bet · G701JuU20 · 1983-12-31 00:00:00 — omanslag till kriminalvården, m. m. 1983/84:100 bil. 4, E, och förs.1983/84:12 jämte motioner) Kriminalvårdsstyrelsen.Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 1983/84:100 bilaga 4 (justifiedepartementet) under punkt El (s. 80och 81) framlagda förslag och hemställer att ' till /85 anvisar ett förslagsanslag av , 2, Kriminalvärdsanstalterna.Regeringen har under punkt E2 (s, 81-86) föreslagit att dels godkänna den i propositionen beräknade driftstaten för förvaltning av fastigheter, dels till Kriininalvårdsanstalterna för /85 anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1 förslag 1983/84:12 hemställer riksdagensrevisorer att som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna förordat angående 1, försök till begränsning avkostnaderna för driften av kriminalvårdsanstalterna, 2, målet för kriminalvårdensarbetsdrift och 3, ökat samarbete mellankriminalvårdsverket och Stiftelsen . I motion 1983/84:328 av ()hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion 1983/84:327, attriksdagen begär att regeringen tar initiativ till en översyn av denlagstiftning söm medger att barn kan dömas till fängelsestraff, I motion 1983/84:485 av () hemställsatt upphäver 26 kap, 6 och 7§§ (villkorlig frigivning). I motion 1983/84:486 av ()hemställs att hos regeringen hemställer om en ändring avlagstiftningen, så att män som blir fällda för våldtäkt eller kvinnomisshandelskall kunna dömas till att genomgå ett vårdprogram, 1Riksdagen 1983/84. JuU1983/84:20 2 I motion 1983/84:893 av Jan-ErikWikström m, fl, (fp) hemställs, såyitt nu är i fråga, att hosregeringen begär förslag om legala möjligheter fill s, k, samhällstjänst enligtvad som anförs i mofion 1983/84:891 (yrkande ,:,;-.: . I mofion 1983/84:1153 av KenthSkårvik (fp) och () hemställs att som sin mening gerregeringen fill känna vad i motionen anförts om behovet att vidta åtgärder förmindre anstaltsenheter och för att där uppnå en narkotikafri miljö, I motion 1983/84:1351 av GunillaAndré m, fl, (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, ,,,.,.,... ., ,-; ,, .i. - attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i mofionen anförts om försöksverksamhet med samhällstjänst (yrkande 9), - attriksdagen beslutar att, till. Kriminalyårdsanstalterna för /85 anvisa ett i förhållande till regeringens,förslag med 11 milj,kr, förhöjt förslagsanslag av 1 , för att möjliggöra ökade insatser inom kriminalvårdsanstalterna med att bekämpa narkotilca (yrkande 11), -att beslutar att hos regeringen begära en översyn av effekterna av reformeringen av den villkorhga frigiyningen, vad gäller både tiUämpning, domstolarnas straffmätning.och-behandlingsresultaten inom kriminalvården (yrkande 12), I motion 1983/84:1522 av Per-OlofStrindberg m, fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, - attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att påföljdssystemet måste bygga på ett alliriänpreventivt synsätt (yrkande 5), - attriksdagen beslutar ändra och' lagen (1974:203) öm kriminalvård i anstalt så att den obHgatoriska villkorliga frigivningen upphävs (yrkande 6), - attriksdagen hos regeringen anhåller om undersökning av interners sociala bakgrund på sätt som anges i motionen (yrkande 7). I motion 1983/84:2177 avAnn-Cäthrine () och () hemställs att som sinmening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts angående medeltillförsöksverksamhet.vid kriminalvårdsanstalten för att nå och, påverkaintagna som dömts för våldtäkt och/eller kvinnomisshandel till en förändrad ochpositiv kvinnosyn. Utskottet ,:... , . Regeringens förslag tillmedelsberäkhihg under denna punkt innebär én ökning av anslaget med drygt 112,7milj. i förhållande till anslaget för innevarande budgetår; totalt föreslåsett anslag av 1 . JuU1983/84:20 3 get innebär vidare att antalet tjänster inomanstaltsorganisationen ökas med 79; 136,5 nya tjänster tillförs, varav 19överförs från frivården, som 57,5 tjänster dras in. Bakgrunden till regeringens förslag till medelsberäkning ärden oroande beläggningssitoationen på anstalterna och häktena; under senare århar både antalet fängelsestraff och de genomsnittliga strafftiderna ökatpåtagligt. Även om de nya regler om villkorlig frigivning som trädde i kraftden har medfört en tillfällig nedgång i beläggningen, finns detenligt vad departementschefen uppger inga tecken som tyder på attbeläggningsutveck-Hngen är på väg att vända. Med hänsyn fill den förväntade beläggningsutvecklingen haranslaget inte beräknats enligt huvudförslaget om besparing. Med utgångspunkt i narkotikaproblemen vid anstalterna tasi två motioner upp frågor med anknytning fill anslagsförslaget. I motion 1153förespråkas att mindre anstaltsavdelningar inrättas. 1351 begärs attriksdagen fill kriminalvårdsanstalterna anvisar 11 milj. kr. mer än vadregeringen föreslår. Detta resursfillskott bör enligt motionärerna användas föratt bekämpa narkofikan på anstalterna på det sätt som kriminalvårdsstyrelsenföreslagit i sin anslagsframställning. Utskottet kan till att börja med konstatera altnarkotikasituationen vid kriminalvårdens anstalter alltjämt utgör ettsvårbemästrat problem för kriminalvården. Förhållandena på anstalterna präglasav att en stor del av de intagna är eller har varit narkotikamissbrukare. Mankan räkna med att ca 1/3 av alla intagna på anstalterna ärnarkotikamissbrukare; de lokala variationerna är dock stora. En inte obetydligdel av dem som avtjänar fängelsestraff är också dömda förnarkotikabrottslighet. Vidare kan utskottet konstatera att stora ansträngningarhar gjorts och görs för att komma till rätta med narkotikasituationen vidanstalterna. Ett självklart riktmärke för dessa är, såsom utskottet fleragånger har framhållit, att intagna utan narkofikaproblem inte skallbehöva komma i kontakt med narkotika, att missbrukare avskärs frän tillförselav droger och att intagna förhindras att bedriva narkotikahandel inomanstalterna och ute i samhället (se JuU 1982/83:25 s. 4 och där anmärktabetänkanden). I enlighet med beslut vid /78 sker i mån avmöjligheter differentiering av de intagna med hänsyn till narkofikaberoende.Sedan flera år pågår ett projekt för behandling av narkotikamissbrukare vidkriminalvårdsanstalten . För projektet disponeras f. n. ca 50 platservid anstalten. S.k. narkofikafria avdelningar har inrättats vid kriminalvårdsanstalternaHall, Hinseberg, Härianda och , omfattande sammanlagt 60 platser. Även påannat sätt görs försök att åstadkomma en differentiering. En betydande andel avde personer som dömts till mycket långa fängelsestraff för grovanarkofikabrott är sålunda intagna på någon av de tre specialavdelningarna vidkriminalvårdsanstalterna , Kumla och . - Kriminalvårdsstyrelsenhar i särskild ordning tillförts resurser bl. r 1983/84. JuU1983/84:20 4 för utvärdering av och verksamheten mednarkotikafria avdelningar och för inrättande av ett rapporteringssystem rörandenarkotikamissbruket vid anstalterna (se prop. 1981/82:143 s. 115 f).Resultatet av utvärderingen beräknas bli framlagt . Också de placeringar av missbrukare på behandlingshem ochinom familjevård som sker med stöd av 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt kan betraktas som en differenfieringsåtgärd. I genomsnitt är omkring 80missbrukare placerade utom anstalt enligt detta lagrum. Möjligheterna att differentiera de intagna efternarkofikaberoende och behandlingsbehov är i hög grad beroende avbeläggningssituationen inom kriminalvården. Denna är som förut sagts f. n.mycket ansträngd. Anstalternas utformning och karaktär är i sammanhanget ocksåav stor betydelse. De nya lokalanstalter som efter hand färdigställs är pågrund av bl. a. sina små avdelningar särskilt ändamålsenliga fråndifferentieringssynpunkt. Också på vissa slutna riksanstalter-Tidaholm, Halloch Norrtälje-inrättas successivt mindre avdelningar enligt en av riksdagenantagen plan (se prop. 1981/ 82:141, JuU 49). a. i syfte att underlätta en ändamålsenligdifferenfiering har statsmakterna med verkan fr. o. m. den 1 januari 1981infört möjlighet att förelägga en intagen att avlämna urinprov även om det intefinns någon konkret misstanke om alt han är narkotikapåverkad. Även på annatsätt har kontrollen förstärkts. a. gäller detta rutinerna för visitationer.De sju s.k. visita-lionspatrullerna har utrustats med egna narkolikahundar.Verksamheten har därigenom kunnat göras effektivare. I sammanhanget skall också nämnas att det sedan år 1981finns en särskild ledningsgrupp vid för samordning avverkets åtgärder mot narkotikamissbruket på kriminalvårdsanstalterna. Som ettresultat av ledningsgruppens arbete skall ses det handlingsprogram mot narkotikamissbrukvid slutna lokalanstalter som genomfört (det s, k,). Projektet tog sikte på fyra slutna lokalanstalter(, , och Hageby) och omfattade bl. a. rehabiliteringsprogramoch åtgärdsplaner för de enskilda missbrukarna. Programmet omfattade ocksåmetoder för att försvåra införandet av droger till anstalten och åtgärder omnarkotika ändå har förts in. Projektet utvärderas f. n. Här skall också nämnas att regeringen hösten 1982fillkallade en särskild kommission mot narkotikamissbruket. Enligt sinadirektiv (Dir. 1982:100) har kommissionen haft till uppgift att bl. a. läggafram förslag till åtgärder som syftar till att kriminalvårdsanstalter och andrainsfitufioner blir narkotikafria miljöer. Kommissionen har lagt fram flerapromemorior i ämnet. I en promemoria (PM nr 3) föreslogs vissaresursförstärkningar bl, a, på kriminalvårdens område för /84(se närmare härom i det följande), I en senare promemoria (PM nr 4)aktualiserades bl, a, vissa ändringar i lagen om kriminalvård i anstalt somrörde bl. a. reglerna om anstaltsplacering i vissa fall beträffande den som kanbefaras nyttja eller JuU1983/84:20 5 förfara olagligt med narkotika. Kommissionen har vidare ifebruari 1984 lagt fram en promemoria (PM nr 11) vari föreslås åtgärder somfrämst rör behandling av narkotikamissbrukare på anstalterna och inomfrivärden. Promemorian upptar förslag till resursförstärkningar inom kriminalvårdenför nästa budgetår (se närmare härom i det följande). Med anledning av de förslag om resursförstärkningar påkriminalvårdens område som föreslog i PM nr 3 uppdrogregeringen åt att under innevarande budgetår och inom enkostnadsram av 1,6 milj. kr, genomföra en personalutbildning med syfte attintensifiera narkofikabekämpningen vid kriminalvärdsanstalterna, Enhgt vadutskottet inhämtat har utbildningsinsatserna koncentrerats fill storstadsregionerna.Vidare har medgetts att under budgetåret disponera . för att engagera f. d. intagna i bekämpningen av narkofikaproblemen.Genom vissa omdisponeringar av tillgängliga anslag har det belopp som kunnatanvändas för ändamålet mer än fördubblats. - De nu berördaresursförstärkningarna har skett genom överföringar till anslaget E2.Kriminalvårdsanstalterna från anslaget A 2, under vilketanslag anvisat medel för kamp mot narkotikan. Också genom åtgärder på lagstiftningssidan under senare århar möjligheterna att komma till rätta med narkofikaproblemen avsevärtförbättrats. Förutom den förut omnämnda införda möjligheten fillurinprovskontroll har med verkan fr. o. m. skett enskärpning av verkställighets-reglerna för vissa narkofikabrottslingar i frågaom bl. a. placering på anstalt och möjligheter fill permission. Ävenbesökskontrollen skärptes genom denna lagstiftning (SFS 1982:401). -1 en nyligenbeslutad remiss till lagrådet föreslår regeringen ändringar i lagen omkriminlvärd i anstalt som innebär bl. a. en skärpning av reglerna omanstaltsplacering vid befarad befattning med narkotika i vissa fall. Förslagetgrundar sig i denna del på överväganden av narkofikakommissionen (PM nr 4). Enproposifion i ämnet väntas bh förelagd . När det gäller kriminalvårdens resurser beträffandenarkotikabekämpning för nästa budgetår är läget följande. Departementschefenuppger i budgetpropositionen att regeringen har för avsikt att under hösten1984 lägga fram ett program med förslag till inriktning av bekämpningen avnarkotika och narkotikabrottslighet och till resursanvändningen på området.Till följd härav föreslår departementschefen nu inga särskilda åtgärder i sakenunder förevarande anslagspunkt. Medel för olika narkotikabekämpande projektberäknas i stället - i likhet med vad som skett för innevarande budgetär -underanslaget A 2. Den närmare fördelningen av det föreslagnabeloppet på 15 milj. kr. avses ske senare genom beslut i regleringsbrev. Yrkandet i motion 1351 innebär att för nästabudgetår skall anvisa ytterligare 11 milj. kr. under förevarande anslag attanvändas for narkotikabekämpning på sätt som föreslagiti sin JuU1983/84:20 6 hade förändamålet bl, a. begärt 24 nya tjänster. Vidare hade styrelsen begärt medelför att utöka med 12 platser och för ett försök med enantidrogkam-panj vid tio anstalter. - Som sagts har narkotikakommissioneni PM nr 11 föreslagit vissa resursförstärkningar inom kriminalvärden för nästabudgetår. Dessa förslag, som berör olika anslag under kriminalvårdstiteln, gårut på att kriminalvården för nästa budgetår tillförs ca 4.6 milj, kr. för olikanarkotikabekämpande projekt. a. föreslås 2 milj, kr. för utbildning avpersonal i narkotikafrågor och 0,3 milj. kr. för en antidrogkampanj vidanstalterna. Vidare föreslår kommissionen att medel tillförs kriminalvården förnya tjänster och för en förstärkning av Österäkerprojeklet. För insatser inomfrivärden föreslås 0,6 milj, kr. Vid ställningstagande till fråganom kriminalvårdens insatser för narkoti-kabekämpning vid anstalterna villutskottet för sin del uttala att det givetvis är angeläget att kriminalvårdenför nästa budgetår tillförs resurser som möjliggör en effektiv medverkan ikampen mot narkotikan i samhället, Något förslag härom läggs inte fram avregeringen under förevarande anslagspunkt; medel för olika projekt motnarkotikan beräknas i stället under ett annat anslag. Mot denna bakgrund ochmed tanke på att resurser för narkotikabekämpning kan behöva tillföras ocksåandra myndigheter än dem inom kriminalvården - bl. a. inom polis- ochåklagarväsendet för vilka inte heller beräknas medel för ändamålet under resp.anslag - anser sig utskottet nu inte böra ta ställning till frågan vilkaresurser för narkotikabekämpning som bör anvisas under förevarande anslag.Frågan får prövas i anslutning till utskottets beredning av anslagsförslagetunder A 2. Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet avstyrkerbifall till mofion 1351 i berörd del. När det sedan gäller önskemålen imotion 1153 om mindre anstaltsavdelningar vill utskottet gärna framhålla attfillskapandet av mindre avdelningar vid kriminalvårdsanstalterna spelar enbetydelsefull roll i ansträngningarna att komma fill rätta mednarkotikaproblemen vid anstalterna. Genom mindre avdelningar främjas somfidigare sagts bl, a, möjligheterna till den differentiering av de intagnaefter narkotikaberoende som har förordat. Förekomsten av småanstaltsavdelningar har också många fördelar både från mera allmännabehandlingssynpunkter och för de anställdas arbetsmiljö. Som redovisas i det föregående har under senare årvidtagits en rad olika åtgärder som syftar till att förbättranarkofikasituationen inom kriminalvården. Dessa åtgärder omfattar också etttillskapande av mindre anstaltsavdelningar enligt den i det föregående nämndaplanen. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någon riksdagensåtgärd med anledning av motion 1153 inte är påkallad. Utskottet avstyrkeralltså bifall till motionen. JuU1983/84:20 7 Utskottet godtar regeringensförslag fill medelsberäkning. Utskottet har inte heller någon erinran mot denav departementschefen beräknade driftstaten för förvaltning av fastigheter. Kostnader för arbetsdriften m. m. revisorer har genomförten granskning av vissa verksamheter inom kriminalvården, huvudsakligenverkstadsdriften vid anstalterna. Granskningen har företagits från i huvudsakrent ekonomiska synpunkter, och de kriminalpolitiska aspekterna har beaktats imera begränsad omfattning. 1 det förslag (förs. 1983/84:12) som revisorerna lagt framför redovisas deras överväganden i ämnet och hemställan tillriksdagen. Vid förslaget finns fogad som bilaga en sammanfattning av engranskningsrapport och däröver inhämtade remissyttranden frånkriminalvårdsstyrelsen, och Stiftelsen Samhällsföretag.Utskottet hänvisar till dokumentet. Revisorerna hemställer att som sin mening gerregeringen fill känna vad revisorerna förordat i fråga om kostnaderna fördriften av kriminalvårdsanstalterna, målet för kriminalvårdens arbetsdrift ochsamarbete mellan kriminalvårdsverket och Samhällsföretag. När det gäller kostnader för kriminalvårdsanstalternanoterar revisorerna den kostnadsökning som ägt rum under förevarande anslagunder samt påvisar att kostnaderna per intagen varierarstarkt mellan ohka anstalter. Revisorerna sätter i fråga hur stora kostnadersom kan anses rimliga för små specialanstalter och frågar om störreanstalter kan erbjuda en motsvarande vårdform till lägre kostnad. Enligtrevisorerna är det angeläget att en översyn görs för att klarlägga om denkriminalpolitiska målsättningen motiverar de redovisade kostnaderna för olikavårdformer och aktiviteter. bör man få fram förslag som i möjligastemån begränsar den av revisorerna noterade kostnadsuppgången vid anstalterna. I fråga om arbetsdriften förmodar revisorerna att det blirsvårt att på ett ekonomiskt acceptabelt sätt anpassa den fill den snabbautveckhngen inom verkstadsindustrin. De anser sig inte fullt övertygade om attde resurser som i vissa fall i form av dyrbar maskinpark läggs ned till fullokan försvaras från samhällsekonomisk synpunkt. Enligt revisorerna torde arbetetinom verkstadsdriften huvudsakligen böra bedrivas med ambitionen attfillhandahålla den intagne utbildning och sysselsättning i industriellverksamhet med ett begränsat krav på högteknologisk utbildning. Revisorernaefterlyser en översyn av målet för verkstadsdriften och en uppföljning av hurinsatserna på området påverkar den intagnes situation på arbetsmarknaden efterfrigivningen. Vidare bör enligt revisorerna ett ökat samarbete i fasta formermellan kriminalvården och Samhällsföretag kunna leda till ett effektivare 1** 1983/84. JuU1983/84:20 8 resursutnyttjande; det bör ankomma på regeringen attaktivt verka för sådant samarbete. Utskottet vill inledningsvis slå fast att medelsförbrukningenunder förevarande anslag främst styrs av sådan förhållanden somanstaltsbeståndet, brottslighetsutveckhngen och den kriminalpolitiskalagstiftningen. Inte minst inverkar också den allmänna kostnadsutvecklingen isamhället. Efter ett långvarigt utredningsarbete lades målenför kriminalvården fast genom en ny lagstiftning, innefattande främst lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt (se prop. 1973:1, JuU 15 och prop 1974:20,JuU 2). Därigenom tillskapades ett system med riksanstalter och lokalanstaltersom kan vara öppna eller slutna. I lagen ges noggranna föreskrifter omfördelning av de intagna mellan olika slag av anstalter. Där ges ocksåföreskrifter om åtgärder för den intagnes anpassning i samhället; bl. a. skallde intagna beredas lämpligt arbete som såvitt möjligt främjar utsikterna fördem att efter frigivningen inordna sig i arbetslivet. - Vad gälleranstaltsbeståndet råder mycket stora variationer i fråga om ålder ochbyggnadsteknisk utformning. Sedan riktlinjer i fråga 1973 har godkänt en principplan för förändringari lokalanstaltsor-ganisationen (JuU 1979/80:34). Planen innebär alt nyalokalanstalter uppförs i områden som har brist på lokalanstaltsplalsersamtidigt som det förutsätts att ett antal anstalter saml vissaandra anstalter i myckel dåligt skick byts ut. a. förändringar ibroltslighetsulvecklingen har under senare är lett till en mycket besvärligbeläggningssituation för anstalterna. Det hårda beläggningstrycket harföranlett att lokahinstaltsbyggandel intensifierats och att gamla anstalterinte har kunnat läggas ned i enlighet med principplan. Detta oaktatoch trots lagstiftning i syfte att minska antalet frihetsstraff och längden avden lid som i varje särskilt fall måste avtjänas i anstalt har kriminalvårdenunder en följd av år haft betydande svårigheter att tillgodose rimliga anspråkpå differentiering av de intagna. Rent allmänt vill utskottet framhålla att den naturligatungroddheten när det gäller förändringar av ett äldre anstaltsbestånd,brottslighetsutvecklingen - bl. a. i riktning mot grövre brottslighet - ochdet hårda beläggningstrycket utgör omständigheter som måste vägas in vidbedömningen av de spörsmål som revisorerna aktualiserat. Utskottet, somkonstaterar att medelsanvisning till kriminalvårdsanstalterna undersenare år har präglats av stor återhållsamhet, utgår från att regeringen ochkriminalvårdsstyrelsen i det långsikfiga arbetet strävar efter att minimera sådanaav revisorerna påpekade kostnadsvariationer som är praktiskt möjliga attpåverka. När det gäller målet för arbetsdriften bör enUgtutskottets mening konstateras att målsättningen, såsom angetts, ärfastlagd i lagen om kriminalvård i anstalt. När utskottet tidigare behandlatdenna sak har utskottet bl. a. understrukit värdet av den ifrågavarandebestämmelsen och framhållit vikten att det arbete i skilda former sombereds de intagna innefattar en meningsfull sysselsättning (JuU 1974:2 s. 32,jfr JuU JuU1983/84:20 9 1973:15 s. 7). Någon omprövning härvidlag är enligtutskottets mening inte aktuell. Vad som däremot - i linje med revisorernasförslag - kan böra övervägas är en omstrukturering av delar av den industriellaverksamheten. Enligt vad utskottet under ärendets beredning erfarit pågår ocksåinom kriminalvårdsverket ett arbete med direkt sikte på en avveckling av demest olönsamma och personalkrävande verksamheterna ;arbetet följs av en arbetsgrupp med företrädare för jusfitiedepartementet,och . - I fråga om samarbetet mellankriminalvården och Samhällsföretag konstaterar utskottet att ett sådant redanär etablerat och att man från ömse håll är positiv fill ett ökat samarbete ilämpHga former. Revisorernas granskning har enligt utskottets meninginnefattat en värdefull genomgång från ekonomiska utgångspunkter av vissverksamhet vid kriminalvårdens anstalter, och deras påpekanden har i vissutsträckning inifierat åtgärder inom kriminalvården. De synpunkter somrevisorerna framfört måste enligt utskottets mening sammanvägas med gällandekrimi-nalpohtiska målsättningar och rådande praktiska förhållanden ochhärvidlag måste de kriminalpolitiska aspekterna ges ett större utrymme än vadsom har skett i revisorernas förslag. Vid en sådan bedömning finner utskottetatt revisorernas förslag inte bör föranleda någon åtgärd. Förslagetbör därför läggas till handlingarna. Behandling av män som dömts för våldtäkt m,m. Mofionerna 486 och 2177 tar uppfrågor om behandling av män som dömts fill fängelse för våldtäkt ellerkvinnomisshandel. I mofion 486 förespråkas införande av en möjlighet attdöma gärningsmännen att genomgå ett vårdprogram. Motionären anför att den somdöms till sluten psykiatrisk vård oftast får genomgå terapeutisk behandling,till skillnad från vad som erbjuds den som döms fill fängelse; anstaltstideninnebär därför för den till fängelse dömde ingen möjlighet att bearbeta sinaaggressioner gentemot kvinnor utan ger snarare en direkt negaliv effekt i deltaavseende. I motion 2177 anförs att det är vikfigt att man inomkriminalvården ger behandling för män som gjort sig skyldiga till kvinnomisshandeleller våldtäkt. Motionärerna pekar på att i detta syfte vidkriminalvårdsanstalten har utarbetats riktlinjer för en försöksverksamhetför att påverka intagna som dömts för sådana brott till en förändrad ochposifiv kvinnosyn. Avsikten är att utveckla behandlingsformer och metoder föratt nå männen och motivera dem för behandling. Motionärerna uttalar attkostnaderna för projektet, ca , bör tas inom den ram av 800 000 kr.per år som anslagits av regeringen för olika åtgärder inom områdetkvinnomisshandel. 1983 lade en arbetsgrupp inom fram en JuU1983/84:20 10 rapport (DsS 1983:2) Kvinnomisshandel- kartläggning ochöverväganden.