bet · G701FiU25 · 1983-12-31 00:00:00 — Budgeteringen av investeringsanslagen fill på statsbudgetenhar motsvarats av avskrivningarna. Det innebär att någonbelastning i princip inte uppkommit på statsbudgeten. I budgetpropositionen föreslås att televerkskoncernen gesmöjligheter att ta upp lån på den allmänna kreditmarknaden för att finansierasina investeringar. Därigenom ges, enligt föredragande statsrådet, televerkskoncernenmer rationella finansieringsförutsättningar. Det leder till att finansiellakostnader minskas. och dess dotterbolag bör ges det avgörandeinflytandet över koncernens finansieringsverksamhet och kontakterna medkreditgivare. En särskild finansfunktion föreslås bli inrättad för dessauppgifter. För samordning av denna upplåning med upplåningföreslås att en särskild arbetsgrupp inrättas. När gruppen avslutat sitt arbetebör det enligt föredraganden ankomma på regeringen att besluta om de praktiskaarrangemangen kring låneverksamheten och lämna en redovisning av resultatentill . Avsikten är att investeringar i telenätet inkl.lokallinjenätet i första hand finansieras av i den utsträckning somsvarar mot avskrivningar beräknade på anläggningstillgångarnasåteranskaffningsvärden. Resterande finansieringsbehov föreslås fåtäcka med ytterligare självfinansiering eller lån på den allmännakreditmarknaden. Även behov av rörelsemedel föreslås blifillgodosett genom lån på den allmänna kreditmarknaden. Det tillgodoses i daggenom att utnyttjar en rörlig kredit i . FiU1983/84:25 52 inle utnyttjas i framliden minskar riksgäldskonioretslånebehov med . Därmed avlastas budgeten med dellabelopp. kommer i framliden, om förslagen genomlörs, intealt la ställning lill någon anslagsframställning från televerkel. 1 ställetföreslås alt prövar en rullande treårig investeringsplan.Enligl föredraganden bör statsmakternas inflytande överinvesteringsverksamhetens inriktning och omfattning samt tidsmässiga fördelningbeslå. Vissa viktigare investeringar som rör utvecklingen av koncernen bördärför enligl föredraganden inte få avgöras av självt. Dessa frågorunderställs f. n. . Enligl förslaget bör regeringen få ellbemyndigande att avgöra dessa frågor. En förutsättning härför är all besluteninle innebiir en ökad belastning på slalsbudgeien. Däremoi bör liksom hittillsfrågor om överföring av verksamhel från verksform lill bolagsform underställasriksdagen. Genom en uppvärdering av fastigheter med 1760milj. kr, bildas nytt statskapital för leleverkel. Genom all statens krav påöverskott baseras på della slatskapiial beräknas de inlevererade medlen lillstatsbudgeten öka med närmare 300 milj. kr. I motionerna 2360, 2497. 2510,samtliga väckta av m.fl. (m) och 2492 (fp) samt den tilltrafikutskottet remitterade molionen 414 (c). som alla behandlar ochaffärsverkens finansiering, riktas inga invändningar mot all behovel avicleverkeis investerings- och rörelseme-del tillgodoses på privatakredilmarknaden. I molion 2444 (vpk) yrkande I och molion 2457 I vpk) yrkasavslag på regeringens förslag att skall ge regeringen bemyndigandeall för televerkels verksamhet ta upp lån på den allmänna kreditmarknaden.Molionärerna anser alt förslaget är en kortsiktig improvisation som leder lillall del privata kreditväsendet gynnas. Enligl motionärernas mening börriksgäldskontorel liksom göra en samlad upplåning för all undvikakonkurrens mellan olika verk. Utskottet anser atl starka skäl talar för atl leleverkelmedges alt få finansiera sina invesleringar och sitt behov av rörelsemedel päden allmänna kredilmarknaden. Därigenom ges verkel möjlighel att sänka sinafinansiella kostnader och få en rationell hantering av finansieringsfrågorna.Det stora investeringsbehovet och den snabba tekniska utvecklingen innebär skärptakrav på en smidig finansieringsform. Utskottet anser emellertid, i likhet medföredragande statsrådet, att samarbetet mellan televerkskoncernens föreslagnacentrala finanssektion och när det gäller upplåningen påkredilmarknaden bör ägnas särskild uppmärksamhet. Det gäller särskilt om behovskulle uppkomma för alt låna på utlandsmarknaden. Det är enligtutskottets uppfattning myckel viktigt alt upplåningsverksamheten i ullandet försvenska statens räkning samordnas. Det är därför naturligt atlriksgäldskontorel med sin erfarenhet FiU1983/84: 25 53 och kompetens samordnar dessa frågor. Ulskottel ser detsom naluriigl alt frågorna om utlandsupplåning liksom övriga samordningsfrågorbehandlas av den arbetsgrupp departementschefen avser alt tillsälta. Klarhetbör därvid också skapas om avgränsningen i upplåningen mellan å enasidan och dess dotterbolag å den andra liksom vilken lyp av verksamhet som deskall finansiera. Betriiffande den säkerhet som lämnas för bolagens upplåninggäller f. n. all leleverkel ställer ul en särskild kredilga-ranti. Regeringenbegär i proposilionen etl öppet bemyndigande atl få fastställa garantiramensstorlek. Utskottets principiella inställning är atl storieken på garantiramarpå samma sätl som för ulgiflsanslag skall fastställas av . Ulskottelser inte något skäl atl frångå denna princip. Ingenting hindrar atl regeringeni etl senare skede, när behov uppkommer, anger hur stor del av en av riksdagenbeviljad kreditram som skall kunna utnyttjas av . Det ankommer påtrafikulskolfel atl närmare behandla och ta ställning till denna fråga. Den föreslagna arbetsgruppens resultat och regeringensöverväganden med anledning härav bör som uiskollel ser del redovisas förriksdagen. Förslag bör föreläggas för slällningstagande om hurarbetet bör bedrivas framöver. Delta bör ges regeringen till känna. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2444 (vpk)yrkande I och 2457 (vpk) och tillstyrker förslaget att regeringen gesbemyndigande alt för verksamhet la upp lån på den allmännakredilmarknaden. 1 motion 414 (c) sägs attaffärsverkens monopolställning kräver att slalsmaklerna kan utöva effektivtinflytande över alla större invesleringar. Motionärerna betvivlar altriksdagen, genom atl ta ställning till allmänt formulerade målsättningar i derullande treårsplanerna, kommer att få någol verkligt inflytande överteleverkets verksamhetsinriktning. Molionärerna föreslår all slörreinvesteringsbeslut liksom tidigare underställs riksdag och regering.Motionärernas yrkanden om avslag på propositionen i dessa delar kommer attbehandlas av trafikutskoltel. 1 motion 2360 redovisas en i princip motsall uppfattningom hur investeringar skall beslutas och styras. Motionärerna anförall affärsverkens kommersiella verksamhel bör byta förelagsform och ombildaslill bolag. Därigenom skirlle slyrelsen få del direkla ansvaret förinvesteringarna och deras finansiering. Del innebär att affärsverken i sin nyaverksamhetsform skulle kunna utnyttja aktiebolagsformens förmånliga regler föravskrivningar, värdering av tillgångar och skattefria avsättningar till reserveroch fonder. Kraven på styrelserna skulle skärpas. För verkensmyndighelsuiövande verksamhel bör en särskild myndighel skapas. Vidare yrkasalt ell antal av affärsverkens dotterbolag säljs. 1 motion 2497 anger samma motionärer atl försäljningen avaffärsverkens dotterbolag skulle inbringa 300 milj. kr. FiU 1983/84:25 54 dessutomvara möjligt för affärsverken, anser motionärerna, att höja sina avgifter med200 milj. kr. Vidare skulle, enligt motionärerna, vissa cashmanagement-åtgärder kunna vidtas som innebär att statskassan förstärks med 100milj. Imotion 2510 yrkas att särskilda finansieringsbolag bildas för luftfartsverketoch för SJ:s kommersiella investeringar. Utskottetanser i likhet med vad som anförs i motion 414 (c) att statsmakterna bör kunnautöva ett effektivt inflytande över alla större investeringar. En utvecklingsom innebar att affärsverken ombildas till aktiebolag skulle, som anförs imotionerna 2510 och 2360, innebära att delta inflytande utövades av bolagensstyrelser. Utskottet avstyrker därför motionerna 2360 och 2510 yrkande 3. uppfattning saknas förutsättningar för atl på det sätt som föresläsi motion 2510 låta SJ och luftfartsverket finansiera sina investeringar genomsärskilda finansieringsbolag på den allmänna kreditmarknaden. Behovet avinvesteringar och den framtida tekniska utvecklingen skiljer sig markant fördessa båda verk jämfört med för . Utskottet avstyrker därför motion2510 yrkandena I och 2. Utskottethar tidigare i detta betänkande redovisat sin syn på utförsäljning av statligabolag och avgiftssättning i statlig verksamhet. Vad gäller s. k. cashmanagement-åtgärder förutsätter utskottet att affärsverken på samma sätt som destatliga verken i övrigt kontinuerligt ser över sina betalningsrutiner i syfteatt förbättra den statliga kassahållningen. En lång rad åtgärder har vidtagitsmed detta syfte och ytterligare åtgärder aviseras i budgetpropositionen. Motbakgrund härav avstyrker utskottet motion 2497 yrkandena 1, 2 och 3. Iyrkande 4 i samma molion begärs att statens intäkter av de i motionen framfördaförslagen skall användas för finansiering av SJ:s invesleringar. Avgifternautlas för att täcka kostnaderna för viss verksamhet. Även kapitalkostnader täcksmed avgifter. Avgifter får inte sättas högre än atl de täcker kostnaderna somär förknippade med verksamheten. Ättsälja ut företag for att finansiera investeringar utan att dessa inkomsterredovisas över statsbudgeten strider mot de allmänna redovisningsprinciper somtillämpas för statsbudgeten. Inkomster av försåld egendom skall redovisas undersärskild inkomsttitel på statsbudgeten. Utskottetavstyrker därför att de intäkter som föreslås i motion 2497 yrkande 4 användsför att finansiera SJ:s investeringar. I motion 2492 (fp) begärs en översyn av de statligaverkens framtida finansieringsformer. Det finns enligt motionärernasuppfattning inte någon anledning att motsätta sig utflyttning av affärsverkensinvesteringar från statsbudgeten. saknar enligt motionärernas meningkompetens att göra en detaljstyrning av affärsverkens investeringar. Det finnsemellertid anledning att se över vilka olika finansieringsformer som i deskilda FiU 1983/84:25 55 fallenkan vara mest ändamålsenliga samt om i så fall varför skilda finansieringsformerär bäst för olika affärsverk. Imotion 2444 (vpk) föreslås alt regeringen skall göra en övergripande långsiktigpolitisk analys av de nya utvecklingstendenserna och frågan om-de statligaaffärsverkens finansiering. Ifinansplanen redovisas vissa omläggningar av affärsverkens finansieringsformer.Utskottet har inle något att erinra mot dessa. Enligt utskottels mening saknasf. n. förutsättningar för andra förändringar. Del finns mol den bakgrunden inteanledning att göra någon allmän översyn av affärsverkens finansieringsformer.Utskottet avstyrker därför motionerna 2492 (fp) och 2444 (vpk) yrkande 2. Statligakreditgaranlier m. m. Slalliga garantier har kommit till ökad användningunder senare år. Dessa garantiengagemang har numera en betydande omfattning. 1slutet av uppgick den samlade kapitalskuld för vilken staten iklättsig garantier till . Destatliga garantierna består huvudsakligen av s. k. kreditgarantier, vilkalämnas som säkerhet för lån som tas upp på den reguljära kreditmarknaden. Enannan lyp av garantiförbindelse är de grundfonder eller garantifonder somstaten har tillskjutit vissa organ, som yttersta säkerhet för deras upplåning.Statliga garantier används också som försäkringssystem för atl främja t. ex.export, vilket sker inom ramen för exportkreditgaranti-syslemel. Enstatlig garanti kan ofta vara etl direkt alternativ till eft statligt lån.Garantierna har den fördelen att de i sig inte innebär någon utgift för statenoch därför inle belastar statsbudgeten. Att låta garantier ersätta statliga lånär således etl sätt att begränsa budgetunderskottet. En sådan omfördelning äremellertid en ren budgetavlastning som inte leder till något ökat samhällsekonomisktsparande. Detfinns också skäl att uppmärksamma att varje garanti utgör en potentiell skuldsom utlöses så snart garantin måste infrias. Staten kommer då att drabbas av enutgift som belastar statsbudgeten. Iökad utsträckning har staten börjat ta ut avgifter för garantigivningen.Verksamheten har emellertid lämnat ett betydande kassamässiglunderskott. Enbart under /83 uppgick underskottet till 662 milj.kr. netto exkl. kostnaderna för administration. Eftersomgarantier innebär åtaganden som har många likheter med vanliga utgifter,framstår det enligt utskottets mening som mycket angeläget att får enbättre överblick och ett fastare grepp om den statliga garantiverksamheten. Ibudgetpropositionen och kompletteringspropositionen lämnas numera översiktligaredogörelser för det statliga garantiengagemanget. Vidare hållerriksrevisionsverket (RRV) f. n. på att göra en översyn av vissa frågor FiU1983/84:25 56 som rör garantiverksamheten, och verket skall inom kortredovisa sina förslag för regeringen. 1 avvaktan på regeringens behandling avdessa förslag avslår utskottet från att nu ta upp denna fråga till mer ingåendediskussion. 1. beträffande de allmännariktlinjerna för den ekontnniska politi ken attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84; 2031 yrkande I, 1983/84:2088yrkande I, 1983/84:2455 yrkande I, 198.3/84:2524 yrkande I och 1983/84; 1436godkänner vad som förordats i proposition 1983/84: 100 bilaga I moment I ochsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, attriksdagen avslår mofionerna 1983/84:299, 1983/84: 1066 yrkande 2,1983/84:1423, 198.3/84:2031 yrkande 6, 1983/84:2088 yrkande 3 och 1983/84; 2524yrkande 3, 3. beträffandeutredning av vinstandelssystem atl avslår molion 1983/84: 1429, 4. beträffandelokalisering av löntagarfondskan.stier a. atlriksdagen avslår motion 1983/84:520. b. attriksdagen avslår motion 1983/84: 1427, c. allriksdagen avslår molion 1983/84; 1431. 5. beträffandede allmänna riktlinjerna för budgelregleringen attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84: 2031 yrkande 2. 1983/84:2088yrkande 2, 1983/84:2455 yrkande 2 och 1983/ 84:2524 yrkande 2 godkänner vad somförordals i proposition 1983/84:100 bilaga I moment 2 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 6. beträffande översyn avfinansieringsformerna för socialförsäk ringssystemen attriksdagen avslår motion 1983/84:2088 yrkande 4, attriksdagen avslår motion 1983/84; 2088 yrkande 6. 8. beträffandekredit- och .statsskuldpolitiken atlriksdagen avslår motion 1983/84: 2031 yrkande 3, 9. beträffandesänkning av räntan attriksdagen avslår motion 1983/84; 2455 yrkande 3, 10. beträffandekonstitutionella begränsningar i den ekonomiska politiken att avslårmolion 1983/84: 370 yrkande 5, FiU1983/84:25 57 11. beträffande den kommunalaekonomin, statsbidragen och andra finansiella överföringar till kommunerna attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2031 yrkande 4, 1983/ 84; 2088 yrkande 5och 1983/84; 2524 yrkande 4, 12. beträffandefrisläppande av investeringsreserver atlriksdagen avslår motionerna 1983/84:1420 och 1983/84; 1467, 13. beträffandelån för teteverkets verksamhet altriksdagen med bifall till proposition 1983/84:100 bilaga 1 moment 4 och medavslag på motionerna 1983/84:2444 yrkande 1 och 1983/84:2457 bemyndigarregeringen att för verksamhet ta upp lån på den allmännakreditmarknaden och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 14. beträffandefinansieringen av affärsverkens verksamhet a. attriksdagen avslår motionerna 1983/84; 2360, 2497 och 2510, b. altriksdagen avslår motion 1983/84: 2444 yrkande 2, c. attriksdagen avslår motion 1983/84:2492, d. att läggerlill handlingarna vad som anförts i propo sition 1983/84; 100 bilaga 1 moment 6, 15. beträffande statligakreditgarantier m. m., stattig långivning och vissa frågor inom redovisnings- och revisionsområdet altriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1983/84: 100bilaga 1 momenten 5, 7 och 8. På finansutskottets vägnar ARNEGADD Närvarande: (). (), (), (), (), (), (), (), (c), (), (). (vpk). i (s) och (). FiU1983/84:25 58 Deallmänna riktliivjerna för den ekonomiska politiken (), (), (), (), (), (c)och () anser atl dels den del av utskottets yttrandesom på s. 23 börjar med "Internationell bakgrund" och på s. 35slutar med "motion 1436 (vpk)" bor! ha följande lydelse; Den internationella konjunkturenhar vänt klart uppåt. Konjunkturbilden är dockmycket splittrad. Konjunkturförbättringen startade i där lätlnader ipenningpolitiken förenats med en expansiv finanspolitik bl. a. i form av sloraskattesänkningar och ökade försvarsutgifter. Främst är del den privatakonsumtionen som ökat, men även investeringarna har skjutit fart ovanligttidigt i konjunkturuppgången. Tillväxttakten i den amerikanska ekonominförväntas vara fortsatt stark , även om del nu finns vissa tendensertill att styrkan i uppgången börjar avta. Den kraftiga tillväxten i denamerikanska ekonomin kombinerad med den höga dollarkursen har inneburit enkraftig stimulans för andra industriländers export. Också i har en uppgång kommit igång även om denhittills är klart svagare än i och . Bilden är här ocksåmer splittrad. som och noterat en markantförbättring fortsätter den svaga produktionsutvecklingen i ochItalien. De senaste prognoserna tyder på fortsatt uppgång i under1984 bl. a. på grund av en ökad exporteflerfrågan. För del ärkonjunkturutvecklingen i av avgörande betydelse eftersom av vårexport avsätts på den europeiska marknaden. Inflationstakten i de stora industriländerna har under detvå sjunkit till den lägsta nivån . ,och ligger inflationen på och genomsnittet förhela.OECD är . Även om konjunkturuppgången kan innebära en press uppåtpå priserna tror de flesta bedömare atl inflationen i våra viktigastekonkurrentländeräven kommer alt ligga på . Vissa riskfaktorer för den fortsattakonjunkturutvecklingen måste dock noteras. Räntorna i kan åter börja stigasom en följd av budgetunderskottets utveckling i kombination med ettförbättrat kapacitetsutnyttjande i näringslivel. Det oavbrutet stigandeunderskottet i ;s utrikeshandel är en annan riskfaktor. Det lägreoljepriset innebär atl efterfrågan från OPEC-länderna avtar. Skuldkrisen imånga är fortfarande ett orosmoln, även om den har kunnathanteras bättre än väntal. Vidare kan den tilltagande protektionismen komma attbli en hämsko på FiU 1983/84:25 59 väridshandeln.Slufligen utgör de allvarliga strukturella bristerna i framför allt devästeuropeiska ekonomierna ett hot mot styrkan i den pågåendekonjunkturförbättringen. Denekonomiska utvecklingen i efter regeringsskiftet Den internationella konjunkturuppgången har ikombination med devalveringarna 1981 och 1982 lett till en klar ökning ()av den svenska exporten . Detta har medfört en förbättringav bytesbalansen med ca och en ökning av industriproduktionenmed . Den ekonomiska utvecklingen påminner i dessa avseenden om vadsom skedde 1978-79 devalvering. Emellertid har uppgångenhittills i viktiga avseenden (produktion, investeringar, sysselsättning) varitsvagare än . Påsysselsättningsområdet har den öppna arbetslösheten sedan regeringsskiftetvarje månad varit högre än motsvarande månad etl år tidigare (utom januari1983). Genomsnitfiigt har 15000 fler varit arbetslösa efter regeringsskiftettrots att en klar förbättring skett i konjunkturen och att ytterligare 1520000slussats in i arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Inom industrin harsysselsättningen reducerats med ca 30000 personer de tre första kvartalen 1983jämfört med . Bedömningarna angåendesysselsättningsutvecklingen är mycket osäkra. Visserligen hoppasregeringen på en svag förbättring, men från industrins håll befarar man en ytterligareförsämring. Ingen vågar tro att arbetslösheten skall gå ner till den nivå sområdde innan socialdemokraterna tog över regeringsansvaret. Vid regeringsskiftetvarinfiationen såväl i som i hela OECD-området på väg ner. Den svenskainflationstakten låg , vilket var ungefär lika med genomsnittet inomOECD. har inflationen fortsatt alt minska i våra konkurrentländermedan den ökat i . noterade en nästan dubbelt så höginflationstakt som eller 9,. Densocialdemokratiska regeringen inledde med en mycket expansiv finanspolitik. Deoffentliga utgifterna sköt kraftigt i höjden. Trots stora skattehöjningar ökadebudgetunderskottet med /82 till 1982/83. /84 pekar prognoserna på etl underskott påungefär samma nivå som /83. Detta innebär inte något trendbrott, utansammanhänger med all underskottet tilläts öka så dramatiskt förra budgetåret. Densvenska ekonomins grundläggande problem är olösta En avgörande orsak till ekonomiska problemär enligt utskottets mening den internationellt sett unikt stora ökning som desenaste två decennierna skett av de offentliga utgifterna och skatterna. Syftethar varit att lösa olika samhällsproblem och åstadkomma en rättvis fördelningav välståndet. Men en offentlig sektor som blir så stor att medborgarna inte FiU1983/84:25 60 längre är beredda alt betala dess kostnader riskeraristället att bli ett hot mol just dessa ambitioner. Del slora budgetunderskottet - som direkt är orsakat avden offentliga utgiflsexpansionen - har framivingal en inlernalionellt sett högräntenivå, vilket håller tillbaka investeringarna och därmed näringslivetslillväxtförmåga. Budgelunderskollel fungerar också som en motor förinflationen. Den offentliga utgiftsexpansionen har åtföljts av enkraftig höjning av del lolala skatletryckei. Skaller och avgifter påarbetskraften har nått en sådan nivå och inriktning all de negativt påverkarenskilda människors vilja att arbeta, spara, investera och ta risker. Parallellt med alt de offentliga utgifterna stigit snabbthar också den offentliga byråkratin och den offentliga regleringen av denprivata sektorn ökat i omfattning. Detta är en viktig orsak lill attmarknadsekonomin fungerar sämre . Så länge vi inle tar itu med de offentliga utgifterna, dethöga skalle-Iryckel, del slora budgelunderskollel och de mångadetaljregleringarna kan den svenska ekonomins grundläggande problem inte lösas.Som framgår av vad ovan anförts anser utskottet att balansproblemen lill slordel är strukturella och långsiktiga. De kommer således inte att lösasautomatiskt genom en konjunkturförbällring med högre ekonomisk lillväxl. En konjunkturuppgång kan visseriigen tiilfälligl göraproblemen mindre synliga, men vid påföljande konjunklursvacka blir de desio merpåtagliga. Mot denna bakgrund är den glättade bild regeringen ger ifinansplanen av ekonomiska situation betänklig. Det fariiga med åretsfinansplan är att den kan minska det krismedvetande hos svenska folket, som varpå väg att växa fram. Utskottet anser således atl ett avgörande fel iregeringens ekonomiska politik är att den inte utnyttjar den internationellakonjunkturuppgången till att sanera landets ekonomi. Den ekonomiska politikens inriktning Marknadsekonomin är enligtutskottets mening i flera avseenden överlägsen andra ekonomiska system. Ingetannat system ger konsumenterna del avgörande inflytandet över vad som skallproduceras. Inget annat syslem ger beslutsfattarna i företagen så goda signalerom produktions-och avsättningsmöjligheter och därmed om vilka satsningar somkan ge upphov till lönsam produktion. Inget annal syslem ger som del decentraliseradebeslutsfattandet i marknadsekonomin ett sådant skydd mot felsatsningar. Denmångfald marknadsekonomin bygger på är i sig också en förutsättning förpluralism pä andra samhällsområden. Den ekonomiska politiken bör därförinriktas på atl bevara och slärka marknadsekonomin. Regeringens ambition atl få ner inflationen till ärlovvärd. Det är nödvändigt att snabbt kommer ned i samma inflationslaktsom våra viktigaste konkurrentländer för alt vår konkurrenskraft ej skall för- FiU1983/84: 25 61 Men för alt lyckas med det krävs konkretaåtgärder. Det räcker inte all som regeringen hell förlita sig på andra -näringslivet och arbetsmarknadens parter. Utöver en avtalsuppgörelse på låg nominell nivå krävsockså en kraftig minskning av budgetunderskottet om inflationsprognosen skallha en möjlighet all infrias. Det stora budgetunderskottet utgör detallvariigaste hotet mot den svenska ekonomin. Budgetunderskottet ökarinflationsrisken, driver upp räntenivån och minskar utrymmet påkapitalmarknaden för industrins invesleringar.