bet · G701NU14 · 1983-12-31 00:00:00 — Frizoner har inrättatsfrämst i utvecklingsländer och s. k. NIC-länder i och Latinamerika.Företag som etablerar sig i en sådan zon åtnjuter i regel stora lättnader medavseende på tullar, arbetsgivaravgifter och andra avgifter m. m. Syftet med enfrizon är i allmänhet att locka tillverkningsindustri dit. De s. k.företagszonerna kan sägas utgöra ett slags frizoner, fastän i mindre skala.Företagszoner (enterprise zones) förekommer främst i och USA.Till företagszoner kan avskiljas exempelvis stadsdelar eller kvarter, ofta islumområden. Genom skatte- och avgiftslättnader lockas industrier ochhandelsföretag till zonen och bidrar därmed till utvecklingen av området ifråga. Av det anförda framgår att någon klar begreppsmässig gräns inte finnsmellan de olika zonformerna. Även andra benämningar förekommer f. ö. Utskottet erinrar om att (se s.24) gav uttryck åt uppfattningen att utvecklingen mot ett ökat antal frizonero. d. i och förtjänade att uppmärksammas av statsmakterna men att enutgångspunkt vid eventuella överväganden i frågan borde vara att utlandsägdaföretag inte skall ges förmåner som konkurrerande svenskägda företag inteåtnjuter. Det finns, menar utskottet, inte någon anledning för att nuinta någon annan ställning i frågan. I grunden är olika frizonsarrangemanguttryck för en osund konkurrens mellan olika länder, främst om internationellaföretags investeringar. En konkurrens på sådana villkor bör inte uppmuntras.Det bör i sammanhanget observeras att bestämmelserna i tullagstiftningen intelägger hinder i vägen för att det inom en frihamn bedrivs industriellverksamhet, låt vara i begränsad omfattning NU 1983/84:14 39 ochendast under förutsättning av tillstånd av regeringen eller generaltullstyrelsen.Denna möjligfiet synes emellertid inte ha utnyttjats. Som har framgått i detföregående (s. 22) prövar regeringen dock f. n. en ansökan från Norrköpingskommun om inrättande av en "exportzon" i . Utskottet villvidare erinra om att kommittén (1 1982:05) om de framtida regionalpolitiskastödinsatsernas inriktning och omfattning (ordförande: professor ) skall överväga bl. a. om det är motiverat med en geografisk utvidgning avde nuvarande områdena med sänkta arbetsgivaravgifter. Mot bakgrund av detanförda finner utskottet att det nu inte finns behov av något särskiltuttalande från sida i frågan. Motion 1982/83:1588 (m) avstyrksföljaktligen i denna del. kommunisterna föreslår i sinpartimotion 1982/83:2041 att regeringen skall uppmanas vidta åtgärder för attinrätta ett statligt handels- och bytesbolag. Bolaget skulle verka för ett ökathandelsutbyte med de socialistiska länderna, vilket skulle bidra till att göraSverige mindre beroende av den ekonomiska och politiska utvecklingen i västländerna. Utskottetvill först erinra om att åtskilliga gånger har behandlatmotionsyrkanden om att statsmakterna genom olika åtgärder, bl. a. inrättande avstatliga handelshus, skall stimulera handelsutbytet mellan och desocialistiska länderna. och i ett fall försvarsutskottet har förklarat sig dela motionärernas uppfattning att alla möjligheter attfrämja denna handel bör tas till vara men ansett att någon särskildframställning till regeringen inte var påkallad. mening finns det fortfarande fog för ett sådant ställningstagandefrån sida. Utskottet vill emellertid tillägga att det finns tendenseri utvecklingen av den svenska östhandeln, bl. a. det tilltagande underskottetoch de ökande kraven pä motköpsaffärer, som gör att det kan vara motiverat attöverväga om inte samhället kan utveckla nya eller effektivera beståendeinstrument för en samordning av de kommersiella förbindelserna medstatshandelsländerna. Även det alternativ till lösning av samordningsproblemetsom föreslås i motionen bör därvid kunna prövas. Utskottet utgår från attregeringen har frågan under uppsikt. Något särskilt uttalande till regeringeni denna sak synes inte erforderligt, varför motionen avstyrks av utskottet. I motion 1982/83:2149 (fp) föreslås att regeringenskall undersöka hur förutsättningarna för den verkstadsmekaniska industrin iövre NU1983/84:14 40 kan förbättras inom det s. k. ram. Avmotiveringen, som finns i motion 1982/83:2147, framgåratt motionärerna tänkersig att man genom ändringar i systemet med s. k. basorter skall nedbringatransportkostnaderna för denna industri. har genom frihandelsavtalet med kol-och stålgemenskapen, , förbundit sig att tillämpa de pris- ochtransportregler som gäller i EG. Enligt dessa regler skall fraktkostnadernaberäknas från baspunkten till den ort där godset levereras. Baspunkten behöverinte vara samma ort som verksorten. Varje producent väljer baspunkt ellerbaspunkter för sin produkt. Valet sker med hänsynstagande till bl. a.producentens och konsumentens lokalisering och till exportmöjligheterna. Av detvå förekommande baspunkterna för det handelsfärdiga stålet är dennordligaste. Utskottet vill erinra om att man, när frihandelsavtaletingicks, förutsäg att den norrländska verkstadsindustrin med det valdabaspunktssystemet skulle drabbas av orimligt höga fraktkostnader, eftersomverkens baspunkter låg i , men räknade med att de negativakonsekvenserna skulle motverkas genom inrättandet av det statligaregionalpolitiska transportstödet. Som framgår av yttrandet från kommerskollegiumhar frågan om en utökning av antalet baspunkter tagits upp i diskussioner inomkollegiets . Det har dock inte varit aktuellt att öka antaletbaspunkter i övre , bl. a. med hänsyn till förefintligheten avtransportstödet. Utskottet vill framhålla att den omständigheten att sådantstöd utgår i samband med leveranser från övre inte hindrar attkostnadsskillnaderna netto ändå kan vara stora, till nackdel förnorrlandsindustrierna. Möjligheterna att få till stånd en ändring av baspunktssystemetav det slag som motionärerna synes förorda måste dock anses vara högstbegränsade. Utskottet vill i stället, i likhet med kommerskollegium, peka påmöjligheten av att transportstödet förändras i en riktning som gynnarindustrierna i övre . Som framhålls i yttrandet kan vidare diskussionerom ändringar i kollegiets tillämpning av initieras avförbrukarnas representant i . Med hänsyn till det anförda finner utskottet det intemotiverat att gör en sådan framställning till regeringen som föreslåsi motion 1982/83:2149 (fp). Denna avstyrks således. 1.beträffande nordiskt industri- och handelssamarbete attriksdagen avslår motion 1982/83:178 samt motion 1982/ 83:1588 yrkande 7 iifrågavarande del och motion 1982/83:1602 yrkande I, NU1983/84:14 41 2. beträffande Nordiskainvesteringsbanken att a) medbifall till proposition 1983/84:25 bilaga 4 delsgodkänner att svenska staten ikläder sig betalningsansvaret för andel,uppgående till 1656 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR), av höjningen avNordiska investeringsbankens grundkapital, och ställer 12,06 miljoner SDR tillbankens förfogande inom överenskomna tidsfrister, dels till Höjning avgrundkapitalet i investeringsbanken på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /84 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslagav , b) avslårmotion 1982/83:1602 yrkande 2, 3. beträffande regionalindustripolitik att avslår a) motion1982/83:690, b) motion1982/83:1662, c) motion1982/83:2180 yrkande 3, attriksdagen avslår motion 1982/83:1588 yrkande 7 i ifrågavarande del, 5. beträffandestatligt handels- och bytesbolag att avslår motion 1982/83:2041, attriksdagen avslår motion 1982/83:2149. Närvarande: (), (), GunnarNilsson i (s), (), (), (), (), (), Per (), ChristerEirefelt (fp), (vpk), (), (), () och (). Nordiskt industri-och handelssamarbete (mom. 1) (), (), Per (), (), (), NicGrönvall (m) och () anser NU1983/84:14 42 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 36 som börjar med "När det" och slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är det av vikt att riksdagengenom ett uttalande markerar betydelsen av att det pågående utredningsarbetet idessa ämnen slutförs och resulterar i konkreta resultat på de berördalagstiftningsområdena. Ett sådant uttalande ter sig särskilt angeläget motbakgrund av att utvecklingen av det nordiska samarbetet har avstannat tillföljd av brist pä politiska initiativ och regeringens demonstrerade ljummainställning till frågan om inrättande av en gemensam nordisk aktiemarknad.Riksdagens önskemål bör härvidlag sammanfalla med de synpunkter som utskottet idet föregående har givit uttryck ät och som i allt väsentligt överensstämmermed de förslag som har framlagts i motion 1982/83:178 (m)samt i motionerna1982/83:1588 (m) och 1982/83:1602 (c) i här berörda delar. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1.beträffande nordiskt industri- och handelssamarbete attriksdagen med anledning av motion 1982/83:178, motion 1982/83:1588 yrkande 7 iifrågavarande del och motion 1982/ 83:1602 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Företagszoner (mom. 4) (), (), Per (), (), (), NicGrönvall (m) och () anser debatt den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 38 med "Utskottet erinrar" och slutar på s.39 med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet finner det angeläget att inte hamnar päefterkälken när det gäller att presentera attraktiva lösningar för att främjautländsk före-tagsetablering i landet. Enligt utskottets mening kan inrättandetav företagszoner (exportzoner etc.) visa sig vara en framkomlig väg när detgäller att locka till sig utländska investeringar. Utskottet vill framhålla attriksdagen genorn sitt beslut att befria företagen i frän lagstadgadesocialavgifter redan i princip har accepterat idén om en företagszoni den beskrivna bemärkelsen. Det är emellertid enligt utskottets meningtvivelaktigt om den nuvarande frihandelslagstiftningen medger att företagszonerefter anglosachsisk förebild inrättas. Mot bakgrund av det anförda finnerutskottet det önskvärt att regeringen överväger hur tillkomsten avföretagszoner kan främjas genom lagstiftningsåtgärder eller på annat sätt. Enutgångspunkt bör därvid vara att utlandsägda företag inte skall ges förmånersom konkurrerande svenskägda företag inte åtnjuter. NU 1983/84:14 43 bör rikta ett uttalande av denna innebördtill regeringen. Härigenom blir det aktuella önskemålet i motion 1982/83:1588(m) tillgodosett. deb att utskottet under 4 bort hemställa 4.beträffande företagszoner att medanledning av motion 1982/83:1588 yrkande 7 i ifrågavarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Statligthandels- och bytesbolag (mom. 5) (), (), PerWesterljerg (m), (), (), () och () anser att den del av utskottet yttrande pä s. 39som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att de speciella problem som är förknippade med handel med östländernainte löses genom inrättande av ett sådant bolag som föreslås i motionen. F. n.utmärks handelsutbyte med de socialistiska staterna bl. a. av ettökande underskott och av ökade krav på motköpsaffärer. Underskottet är närmasten följd av oljepriserna och torde inte kunna motverkas genom att ytterligareen byråkratisk instans skjuts in mellan leverantörer och köpare. Kravet påmotköpsarrangemang medför givetvis vissa problem för svenska exportörer. uppfattning har man dock inom näringslivet redan funnit former föratt bemästra denna situation. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attdet finns ett företag som har specialiserat sig på motköpsaffärer,nämligen AB . Även framgent bör det ankomma pä de exporterande företagenatt utan statlig inblandning åstadkomma den nödvändiga samordningen. Motion1982/83:2041 (vpk) avstyrks följaktligen. Statligt handels- och bytesbolag (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 39som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det ligger en fara i att den svenskautrikeshandeln alltmer orienterar sig mot och . Atthandelsutbytet med och andra statshandelsländer på alla sättfrämjas ter sig mot denna bakgrund som mycket angeläget. andel av OECD-ländernasexport till har som framgått av det föregående minskat under1970-talet. En orsak härtill torde vara att en stor del av importgäller stora kompletta projekt, där större exportländer har lättare att görasig gällande. Det är enligt utskottets mening NU1983/84:14 44 uppenbart att det på svensk sida måste skapas enorganisation som förmår hålla samman de insatser från skilda företag som behövsför att skall kunna konkurrera om sådana order. Det är likaså uppenbartatt en dylik organisation skulle förlänas en större tyngd om den helt ellertill övervägande del ägdes av staten. Mot bakgrund härav anser utskottet attregeringen bör uppmanas att ta initiativ till bildandet av ett statligt handels-och bytesbolag. Utskottet tillstyrker sålunda motion 1982/83:2041 (vpk). dels att utskottet under 5 bort hemställa 5.beträffande statligt handels- och bytesbolag attriksdagen med anledning av motion 1982/83:2041 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. NU1983/84:14 45 Ärendet ............................................................................... .. 1 Propositionen...................................................................... .. 1 Motionsyrkanden................................................................ .. 1 Nordisktindustri- och handelssamarbete ........................... 2 Motionerna1982/83:178, 1982/83:1588 och 1982/83:1602 2 Valutaregleringen gällande ordning och praxis................ 3 Utredningsarbeteinom m. m....................... 5 Gemensamnordisk aktiemarknad........................................ 10 Utredninginom de nordiska industriförbunden.................... 10 Allmänt ombankens verksamhet......................................... 13 Höjning avNordiska investeringsbankens grundkapital...... 15 Initiativav de nordiska samarbetsministrarna m. m............ 15 Regional industripolitik......................................................... 18 Motionerna1982/83:690, 1982/83:1662 och 1982/83:2180 .....;... 18 Vissauppgifterom det s. k. Nordkalottsamarbetet ............. 20 Motion1982/83:1588 ............................................. ,.......... 21 Gällandeordning beträffande frihamnar.............................. 22 Statligt handels- och bytesbolag ........................................ 25 Motion1982/83:2041.......................................................... 25 Vissauppgifter om handeln med ........................ 25 Sverigeshandel med ........................................ 27 Utvärderingav de regionala exportsäljbolagen .................. 31 NU1983/84:14 46 Avtalets innebörd såvitt avser fraktkostnader .................... 32 Motion1982/83:2149 ......................................................... 33 Yttrandeav kommerskollegium ........................................... 33 Utskottet.................................................... :........................ 34 Nordisktindustri- och handelssamarbete............................ 34 Statligthandels- och bytesbolag......................................... 39 Nordisktindustri- och handelssamarbete (m, c, fp).......... 41 Företagszoner(m, c, fp)................................................... 42 Statligthandels- och bytesbolag (m, c, fp) ...................... 43 Statligthandels- och bytesbolag (vpk) ........................... 43