bet · G701SfU26 · 1983-12-31 00:00:00 — I propositionen anförs att enligt 4 kap. 4 och 15 S§ AFLgäller vissa villkor för att föräldrapenning i samband med barns födelse resp.särskild föräldrapenning skall kunna utgå med ett belopp som överstigergarantini- SfU1983/84:26 11 För det första fordras att föräldernunder minst före barnets födelse, eller den beräknadetidpunkten för födelsen, skall ha varit eller borde ha varit försäkrad för ensjukpenning som överstiger garantinivån. För det andra fordras, om föräldrarnahar barnet gemensamt i sin vård, att modern är eller borde ha varit försäkradför en sjukpenning som överstiger garantinivån för att fadern skall fåföräldrapenning överstigande denna nivå. Om studietids-SGI:n är så låg attdessa villkor inte kan uppfyllas medan den vilande SGLn är tillräckligt hög,bör den sistnämnda SGLn tillämpas. Departementschefen anför vidare i propositionen attbestämmelserna om vilande SGI bygger på att ett beviljat studiestöd skall utgåäven för sjukdomsperioder . Studiestöd beviljas normaltför en eller två terminers studier och för en bestämd utbildning. En tidigareSGI bör således vara vilande för vilken studiestöd utgår, menockså som infaller mellan studieterminerna i den utbildningför vilken studiestödet har beviljats. Den vilande SGLn tillämpas åter förstnär den utbildning för vilken studiestödet har beviljats är avslutad. Enstuderande kan naturligtvis avbryta studierna. Om studiernaavbryts på grund av sjukdom fortsätter studiestödet att utgå under den perioddet har beviljats för. Först därefter tillämpas åter den vilande SGLn. Omstudierna avbryts på någon annan grund, är den studerande inte längreberättigad till studiestöd, och den vilande SGLn bör träda i kraft. RFV och CSNbör i samråd utfärda de föreskrifter som behövs med anledning av de nyareglerna. Såvitt gäller metoden för beräkning av sjukpenning anfördepartementschefen att studiestödsutredningen i sitt betänkande Studiestöd (DsU 1981: 11) föreslagit att denna skall ändras så att hänsyn tas till detfaktiska antalet arbetsdagar och att inkomsten således inte som fördelasjämnt över året. Denna fråga berör dock inte bara de studerande utan ocksåandra grupper och har behandlats av sjukpenningkommittén (S 1978:04). Kommitténsförslag bereds f.n. inom och i avvaktan på resultatet häravförordar departementschefen inte några ändringar i detta hänseende. Margö m. fl. begär i motion 2683 etttillkännagivande om att vilande SGI eller högsta SGI bör träda i kraft för allastuderande vid föräldraledighet (yrkande 3). De begär vidare förslag omförändrat delningstal vid beräkning av studietids-SGI i enlighet medstudiestödsutredningens förslag (yrkande 5). Även i den under den allmänna motionstiden /84 väcktamotionen 1206 av m.fl. berörs - såvitt nu är i fråga -sjukpenningberäkningen för studerande. Motionärerna begär ett tillkännagivandeom att studiestödsutredningens förslag om ett ändrat delningstal vid beräkningav sjukpenning bör genomföras. Utskottetkonstaterar inledningsvis att de föreslagna förändringarna för t2 1983/84. SfU1983/84:26 12 föräldrapenning i samband med barns födelse och siirskildföräldrapenning innebär en klar förbättring för den förvärvstirbetandeföriildern i de fall den studerande föräldern har en vilande SGI som ger enföriildrapenning över garantinivån. Härigenom undviks nämligen detförhiillandet att den förvärvsarbetande föräldern tvingas gå ned tillgarantinivån för föräldrapenning då den andre föriildern studerar. För denstuderande föräldern skall föräldrapenning i princip beräknas påstudietids-SGl:n. dock lägst med belopp motsvarande garantinivån. SåsomtVamhålliis i propositionen skall den vilande SGLn träda i kraft vid definitivaavbrott i studierna. Bedömningen av när sådant avbrott skett får göras i varjeenskilt fall av de tillämpande myndigheterna. Någon generell regel om att denvilande SGl:n skall kunna träda i kraft för alla studerande vidföräldraledighet kan utskottet inte ställa sig bakom. Beträffande metoden förberäkning av sjukpenning för studerande är studiestödsutredningens förslag omförändrat delningstal - såsom framhållits i propositionen - en fråga som intebara berör studerande. Mot bakgrund härav är utskottet i avvaktan på merövergripande lösningar inte berett att förorda några särbestämmelser förstuderande i detta avseende. Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionens förslag i nu behandlade delar och avstyrker bifall tillmotionerna 2683. yrkandena 3 och 5 och 1206 i denna del. 2.3 Tillfällig vård av barn Enligt nuvarande praxis återkräverstudiemedelsnämnderna inte alltid studiemedel som har uppburits under en perioddä den studerande varit hemma och vårdat ett sjukt barn. Vid beviljandet avfortsatta studiemedel har vidare vård av sjukt barn betraktats som en sådanomständighet av personlig natur till vilken hänsyn skall tas vid bedömningen avuppnådda studieresultat. 1 den under den allmänna motionstiden /84 väcktamotionen 1206 av m.fl. begärs - såvitt nu är i fråga - etttillkiinnagivande om att studerande bör beredas möjlighet att få behållastudiestödet vid tillfällig vård av barn. Departementschefen föreslär i propositionen att vidstudiemedelsnämndernas meritprövning för fortsatta studiemedel skall för enstuderande, som har vårdnaden om barn, barnets sjukdom kunna utgöra skäl föravsteg för uppställda poängkrav. Studiemedel bör inte heller återkrävas förperioder då en sådan studerande på grund av vård av sjukt barn inte har kunnatfullgöra sina studieåtaganden. Enligt departementschefens mening skulle enlagstadgad rätt till ett bestämt antal dagars ledighet för tillfällig vård avbarn leda till en onödig byråkratisering och stora administrativa problem.Propositionens förslag syftar inte heller till någon förändring av den praxissom har utvecklats, men med godkännande skulle sådana föreskrifterkunna utfärdas att man uppnår en större enhetlighet och de studerandeföräldrarnas trygghet stärks. Snj1983/84:26 13 Utskottet anser att börgodkänna propositionens förslag i nu berörd del. Enligt utskottets mening blirhärigenom motion 1206 i motsvarande del tillgodosedd. 1 propositionen anförs attförslagen om ett förbättrat försäkringsskydd i ett inledningsskede kan kommaatt medföra administrativa kostnader inkl. kostnader för information, såväl vidriksförsäkringsverket (RFV) och försäkringskassorna som vid centralastudiestödsnämnden (CSN). Medel härför bör anvisas som en särskild, obetecknadpost under anslaget E 1 m. m. och efter regeringensbemyndigande få disponeras av de berörda myndigheterna för angivna ändamål.Sålunda föreslås i propositionen att till Centrala studiestödsnämndenm. m. för /85 utöver i proposition 1983/84:100 bil. 10 föreslagetförslagsanslag anvisar ytteriigare . Utskottet tillstyrker propositionens förslag omytterligare medelsanvisning till m. m. Utskottet behandlar i dettasammanhang två motioner från den allmänna motionstiden /83 och två motionerfrån den allmänna motionstiden /84 som alla berör sjukförsäkringsfrågor förstuderande. I motion 1982/83: 319 av m. fi. anförs attnuvarande sjukförsäkringssystem kan medföra problem för personer som har sittförvärvsarbete koncentrerat till en förhållandevis . För densom har sin sjukpenninggrundande arbetsinkomst koncentrerad pååret innebär det nuvarande systemet att man bara får en Qärdedel av normalsjukersättning om man blir sjuk . En längre tids sjukdomunder den tid då man normalt förvärvsarbetar kan därför få mycket allvarligaföljder för exempelvis en studerande. Mot denna bakgrund begär motionären enöversyn av sjukförsäkringssystemet för universitets- och högskolestuderande ochandra ferie- och säsongsarbe-tande. har i sitt betänkande (SOU 1981:22)Sjukersättningsfrågor redovisat förslag till lösningar av problem med ojämnkompensation för bl. a. vissa delårsarbetande. Kommittén har dock begärt attdess förslag i detta hänseende skulle bli föremål för ytteriigare översyn. Motdenna bakgrund och med anledning av en motion i frågan har utskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande SfU 1982/83:17 begärt en fortsatt utredning omkompensationsnivån inom sjukförsäkringen för vissa deltids-och delårsanställda. Med hänsyn härtill anser utskottet att någon riksdagensåtgärd med anledning av motion 319 inte är påkallad. HugoBergdahl tar i motion 1982/83:914 upp frågan om sjukersättning till SfU1983/84:26 14 elever som deltar i grundutbildning för vuxna. Motionärenanför att den timersättning som utgår för utbildningen inte utgår undersjukdom. Vidare ändras den sjukpenninggrundande inkomsten när studierna inledsför de elever som varit förvärvsarbetande. Mot denna bakgrund begiirs i motionenförslag om sjukersiittning till dessa elever. har i betänkandet (SOU 1983:48)Egenföretagares sjukpenning m. m. tagit upp frågan om sjukpenningskyddet fördem som genomgår grundutbildning för vuxna. Kommittén har diirvid föreslagitatt dessa elever skall få behålla sin sjukpenninggrundande inkomst underutbildningstiden. Betänkandet är f, n. föremål för beredning i . Utskottet anser att det är angeliiget att frågan omsjukpenningskyddet för elever som deltar i grundutbildning för vuxna får enlösning. Med hänsyn till att sjukpenningkommittén framlagt förslag i frågan ochatt dess betänkande är föremål för beredning inom anser utskottetdock inte att motion 1982/83:914 behöver föranleda någon åtgärd. 1 såväl motion 1983/84: 1002 av m.fl. sommotion 1983/ 84: 1718 av tas upp frågan om socialförsäkringsskyddetför doktorander med utbildningsbidrag. Båda motionerna syftar till att jämställautbildningsbidraget med inkomst av tjänst i socialförsäkringshänseende.Motionärerna i motion 1002 begär såväl ett tillkännagivande i enlighet härmedsom förslag från regeiingen i frågan under innevarande . 1 motion 1718begärs ett tillkännagivande om att en översyn bör göras med ovan angivet syfte. Utskottet vill erinra om att enligt den princip som råderinom socialförsäkringssystemet grundas rätt till inkomstrelaterade förmåner påinkomst av förvärvsarbete. Utbildningsbidrag för doktorander utgör inte en förvärvsinkomstutan är en särskild form av studiestöd till studerande i forskarutbildning. Motbakgrund härav kan utskottet inte förorda en sådan utvidgning isocialförsäkringshänseende som föreslagits i motionerna 1002 och 1718, ochutskottet avstyrker bifall till motionerna. Lagen om arbetsskadeförsäkring(LAF) är tillämplig för studerande endast om den studerande skadas "undermoment i utbildningen då eleven utför arbete som stämmer överens med eller tillsin art liknar sådant som vanligen utföres vid förvärvsarbete". Skadorunder teoretiska undervisningsmoment och under resor innefattas däremot inte iförsäkringsskyddet. I studiestödsutredningens betänkande (Ds U 1981: 11) Studiestöd föreslogs att LAF bordeutvidgas i syfte att ge alla studerande samma skydd SfU1983/84:26 15 som förvärvsarbetande har vid arbetsskada. Allautbildningar, all undervisningstid samt även resor till och frånundervisningsstiillet skulle enligt förslaget omfattas av lagen. I propositionen liiggs inte fram något förslag omändringar i arbetsskadeförsäkringen för studerande. Departementschefenhänvisar i denna fråga till att en särskild utredare har tillsatts föratt se över arbetsskadeförsäkringen. Motionärerna i såväl motion 2682 av ochIngemar som motion 2683 av Margö m.fl. vill att lagen omarbetsskadelörsäkring skall utvidgtts i enlighet med studiestödsutredningensförslag. I förstnämnda motion begiirs i yrkande 2 ett beslut av ochi sistniimnda motion begiirs i yrkande 1 förslag från regeringen. Åvenmotionärerna i den under den allmiinna motionstiden /84 väckta motionen1206 av m.fl. anser - såvitt nu är i fråga - attarbetsskadeförsäkringen för studerande bör utvidgas i enlighet medstudic-stödsutrcdningens förslag. De begär ett tillkiinnagivande hiirom. Utskottet är införstått med de brister som nuvarandeförsäkringsskydd innebär för studerande vid olycksfall eller annan arbetsskada.Regeringen har som niimnts tillkalhit en särskild utredare för att göraen översyn av arbetsskadeförsäkringen. Enligt direktiven skall utredtiren ocksåklarlägga erfarenheterna av giillande försäkringsregler för elev som deltar iutbildning med arbetsplatsföriagda utbildningsmoment och bedöma behovet aveventuella förändringtir. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berettatt nu förorda någon ändring av gällande bestämmelser och utskottet avstyrkerbifall till motionerna 2682 yrkande 2, 2683 yrkande 1 och 1206 i nu behandladdel. Inom studiestödssystemet finns intenågra särskilda stöd- eller bidragsformer till handikappade studerande. Inomramen för den allmänna försäkringen kan vissa förmåner utgå även tillhandikappade studerande såsom exempelvis förtidspension/sjukbidrag ochhandikappersättning. Rätt till förtidspension/sjukbidrag förutsätter ennedsättning av arbetsförmågan med medan handikappersättning baseraspå hjälpbehovets omfattning eller merutgifternas storlek. Vidare kanhandikappade studerande beviljas utbildningsbidrag förarbetsmarknadsutbildning. har i sitt förenämnda betänkande(Ds U 1981:11) Studiestöd behandlat frågan om studiestöd till handikappadestuderande. Utredningen har därvid lagt fram en rad förslag till förändringarför handikappade studerande. Utgångspunkterna för utredningens förslag vardels att handikappade studerande så långt möjligt skulle omfattas av dereguljära studiesociala systemen, dels att handikappade studerande SfU1983/84:26 16 skulle få alla merkostnader som föranletts av handikappettäckta, dels att handikappade skulle medges ett så fritt utbildningsval sommöjligt. I proposjtionen anför departementschefen att hon i annatsammanhang avser att återkomma till de handikappfrågor som tagits upp avstudiestödsutredningen. Margö m.fl. begär i motion 2683 yrkande 2förslag från regeringen om en förbättring av det ekonomiska stödet tillhandikappade studerande i enlighet med studiestödsutredningens förslag. Enligt utskottets mening är det angeläget att sökaförbättra det ekonomiska stödet till handikappade studerande. Utskottetinstämmer därvid i de utgångspunkter, som studiestödsutredningen hade för sinaförslag. Såsom ovan nämnts har dock departementschefen anfört att hon avser attåterkomma till dessa frågor. Utskottet har härvid erfarit att en arbetsgruppinom f.n. arbetar med frågor om handikappades ekonomiskastöd och att syftet är att förslag skall kunna framläggas isamband med nästa års budgetproposition. Utskottet anser att dessa förslag böravvaktas och avstyrker bifall till motion 2683 yrkande 2. Utskottet behandlar i detta sammanhang en motion från denallmänna motionstiden /83 och sex motioner från den allmänna motionstiden1983/84 som alla berör frågor om handikappade studerande. Tre motioner tar upp rätten till sjukbidrag förhandikappade studerande. m.fl. anför i motion 1982/83: 1279 attnär ungdomar med sjukbidrag påbörjar studier, där studiestöd kan utgå, dras ivissa fall sjukbidraget in. medan i andra fall ungdomarna får behållasjukbidraget under en övergångstid för att se hur de klarar studierna. Dennaskillnad i bedömningen är enligt motionärerna otillfredsställande och beror påvilken försäkringskassa som handlagt ärendet. Mot bakgrund härav begärs i motionenett tillkännagivande om en generös och likvärdig bedömning av rätten tillsjukbidrag för handikappade studerande. 1 motion 1983/84:439 av begärs en översyn av reglerna för handikappades rätt tillsjukbidrag i syfte att så långt möjligt underlätta levnadsförhållandena förhandikappade människor genom att göra det möjligt att bevilja sjukbidrag ierforderiig omfattning och utan oskäligt dröjsmål. anser i motion1983/84:778 alt rätten till sjukbidrag för handikappade studerande bör vidgas.Han anför att handikappade ungdomar måste få göra ett i möjligaste mån frittutbildningsval samt att de måste tillåtas den studietid som behövs i varjesärskilt fall. Fördetta krävs att sjukbidrag eller motsvarande ekonomiska bidragskall kunna utgå . Vidare anför motionären att desvårast handikappade ungdomarna borde ha sin försörjning inom den allmännaförsäkringens ram inte bara till den tidpunkt då de efter avslutad utbildningerhållit ett arbete utan till dess de visat sig kapabla att utföra arbetet. Motbakgrund av det anförda begärs i motionen en översyn av reglerna för sjukbidragtill SfU1983/84:26 17 handikappade under särskild yrkesutbildning. Två motionertar upp frågan om en höjning av åldersgränsen för sjukbidrag. I motion 1983/84:1579 av och anförs att det stora flertalethandikappade ungdomar fortsätter skolan efter . Eftersom det inteinnebär några ökade kostnader all gå i exempelvis särskola eller hörselgymnasiumjämfört med vanligt gymntisium bör dessa ungdomar få samma studiebidrag somsina jiimnåriga kamrater och först kunna söka sjukbidrag.Motionärerna begär därför förslag om en höjning av åldersgränsen för sjukbidragfrån nuvarande till och i samband därmed en föriängning av riittentill vårdbidrag från 16 lill . motsvarande yrkande återfinns i motion1359 tiv m.fl. (yrk. Såsom ovan redovisats övervägs olika frågor om detekonomiska stödet till handikappade studerande av en arbetsgrupp inomregeringskansliet, och syftet är att förslag skall framläggas i samband mednästa års budgetproposition. 1 avvaktan på resultatet av dessa överväganden ärutskottet inte berett alt förorda vare sig någon översyn av reglerna omsjukbidrag lill handikappade studerande eller någon förändring av åldersgränsenför rätt till sjukbidrag. Såvitt gäller tillämpningen av nuvarande regler omrätten till sjukbidrag för handikappade studerande vill utskottet hänvisa tillvad försäkringsöverdomstolen uttalat i en nyligen avkunnad dom (, mål nr 1699/83:3). Syftet med lagstiftningen om sjukbidrag/förtidspension äralt ge den försäkrade ekonomisk trygghet vid nedsättning av arbetsförmågan.Ersättningen skall vara en kompensation för försörjningsekonomiska konsekvensersom har sin grund i sjukdom eller skada. Sedan mitten av 1960-lalet skallenligt praxis studerande ungdomars rätt till sjukbidrag/förtidspension bedömasutifrån deras förmåga att skaffa sig inkomst av förvärvsarbete vid ett tänktavbrott i studierna. Försäkringsöverdomstolen (försäkringsdomstolen) har idomar fastslagit den principen beträffande unga, handikappade studerande attom det kan antas att den studerande på grund av sitt handikapp saknar möjlighetatt, utan att först ha undergått särskild yrkesutbildning, skaffa sig enarbetsinkomst motsvarande minst hälften av vad en arbetslös icke utbildadperson i samma ålder kan påräkna, sjukbidrag skall utgå för sådanutbildning. Vägledande uttalanden finns således för tillämpningen avnuvarande regler, och utskottet förutsätter att verkarför en enhetlig tillämpning härvidlag. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna1982/83: 1279, 1983/84:439. 1983/84:778. 198.3/84: 1579 och 1983/84: 1359yrkande 2 f. tar i motion 1983/84:2219 upp vissa frågorsom berör studiestödet till handikappade elever i det allmänna skolväsendet ochsom under terminerna bor inackorderade eller i elevhem på studieorten. Motionärenframhåller att vissa handikappade elever inte har samma möjlighet som andraungdomar att välja studieort. Detta gäller exempelvis hörselskadade ungdomarför vilka det har inrättats ett riksgymnasium i . SfU1983/84:26 18 Enligt motionären borde i dessa fall merkostnaderna förboende på annan ort, resor till hemorten m. m. täckas genom ett fullgottstudiestöd. I motionen begärs därför en skyndsam översyn av det studiesocialastödet för handikappade ungdomar i åldern . Ett av studiestödsutredningens förslag innebär att allahandikappade 16- 19-åringar i gymnasial utbildning skulle kunna få rese- ochinackorderingstillägg med högre belopp än vad som normalt kan utgå, om dettakrävdes för att täcka merkostnader för resor och inackordering. Med hänsynhärtill och till att utredningens förslag är föremål för beredning av enarbetsgrupp inom anser utskottet inte att motion 1983/84:2219 bör föranleda någon åtgärd. Utskottet behandlar slutligen motion 1983/84: 1577 av RuneBacklund och . Motionärerna tar där upp frågan om studiestödtill förståndshandikappade ungdomar i gmndsärskola och yrkessärskola. Dessaungdomar omfattas av en skolplikt under avsevärt än andra ungdomar,nämligen , och motionärerna anser att samhället bör ta ansvar för derasförsörjning . Enligt motionärerna bör åldersgruppen16-18 år omfattas av samma bidrags- och stödformer som gäller för motsvarandeåldrar i gymnasieskolan, medan ungdomarna i yrkessärskolan lämpligen börerhålla samma ersättning som gäller för arbetsmarknadsutbildningen, dvs.utbildningsbidrag. I motionen begärs förslag från regeringen i enlighet med detanförda. Enligt utskottets mening finns det även i denna fråga skälalt avvakta resultatet av de överväganden som f. n. görs inom regeringskanslietbeträffande det ekonomiska stödet till handikappade studerande. Utskottet avstyrkersåledes bifall till motion 1983/84:1577. 1. beträffandeextra tillägg inom studiehjälpen attriksdagen med bifall till proposition 1983/84: 127 och med avslag på motionerna1983/84:2682 yrkande 1 och 1983/84:2684 yrkande I dels antar i propositionenframlagt förslag till ny lydelse av 1 kap. 2 § och 3 kap. 3 § och 11 §studiestödslagen (1973:349), dels godkänner vad i propositionen förordats omriktlinjer för ekonomisk prövning vad gäller det extra tillägget. 2. beträffandeinackorderingstilläggets grundbelopp attriksdagen med bifall till proposition 1983/84: 127 antar i propositionenframlagt förslag till ny lydelse av 3 kap. 7 § studiestödslagen (1973:349), 3. beträffandemedelsanvlsning till Studiehjälp m. m.. attriksdagen med bifall till proposition 1983/84: 127 och med SfU1983/84:26 19 anledning av proposition 1983/84: 100, bil. Epunkt E 3 samt med avslag på motionerna 1983/84:2098 yrkande I och 1983/84:2684yrkande 2 till Studiehjälp m.m. för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 4. beträffandeutbetalningsrutiner för studiestöd att avslår motion 1983/84:1198, 5. beträffandestudiehjälp till svenska ungdomar i svensk skola utomlands attriksdagen avslår motion 1983/84:1593, attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:127 och med avslag på motionerna1983/84:2683 yrkande 3 och 1983/84:1206 i motsvarande del dels antar ipropositionen framlagt förslag till ny lydelse av 9 kap. 2 § studiestödslagen(1973:349), dels godkänner vad i propositionen förordats om beräkning avföräldrapenning, dels godkänner vad i propositionen förordats om rätt tillstudiemedel i samband med tillfällig värd av sjukt barn, 7. beträffande sjukförsäkring inomstudiehjälpen och inom studie medelssystemet m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:127 och med avslag på motion1983/84:2683 yrkande 4 dels antar i propositionen framlagt förslag till lag omändring i studiestödslagen (1973: 349) i vad förslaget inte berörts undermomenten 1, 2 och 6 ovan, dels godkänner vad i propositionen föreslagitsbeträffande ändrade regler för utbildningsbidrag till doktorander , 8. beträffandesjukpenninggrundande inkomst attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:127 och med avslag på motionerna1983/84:2683 yrkande 5 och 1983/84:1206 i motsvarande del antar de ipropositionen framlagda förslagen till lag om ändring i lagen (1962: 381) omallmän försäkring, 9. beträffande medelsanvisning tillCentrala sttidiestödsnämnden m.m. attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:127 till m.m. för /85 - utöver tidigare anvisatförslagsanslag - anvisar ytterligare , 10. beträffande en översynav sjukförsäkiings.systemet för universi tets- och högskolestuderande m.fl. attriksdagen avslår motion 1982/83: 319, 11. beträffande sjukersättningtill elever i grundutbildning för vuxna att avslår motion 1982/83:914, 12. beträffande.socialförsäkringsskyddet för doktorander, med ut bildningsbidrag attriksdagen avslår motion 1983/84: 1002 och 1983/84:1718. SfU1983/84:26 20 13. beträffande arbetsskadeförsäkring förstuderande attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2682 yrkande 2, 1983/ 84: 2683 yrkande Ioch 1983/84: 1206 i motsvarande del,