetsmarknadsläge. En summering avregeringens förslag avseende beredskapsarbeten i offenthg sektor,rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten samt dagsverken i ungdomslagger totalt 11,5 miljoner dagsverken. En disponering av finansfullmaktenmotsvarar enHgt motionärerna ytterHgare drygt 5 miljoner dagsverken.Regeringens förslag om insatser motsvarande sammanlagt beskrivs som något av ett nytt världsrekord i konstladsysselsättning. I motionen framhålls att denna ständigt fortgående ökning avAMS-jobben inte kan fortsätta. Ansträngningarna måste i stället inriktas på attplacera de arbetslösa i riktiga jobb. Mot den bakgmnden föreslår motionärema enändring av riktlinjerna för de syssebättningsskapande åtgärderna på så sätt attramen för sysselsättningsskapande åtgärder skall beräknas konjunktumeutralt ienlighet med tidigare praxis. När det gäller beredskapsarbeten beräknas meddenna utgångspunkt behovet till 3,5 AU 1983/84:21 87 miljonerdagsverken för nästa budgetår. Utskottetgodtar regeringens beräkning av behovet av beredskapsarbeten under nästabudgetår. Den är baserad på en realistisk bedömning av utvecklingen påarbetsmarknaden. Utskottet är självfallet medvetet om den osäkerhet som alltidpräglar en prognos över sysselsättning och arbetslöshet sikt.Skulle utvecklingen bli sämre än väntat har regeringen dock möjligheter attåterkomma till med förslag om ytterligare medel eller utnyttjafinansfullmakten. Denna senare utväg bör dock endast tillgripas då medelsbehovuppstår till följd av t. ex. en akut försämring i arbetsmarknadsläget som i daginte kan fömtses och som av tidsskäl inte kan tillgodoses genom beslut iriksdagen. Finansfullmakten bör således inte användas för att finansiera behovsom är kända. Omå andra sidan utvecklingen på arbetsmarknaden skulle förbättras erbjuder den avregeringen föreslagna beräkningsmetoden uppenbara fördelar, eftersom tanken äratt av anvisade medel endast ca 3 miljoner dagsverken till en början skallfördelas på länsarbetsnämnderna, dvs. mindre än vad som föreslås bli anvisatför nästa budgetår i motion 916. Endast för det fall att situationen påarbetsmarknaden motiverar det kommer den återstående delen av ramen på 1 miljondagsverken att tas i anspråk. Planeringsberedskapen för att göra detta blirgenom regeringens förslag mycket god. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens beräkning av medelsbehovet till beredskapsarbeten och avstyrkerdärmed motion 916 i motsvarande delar. Utskottetgodtar också vad som i budgetpropositionen anförts om upprustningsarbetena påGöta kanal och samt om bered-skapsmedel till Loka Bmnn, Årealpina centmm och . Utskottetgår därmed över till att behandla två motioner med förslag om ändradestatsbidragsregler för beredskapsarbete. Statsbidragtill kommunalt beredskapsarbete kan utgå i form av grundbidrag ochtilläggsbidrag. Grundbidrag utgår normalt av lönekostnaderna inkl.lönebikostnader och avtalsenliga rese- och traktamentskost-nader för dearbetslösa som har anvisats tiU arbetet av arbetsförmedlingen. Tilläggsbidragutgår till kommunalt arbete med normalt av skillnaden mellan det godkändabidragsunderlaget och lönekostnaderna för de av arbetsförmedlingen anvisadearbetslösa. Tilläggsbidrag utgår enbart för sådana arbeten om medförinvesteringar i byggnader eller anläggningar avsedda för stadigvarande bmk.Under 1983/84 får vid beslut om investeringsobjekt i vissa kommunertilläggsbidrag lämnas med en högre procentsats än det normala, vanligtvis med25 %. I enstaka kommuner i och får tilläggsbidraglämnas med mellan och .. AlfWennerfors m.fl. (m) tar i motion 916 upp frågan om sänkt statsbidrag tillkommunala beredskapsarbeten. I motionen erinras om att statsbidraget förrekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten uppgår till av AU 1983/84:21 88 lönekostnaden.Enligt motionärerna är det nu dags att införa samma nivå för statsbidraget tilloffentliga beredskapsarbeten i och landstingskommunal regi. De nyareglerna föreslås gälla fr. o. m. . Som skäl för reformen angesbl. a. det statsfinansiella läget och att lika bidragsnivåer förenklar ocheffektiviserar handläggningen av de olika insatsformerna. Motionärernaframhåller också att den offentiiga sektorn inte bör favoriseras i ett läge dåtillväxten inom denna sektor bör hållas tillbaka till förmån för de privatasektorema i ekonomin. m. fl. (s) föreslår i motion 1944 att tilläggsbidraget i kommunerna iBlekinge län tillfälligt höjs från till . Motionärerna hänvisar tiUden svåra situationen för byggarbetskåren i länet. Trots en hög andelbyggnadsarbeten i beredskapsarbete och tidigarelagda statliga ochstatskommunala arbeten uppgår arbetslösheten till för denna grupp. Enytterligare försämring kan enHgt motionen väntas . Medhänvisning härtill framhålls vikten av att andelen investeringsarbeten hållsuppe. Utskottetvill inledningsvis erinra om att av samtliga dagsverken som budgetåret1982/83 utfördes i beredskapsarbeten fanns inom den kommunala sektorn. En orsakhärtill står säkert att finna i statsbidragets storlek. En sänkning avgmndbidraget på det sätt som föreslås i motionen innebär att en stor del avdrivkraften för kommunerna att anställa beredskapsarbetare skulle tas bort medåtföljande risker för ökad öppen arbetslöshet. Samhällets kostnader skulledärmed kvarstå. Någon samhällsekonomisk besparing skulle sannoHkt inte bliföljden av en ändrad bidragsnivå. Utskottet vill också erinra om attgmndbidraget utgår som andel av lönekostnadema. För de kommunalainvesteringsarbetena innebär det att bidragsdelen endast uppgår till avde totala projektkostnaderna. Med den låga aktivitet som f. n. råder påbyggarbetsmarknaden skulle ett lägre bidrag enligt utskottets mening fåbesvärande konsekvenser. Intresset från kommunernas sida att tidigareläggainvesteringar skulle med säkerhet minska. En motsatt effekt vore f. n. attföredra. Ay vad som sagts ovan framgår att gmndbidraget bör behållas vid dennivå som råder. Motion 916 avstyrks således i denna del. Närdet gäller förslaget om en tillfällig förbättring av tilläggsbidraget iBlekinge vill utskottet framhålla att det enHgt arbetsmarknadskungörelsenankommer på AMS att avgöra i vilka områden som bidraget skall höjas. Detta kangöras om det finns synnerliga skäl för arbeten som anordnas i områden med högoch långvarig arbetslöshet och sjunkande befolkningstal. För /84har AMS beslutat om höjningar för ett femtiotal kommuner i huvudsak i demellersta och norra delarna av landet. bör inte överta denna på AMSankommande uppgift att pröva tilläggsbidragets storlek i olika landsdelar. Medhänvisning härtill avstyrks motion 1944. I ett antal motionerföreslås återinförande av statliga projekteringsbidrag. AU 1983/84:21 89 Wivi-AnneCederqvist m. fl. (s) framhåller i motion 702 att de stora insatser som hai-gjorts för tidigareläggning av stadiga och kommunalainvesteringar resulterat i att projektreserven i kommunerna har minskat.Kommunernas ansträngda ekonomi sägs nu begränsa möjligheterna att bygga upp enny reserv. Starka skäl talar därför enligt motionärerna för attprojekteringsbidraget återinförs. Liknande förslag finns i motionerna 882 avOlle m. fl. (s), 1904 av m. fl. (s) och 1952 av Bengt-OlaRyttar m. fl. (s). Detaljplaneringsbidragét,som av besparingsskäl upphörde fr. o. m. genom beslut av riksdagenhösten 1981 (jfr AU 1982/83:1), hade till syfte att säkerställa attfärdigprojekterade objekt fanns i tillräcklig omfattning i objektreserven förberedskapsarbeten. Bidraget utgick främst till projektering av kommunala ochstatliga byggnads- och anläggningsarbeten. Anslaget till projekteringsbidraguppgick det sista budgetåret (1981/82) till ca 40 milj. kr., varav ca 30 milj.kr. tiH projektering och ca 10 milj. kr. tiH statlig projektering. Vidbeslutet om bidragets slopande framhölls bl. a. att bidragets betydelse förarbetsmarknadspoHtikens effektivitet var obetydlig. Projekteringskostnadenutgör normalt en relativt liten del av hela kostnaden för en investering.Dessutom fanns då en objektreserv som väsentligt översteg behovet. Riksdagenbeslutade (prop. 1982/83:120, AU 24) att de ordinarie medlen förberedskapsarbeten i får användas även för att ge bidrag tillprojektering. Som skäl härför angavs att de senare årens stora insatser påinvesteringssidan av arbetsmarknadspolitiska skäl hade medfört att såväl denstatliga som den kommunala investeringsreserven minskat kraftigt. Kommunernasansträngda ekonomi ledde till att nya investeringsobjekt inte togs fram i någonstörre utsträckning. För detta bidrag finns en ram på totalt 10 milj. kr. underbudgetåren 1983/84-1985/ 86. Utskottetvill liksom vid tidigare tUlfällen framhålla att en förutsättning för enframgångsrik arbetsmarknadspolitik är att det fortlöpande tas fram lämpUgasysselsättningsskapande projekt. har projektreserven också motsvaratdet behov som funnits. Situationen för /85 håller f. n. på attkartläggas inom AMS. Mycket tyder dock på att de kraftiga satsningar som gjortspå beredskapsarbeten kan resultera i svårigheter för vissakommuner att fyUa på reserven med nya objekt. När det gällerprojekteringsbidraget har utskottet tidigare konstaterat att bidraget generelltsett har liten betydelse för projekteringsverksamheten. Projekteringskostnadenär normalt en liten del av hela kostnaden för investeringen (). HärtiUkommer att bidrag utgår för projektering när ett objekt antagits somberedskapsarbete.