bet · G701SkU27 · 1983-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlarutskottet olika motionyrkanden om skogsvårdsavgiften och omskogskontolagstiftningen, m. m. Tre reservationer innehåller olika yrkanden om attskogsvårdsavgiften sänks eller slopas helt. I en gemensam reservation yrkarsamtliga företrädare för m, c och fp att uppskovsmöjligheterna förskogsintäkter utvidgas. 1983/84:379 av m. fl. I motionen yrkas - med hänvisningtill motion 378 - att beslutar att slopa skogsvårdsavgiften fr. o. m.den 30 juni 1984. 1983/84:383 av () och (c). I motionen yrkas att beslutar att möjligheternaatt få uppskov enligt skogskontosystemet åter skall omfatta högst helaköpeskillingen för avverkningsrätter och högst av köpeskillingen förleveransvirke och värdet av egna uttag, samt beslutar anta därav föranlett Lag om ändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenom föreskrivs att 2§skogskontolagen (1954:142) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Beträffande viss förvärvskälla får Beträffande viss förvärvskälla får uppskovet för ett och samma be- uppskovetför ett och samma be skattningsår, om ej annat följer av skattningsår avse högst ett belopp andra och tredje styckena, avse högst motsvarande summan av ett belopp motsvarande summan av /) den påbeskattningsåret belöpan- a) sextioprocent av den på beskatt- de köpeskillingen för skog, som har ningsåret belöpande köpeskillingen avyttratsgenom upplåtelse av av för skog, som har avyttrats genom verkningsrätt, upplåtelseav avverkningsrätt, 2) av den på b) fyrtioprocent av den på beskatt- beskattningsåret belöpande köpe- ningsåret belöpande köpeskillingen skillingenför avyttrade skogspro- för avyttrade skogsprodukter samt dukter samt 1 1983/84. SkU 1983/84:27 c) av saluvärdet av skogsprodukter, somunder beskattningsåret har tagits ut för förädling i egen rörelse. Medför stormfällning, brand, insektsangrepp ellerliknande händelse att en betydande del av förvärvskällans skog bör avverkastidigare än vad som annars skulle ha varit fallet, får skattskyldig, om och iden mån han med Intyg från I länet eller på annat sättvisar att Intäkt hänför sig till avverkning som har sagts, uppskov med högstett belopp motsvarande summan av a) av den på beskattningsåretbelöpande köpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse avavverkningsrätt, b) av den på beskattningsåretbelöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter samt c) femtioprocent av saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret har tagitsut för förädling I egen rörelse. Uppskov med belopp som anges i andra stycket medges ocksåi fråga om sådan ersättning för skog eller skogsprodukter som avses i punkt 4tredje stycket av anvisningarna till 35 § komtnunalskattelagen (1928: 370). Vid tillämpningen av första-tredje styckena avses medköpeskilling även försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Uppskov medges---- enligt komm Har i--------------------------- drivit 3) av saluvärdet av skogsprodukter, somunder beskattningsåret har tagits ut för förädling i egen rörelse. Vid tillämpningen av förstastycket avses med köpeskillingäven försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Denna lag träder i kraft den 1 julii984och tillämpas första gången vid taxering. SkU1983/84:27 3 1983/84:476 av () och () I motionen yrkas -med hänvisning till motion 504 -attriksdagen beslutar om sänkning av skogsvårdsavgiften till . 1983/84:949 av () I motionen yrkas att hos regeringen begär ettförslag som skall avse att stimulera skogsägare att vid avverkning placerariskvilligt kapital i aktier, vilket skulle beskattas enligt samma principersom gäller för skogskonto. 1983/84:2021 av m. fl. I motionen yrkas - med hänvisning till motion 2020 - attriksdagen hos regeringen begär utredning om skogsbeskattningen i enlighet medvad som anförts i motionen. 1983/84:2095 av i m. fl. I motionen yrkas att beslutar attskogsvårdsavgiften för /85 skall tas ut med 3 %c. 1983/84:2171 av ()och () I motionen yrkas 1. att beslutar attmöjligheterna till avsättning till skogskonto fr. o. m. beskattningsåret 1984fastställs till högst av likvid för avverkningsrätter och till högst 60 %av likvid för leveransvirke och värde av skogsprodukter som använts i egenrörelse, 2. att beslutar att avlikvid som erhållits för avverkning av skadad skog högst resp. fåravsättas till skogskonto, 3. att beslutar attskogsvårdsstyrelserna får vidgade möjligheter att tillstyrka den högreprocentsatsen för likvider erhållna på grund av att skadad skog avverkats. 1983/84:2487 av () och () I motionen yrkas - med hänvisning till motion 2486 - attriksdagen upphäver beslutet som fattades om höjning av skogsvårdsavgiften. Gällande bestämmelser m. m. Den som äger en skogsfastighetskall erlägga skogsvårdsavgift med ett visst promilletal av fastighetenstaxerade skogsbruksvärde. Avgiften bidrar till att finansiera vissa statligaåtgärder på det skogliga området. I samband med skogspolitiska besluthöjdes avgiften från 0,9 till 3 %<. av det taxerade skogsbruksvärdet. Våren1981 höjdes avgiften till 6 %r räknat fr. o. m. . År 1982sänktes avgiften till 5,5 7to taxering och 5 %c ochföljande års taxeringar. Därpå höjdes avgiften (prop. 1* 1983184. SkU1983/84:27 4 1983/84:40 bil. 7 punkt 4, SkU 1983/84:12) till 6,5 %o vid1985 års taxering och till (i fr. o. m. Den lag somutfärdats om denna höjning träder i kraft . Skogsvårdsavgiften, som är avdragsgill vid inkomsttaxeringen,har beräknats till 315 milj. kr. för /85 (prop. 1983/84:100bil. Skogsvårdsavgiften användes tidigare uteslutande till attfinansiera skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. beslutades att avgiftenskulle få användas även för vissa andra, särskilt angivna ändamål inomskogsbruket. skogspolitiska beslut (prop. 1978/79:110, JoU1978/79:30), som bl. innebar att skogsbruket i princip skulle varasjälvfinansierat, ledde till den angivna höjningen av skogsvårdsavgiftenfrån 0,9 till 3 %o (SkU 1978/79:49). Höjningen motiverades med att skogsägarnai större utsträckning borde medverka i finansieringen av vissa statligaåtgärder på det skogliga området. I propositionen framhölls att skogsvårdsavgiftenhuvudsakligen borde användas för sådana ändamål som är till nytta förskogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kan få del avdem. Här avsågs sådana områden som forsknings- och utvecklingarbete,information, utredningsarbete, översiktliga skogsinvesteringar, bidrag som ärtillgängliga för alla skogsägare m. m. Vidare framhölls att dessa principertillämpats när medel beräknats för olika ändamål men att någon exaktredovisning inte varit möjlig. Utskottet, som godtog dessa uttalanden,tillstyrkte propositionen. Den höjning av skogsvårdsavgiften från 3 till 6 %o somgenomfördes avsåg väsentligen att finansiera det extra avdrag för vissaskogsuttag samt de bidrag till avverkning av klenskog som infördes i dettasammanhang (prop. 1980/81:118, SkU 1980/81:44). Den senare sänkningen till 5 %cgrundade sig bl. a. på att giltighetstiden för det extra avdraget förkortades(prop. 1981/82:100 bil. 13 s. 55, SkU 1981/82:31 res. I samband medhöjningen 1983 anförde skatteutskottet följande (SkU 1983/84:12): Som framgår av propositionen skallskogsvårdsavgiftsmedlen användas för sådana ändamål som är till gagn förskogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kan dra nyttaav dem. Avgiften betraktas som skogsägarnas bidrag till de allmänna insatsernai vid mening för det svenska skogsbruket. Detta skall i princip varasjälvfinansierat. Utskottet instämmer i departementschefens bedömning att dennuvarande avgiften inte är tillräcklig för detta ändamål. Att skogsvårdsavgiftenunder senare tid finansierat vissa insatser för skogsbruket medregionalpolitiska inslag ändrar inte denna bedömning. Härtill kommer attavgiften, som är avdragsgill vid inkomsttaxeringen, för de flesta skogsägaretorde ha begränsad ekonomisk betydelse. Enligt skogskontolagen (1954:142)kan fysisk person, dödsbo och familjestiftelse erhålla uppskov vidinkomsttaxeringen för en viss del av beskattningsårets skogsintäkter underförutsättning att motsvarande belopp sätts in SkU1983/84:27 5 på konto i bank. Vid omfattande skador på skogen kan fr.o. taxering uppskov i vissa fall medges under för belopp somsatts in på särskilt skogsskadekonto (prop. 1981/82:182, SkU 1981/82:68). Uppskov kunde tidigare normalt medges med högst avköpeskillingen för sålda rotposter och av köpeskillingen förleveransvirke och saluvärdet av uttag till egen rörelse. Om en avverkning måstetidigareläggas på grund av skador på skogen fick fr. o. m. taxeringinsättning ske med högst 80 resp. . Särskilda procentsatser har också gälltför vissa skogslikvider i samband med jorddelningsförrättningar. För att stimulera enskilda skogsägare att höjaavverkningsvolymen föreslogs i proposition 1981/82:30 bil. 4 att uppskovsrättenenligt skogskontosystemet i avvaktan på den aviserade sänkningen avmarginalskatterna utvidgades fr. o. m. Propositionen byggdepå ett förslag av virkesförsörjningsutredningen och innebar att uppskovsrättenskulle kunna avse hela köpeskillingen för avverkningsrätter och avköpeskillingen för leveransvirke och värdet av egna uttag. Beträffande 1982 årstaxering föreslogs att uppskov skulle kunna medges med 80 resp. av skogsintäkterna.De sistnäTTinda procentsatserna hade tidigare fastställts för intäkter somåtnjutits 30 juni 1981. Utskottet (SkU1981/82:8) tillstyrkte propositionen som också godtogs av . Fr. o. m. taxering gäller emellertid återigen attuppskov kan medges med högst 60 resp. av skogsintäkterna eller vidbetydande skador på skogen 80 resp. . Beslutet fattades av våren1982 i enlighet med en reservation till utskottets betänkande 1981/82:68 (reservation2). I reservationen anfördes bl. a. att de regler som genomfördes hösten 1981-trots protester från reservanternas sida -var otillständigt förmånliga.Reglerna innebar enligt reservanternas mening att uppskov kunde medges med ettbelopp som var större än vinsten på avverkningen och att en skogsägare kundeundgå beskattning för andra inkomster inom samma förvärvskälla. De tidigarereglerna var enligt deras uppfattning tillräckliga för att uppnå deninkomstutjämning som var det ursprungliga syftet med reglerna. I betänkandet SkU 1982/83:38 avstyrkte utskottet avliknande skäl en motion med krav på återgång till de regler som gällde vid 1983års taxering. Utskottets betänkande godkändes av . Skogsvårdsavgift erläggs av den sombeskattas för garantibelopp för jordbruksfastighet och utgår vid 1984 årstaxering med 5 %c av det taxerade skogsbruksvärdet. beslutaderiksdagen att höja avgiften till 6,5 %c vid taxering och till 8 Vccfr. I motion 2487 yrkar () och () att den höjning som beslutades upphävs. I motion 476 avAnita SkU1983/84:27 6 Bråkenhielm (m) och () och motion 2095av i m. fl. (m) yrkas att avgiften sänks till 3 %<!.Thorbjörn m. fl. (c) yrkar i motion 379 att avgiften slopas helt.Samtliga motionärer anser att avgiften inte skall utnyttjas förregionalpolitiska ändamål och att det nuvarande uttaget är alltför högt iförhållande till kostnaderna för sådana åtgärder som kan komma samtligaskogsägare till godo. Yrkandet i den sistnämnda motionen att helt slopaskogsvårdsavgiften skall ses mot bakgrund av att samma motionärer i motion 378yrkar att samtliga bidragsformer för skogsbruket avvecklas, med undantag försådana bidrag av regionalpolitisk karaktär som inte bör finansieras medskogsvårdsmedel. har i sitt betänkande JoU 1983/84:25tillstyrkt proposition 1983/84:100 bilaga 11 i vad avser statsbidrag av olikaslag till skogsbruket och avstyrkt föreliggande motioner rörandebidragsfrågorna. Utskottet har vid sin prövning av frågan omavgiftsuttagets höjd bl. a. anfört att avgiften betraktas som skogsägarnasbidrag till de allmänna insatserna i vid mening för det svenska skogsbruket ochatt skogsbruket i princip bör vara självfinansierat. Alltsedan den borgerligaregeringstiden har skogsvårdsavgiften finansierat insatser av detta slag utanhinder av vissa regionalpolitiska inslag. Utskottet har lika litet somtidigare något att erinra häremot och finner mot bakgrund av jordbruksutskottetsställningstagande rörande anslagsfrågorna att det nuvarande avgiftsuttaget ärväl avvägt. Som utskottet framhållit tidigare torde avgiften, som äravdragsgill vid inkomsttaxeringen, f. ö. ha begränsad ekonomisk betydelse förde flesta skogsägarna. Utskottet avstyrker således motionerna. Reglerna om skogskonto innebär attenskilda skogsägare normalt kan få uppskov medbeskattningen av en del av sina skogsinkomster. Fr. o. m. taxeringmedges uppskov med högst av köpeskillingen för avverkningsrätter och 40 %av köpeskillingen för leveransvirke och värdet av egna uttag. Vid omfattandeskador på skogen är procentsatserna 80 resp. 50. Dessa begränsningar avuppskovsbeloppen överensstämmer med vad som gällt års taxering. För att stimulera till ökade avverkningar och i avvaktanpå att den numera beslutade marginalskattereformen genomförts utvidgadesuppskovsmöjligheterna successivt taxeringar. ochföljande års taxeringar föreslogs i proposition 1981/82:30 att uppskov skullefå medges med hela köpeskillingen för avverkningsrätter och av köpeskillingenför leveransvirke m. m. Förslaget godtogs av . Ett halvårsenare beslutade emellertid att återgå till tidigare procentsatserfr. avslog motionsvis framställdakrav på att åter höja procentsatserna till nivån vid taxering. I motion 383 av () och (c)yrkas att reglerna taxering skall återinföras. SkU 1983/84:27 7 virkesutbudet annars kommer att minska eller skjutas uppmed hänsyn till väntade marginalskattesänkningar. De anför även att ryckigheteni reglerna kan orsaka bestående skador för skogsnäringen. Av liknande skälyrkar () och () i motion 2171 attprocentsatserna i normalfallet höjs till nivån vid taxering, dvs. I samband med skogsskador bör enligt denna motion procentsatsernavara 100 resp. . Vidare bör skogsvårdsstyrelserna få vidgade möjligheteratt tillstyrka den högre procentsatsen. Till grund för beslut låguppfattningen att de regler som trots protester tidigare genomdrivits avriksdagens då borgerliga majoritet var alltför förmånliga för skogsägarna.Nuvarande regler är enligt utskottets uppfattning tillräckliga för att uppnåden inkomstutjämning som har varit det ursprungliga syftet med reglerna. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna. () begär i motion949 ett förslag från regeringen av innebörd att medel på skogskonto, som enligtgällande regler skall placeras i bank, också skall få placeras i aktier. Enligt utskottets uppfattning bör aktiesparandet i förstahand främjas genom åtgärder som har en mer generell karaktär och som alltsåinte enbart riktar sig till så avgränsade grupper som det här är frågan om.Utskottet kan för sin del inte förorda att skogskontolagstiftningen komplicerasmed regler av denna art och avstyrker således motionen. m. fl. (m) begäri motion 2021 en utredning om skogsbeskattningen. Skälen för yrkandet återfinnsi motion 2020, där motionärerna bl. a. anför att ett samlat grepp påskogsbeskattningen och en lägre skatt skulle få en gynnsam inverkan pånäringen. De anför också att reglerna medför vissa svårigheter bl. a. vidredovisningen av mervärdeskatt i vissa fall och i fråga om skogsbrukarnasegenavgifter till socialförsäkringen. Utskottet vill erinra om att de regler för beskattningenav skogsinkomster som genomfördes innebär förenklingar avskogsbeskattningen. Därtill kommer att olika beskattningsfrågor för skogsbruketövervägs inom bl. a. med anledning av ett betänkande frånstrukturutredningen för jord-och skogsbruk (SOU 1983:71). När det gäller mervärdeskattenkan utskottet hänvisa till den fortlöpande översyn som pågår inommervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05). Åven de problem som kan uppstå i frågaom egenavgifterna uppmärksammas - som framgår bl. a. av socialförsäkringsutskottetsbetänkande SfU 1983/84:3 - av statsmakterna. Enligt utskottets uppfattning saknas skäl för att medanledning av motionen föranstalta om en särskild utredning avskogsbeskattningen. Utskottet avstyrker således motionen. SkU1983/84:27 8 attriksdagen avslår motionerna 1983/84:379, 1983/84:476, 1983/ 84:2095 och1983/84:2487, a) att riksdagenavslår motionerna 1983/84:383 och 1983/84:2171, b) att avslår motion1983/84:949, 3. beträffande utredningom skogsbeskattningen att avslår motion 1983/84:2021. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talmannen (), (). (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , förste vice talmannen . och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "Utskottet har" och slutar med"således motionerna" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget attskogsvårdsavgiften inte utvecklas till en ren skatt avsedd att allmäntfinansiera statens utgifter. Den får inte heller utformas så att den kommer attmedverka till en ekonomisk omfördelning mellan olika skogsägarkategorier ellerregioner. I stället bör den användas för insatser som kommer hela skogsbrukettill del. Någon uttaxering därutöver bör inte förekomma. Som anförs i de nu aktuella motionerna innebär den nuutgående skogsvårdsavgiften ett överuttag som strider mot de angivnaprinciperna. Ett uttag om 3 %o av skogsbruksvärdet torde vara till fyllest föratt täcka nuvarande kostnader för sådana ändamål som avgiftsmedlen är avseddaatt finansiera, och skogsvårdsavgiften bör således sänkas till denna nivå. SkU1983/84:27 9 anledning av vad som anförs i motion 379 vill utskottetframhålla att utskottet från sina utgångspunkter givetvis inte har något atterinra mot att kostnaderna för samhällets insatser för skogsnäringen iframtiden begränsas eller finansieras genom frivilliga överenskommelser mellanskogsägarna och staten. I den mån så sker bör givetvis skogsvårdsavgiftensänkas ytterligare eller slopas helt. Utskottet förordar således att skogsvårdsavgiften sänkstill 3 %o fr. o. m. /85. Eftersom avgiften vid taxeringvar 5 %o bör den vid taxering lämpligen utgå med 4 %o avseende etthelt beskattningsår. Utskottets förslag innebär bifall till motionerna 476 och2095 i denna del och att motionerna 379 och 2487 helt eller delvis blirtillgodosedda. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifall till motionerna1983/84:476 och 1983/84:2095 och med anledning av motionerna 1983/84:379 och1983/84:2487 antar följande Lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(1946:324) om skogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse. Gällande lydelse Reservanternas förslag 1§ Den, för vilken vid taxering till Den,för vilken vid taxering till inkomstskatt såsom skat- kommunalinkomstskatt såsom skat tepliktig inkomst upptagits garanti- tepliktiginkomst upptagits garanti belopp för jordbruksfastighet, som beloppför jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvär- vidfastighetstaxering åsatts delvär det skogbruksvärde, skall betala detskogbruksvärde, skall betala skogsvårdsavgift. Avgiften utgör för skogsvårdsavgift.Avgiften utgör för varje beskattningsår/ew promille av varjebeskattningsår Yre promille av skogsbruksvärdet. Har garantibeloppet jämkats enligt47 § sjätte stycket kommunalskattelagen (1928:370), skall också underlaget förberäkning av skogsvårdsavgift jämkas. Skogsvårdsavgift utgår i helt antal kronor.Avgiftsbeloppet avrundas vid öretal över femtio uppåt och vid annat öretalnedåt till närmaste hela krontal. Denna lag träder i kraft den 1 juli1984 och upphäver lagen (1963:1125) om ändring i lagen (1946:324) omskogsvårdsavgift. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift pågrund av 1984 och tidigare års taxering. I fråga om 1985 års taxering utgörpromilletalet 4. SkU1983/84:27 10 och (båda c) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "Utskottet har" och slutar med"således motionerna" bort ha följande lydelse: Som framgår av motion 378 haruttaget av skogsvårdsavgift trettiodubblats . Utskottet instämmer imotionärernas uppfattning att skogsvårdsavgiften kommit att bli en betungandepålaga såväl för de enskilda skogsägarna som för hela skogsnäringen. Dettagäller särskilt i där skogsbruksvärdena är mycket höga.Avgiftsuttagets höjd och den nuvarande medelsförbrukningen innebär också attdenna för hela landet viktiga näring utan skäl beskattas väsentligt hårdare änannan verksamhet. Därtill kommer att man har släppt principen attskogsvårdsavgiften endast får användas för bidrag som är tillgängliga för allaskogsägare. Vissa bidrag av regionalpolitisk karaktär, som tidigarefinansierats av budgetmedel, finansieras numera med skogsvårdsavgiftsmedel.Utvecklingen innebär också att avgiftsuttagen medför en transferering av medelmellan skogsägare till nackdel för dem som har välskötta skogar och enomfördelning av pengar från södra och till övre Norrlandsinland. Såsom det skogliga bidragssystemet nu fungerar är detbättre för skogsbruket att skogvårdsavgiften och samtliga bidragsformer, medundantag för sådana som är av regionalpolitisk karaktär, avvecklas. Deregionalpolitiskt motiverade bidragen i vissa delar av landet bör finansierasöver statsbudgeten på samma sätt som andra statsanslag och inte belastaskogsägare i andra delar av landet. Vissa mindre anslag till skogsbruket förgemensamma angelägenheter bör kunna finansieras genom avtal mellanskogsnäringen och staten enligt den modell som tillämpas för andra liknandegemensamma kostnader. Utskottet tillstyrker således yrkandet i motion 379 om attskogsvårdsavgiften avvecklas fr. o. m. . Därmed torde yrkandenai motionerna 476, 2095 och 2487 vara tillgodosedda. Eftersom avgiften vid 1984års taxering var 5 %o bör den vid taxering lämpligen utgå med 2,5 %oavseende ett helt beskattningsår. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:379 och med anledning av motionerna 1983/84:476, 1983/84:2095och 1983/84:2487 antar följande SkU1983/84:27 11 Lag om upphävande av lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift. Härigenom föreskrivs att lagen(1946:324) om skogsvårdsavgift skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft den 1 juli1984 och upphäver lagen (1963:1125) om ändring i lagen (1946:324) ömskogsvårdsavgift. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift pågrund av 1985 och tidigare års taxering. I fråga om 1985 års taxering utgörpromilletalet 2,5. dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "Utskottet har" och slutar med"således motionerna" bort ha följande lydelse: Enligt de principer som ligger till grund förskogsvårdsavgiften skall avgiftsmedlen användas för sådana ändamål som är tillgagn för skogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare kandra nytta av dem. Avgiften betraktas som skogsägarnas bidrag till de allmännainsatserna i vid mening för det svenska skogsbruket, som bör varasjälvfinansierat. Enligt utskottets mening motiverar de åtgärder som f. n. görsför skogsbruket inte ett högre avgiftsuttag än 5 %o. Den höjning av avgiftentil! 8 %o som beslutade bör ses mot bakgrund av de planersom regeringen haft på genomgripande beskattnings- och andra tvångsåtgärder föratt öka avverkningarna. Utskottet finner dessa planer helt oacceptabla och motsättersig att skogsvårdsavgiften används som tvångsmedel. Skogsnäringen bör enligtutskottets mening beskattas enligt samma principer som annan näringsverksamhet.Den avgift på 5 %c som utgick vid taxering är såvitt utskottet kanbedöma tillräcklig för skogsvårdsavgiftens nuvarande ändamål. Utskottet tillstyrker således det i motion 2487framställda yrkandet om att den beslutade höjningen upphävs och avstyrkermotionerna 379, 476 och 2095. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:2487 och med avslag på motionerna 1983/84:379, 1983/84:476 och1983/84:2095 antar följande SkU1983/84:27 12 Lag omupphävande av lagen (1983:1125) om ändring i lagen (1946:324) omskogsvårdsavgift Härigenom föreskrivs att lagen(1983:1125) om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift skall upphöra attgälla. (), förste vicetalmannen (), (), (), KarlBjörzén (m) och () anser