bet · G701NU24 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:24 omkooperationens kapitalförsörjning, m. m. 1983/84:84) debproposition 1983/84:84 om kooperationens kapitalförsörjning, m. m., dels fyramotioner som har väckts med anledning av propositionen, dels två motioner frånallmänna motionstiden. Propositionenoch motionerna redovisas i det följande. och lagutskottet har avgivit yttranden(SkU 1983/84:7 y och 1983/84:10 y, LU 1983/84:2 y och 1983/84:3 y) överpropositionen och följdmotionerna (bilagor 2-5, s. 36 f.). Från , förening u.p.a., harinkommit två skrivelser om kooperativa allemansfonder och förlagsinsatser. Utskottet godtar regeringensförslag till åtgärder för att underlätta kooperationens kapitalförsörjning.Åtgärderna gör det möjligt för kooperationen såväl att dra till sig externt riskkapital- generellt och specifikt via allmänna pensionsfonden och allemanssparandet -som att öka den interna kapitalförsörjningen. Utskottet föreslår ett tillägg till regeringens förslag omlindring av dubbelbeskattningen av utdelad vinst. Tillägget innebär att encentralorganisation för kooperativa föreningar vilkas verksamhet i huvudsakavser rörelse får avdragsrätt för utdelning på insatskapital även omcentralorganisationen själv inte är kooperativ. Tre motionsyrkanden (m; c; c)som syftar till att den interna kapitalförsörjningen ytterligare skall främjasgenom individanknutna skattelättnader för insatsbetalningar (s. k. uppskjutenbeskattning) avstyrks med hänvisning till att riskkapital bör byggas upp medbeskattade medel; dessutom ifrågasätts det föreslagna avdragets positivapåverkan på kapitalförsörjningen. En motion (c, s) med förslag att allemansfonder medkooperativ huvudman efter dispens av bankinspektionen skall få placera upptill av sina medel i förlagsandelsbevis i ekonomisk förening - i ställetför enligt regeringens förslag - tillstyrks. En sådan ordningtorde, säger utskottet, ge den profilering av kooperativa kapitalsparfondersverksamhet som är nödvändig för att göra dem till ett attrakfivt sparalternativför NU1983/84:24 2 Utskottet utvecklar i dettasammanhang grunderna för bankinspektionens dispensgivning. Ett motionsyrkande(c) med innebörd att 400 milj. kr. inom ramen för tillgängliga medel förallmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse skall användas för placering iförlagsandelsbevis i kooperativa föreningar avstyrks. Utskottet anser attkonkurrensneutralitet bör gälla mellan alternativa placeringsmöjligheter förfondstyrelsen. Två motionsyrkanden rörande arbetskooperation (s; c) avstyrkerutskottet med hänvisning främst till pågående arbete inom ramen fördelegationen för arbetskooperation. Likaså avstyrker utskottet ett motionsyrkande(c) om ekonomiska resurser för forskning om kooperationen vid högskolorna.Utskottet anser att ett aviserat förslag till åtgärdsprogram frånforskningsrådsnämnden bör avvaktas. Sex reservationer har avgetts (enligtförteckning på s. 51). Proposition 1983/84:84 Huvudsakligt innehåll Propositionen innehåller bl. a.förslag till lagändringar som syftar till att kooperationens kapitalförsörjningskall förbättras. I lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar(föreningslagen) föreslås vissa ändringar som skall göra det möjligt förföreningarna att ta till sig riskbärande kapital även från andra änmedlemmarna. Detta skall enligt förslaget ske genom särskilda kapitalinsatser(s. k. förlagsinsatser). Förlagsinsatserna skall inta en mellanställningmellan medleniskapitalet och det lånade kapitalet. Insatserna förenas inte mednågon rösträtt men med viss insyn i föreningen. Insatserna skall vara bundna iminst . Vidare föreslås att dubbelbeskattningen av utdelad vinst iekonomiska föreningar lindras. Detta uppnås genom att avdrag medges förutdelning som har utgått i förhållande till inbetalda insatser. Avdragsrättenomfattar ekonomiska föreningar som i beskattningsavseende är att anse somkooperativa och som huvudsakligen driver rörelse. Kapitalavkastning i form av ränta eller utdelning påaktier och andelar i ekonomiska föreningar beskattas f. n. som inkomst avkapital även om kapitalet hänför sig till jordbruk eller fastighetsinnehav. Densom driver rörelse skall däremot i princip redovisa ränta och utdelning sominkomst av rörelsen såvida räntan eller utdelningen har influtit från kapitalsom tillhör rörelsen. I propositionen föreslås att den för rörelse föreskrivnaordningen skall gälla även inom inkomstslagen jordbruksfastighet och annanfastighet. De föreslagna reglerna om utdelningsavdrag skall tillämpasförsta gången vid taxering. Reglerna om rätt inkomstslag för ränta ochutdelning skall däremot gälla först fr. o. m. Härutöver finns i propositionen förslag till ändringar ilagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. NU1983/84:24 3 möjliggöra för fjärde fondstyrelsen att genomförlagsinsatser satsa kapital i ekonomiska föreningar. Vidare framläggs förslagtill bestämmelser som innebär att det nya sparsystemet allemanssparandetutformas så att riskkapital kan förmedlas till kooperationen. Regeringen har - efter föredragningav industriminister . - deb föreslagit att antaförslag till lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, dels berett tillfälle attta del av vad industriministern har anfört om kooperativ utveckling (s. 57-68). Regeringen har vidare - efter föredragningav finansminister ~ dels föreslagit att antaett av lagrådet granskat förslag till [1] lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), dels föreslagit att anta förslag till 2. lag om ändringi lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 3. lag om ändringi lagen (1983:890) om allemanssparande, 4. lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, 5. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385). Lagförslagen finns i propositionen på s. 3-34. De motioner som har väckts med anledning av proposition1983184:84 är 1983/84:1900 av () ochAnders (), vari hemställs att 1. beslutar attmedge uppskjuten beskattning på av den årliga insatsen ikooperativa föreningar, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i övrigt i motionen anförts, 1983/84:2536 av m. fl. (c), varihemställs att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsi motionen om värdet av ökade insatser för kooperativ verksamhet i samhället, 2. uttalar sig för att inom ramen för tillgängliga medelför 400 milj. kr. får användas för placering i förlagsandelar i kooperativa föreningar eller bolag ägda av dessa. NU1983/84:24 4 3. beslutar attden årliga medlemsinsatsen i kooperativa företag skall ge medlemmen möjlighettill uppskjuten skatteinbetalning av insatsen, 4. hos regeringenbegär fortsatta initiativ för att underlätta bildandet av arbetskooperativaföretag på sätt som angivits i motionen, 5. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande forskning ochutbildning i kooperation, 1983/84:2537 av (), vari hemställs att av regeringen begär förslag om att avårlig betald insats skall undantas från inkomstbeskattning och upptas tillbeskattning vid utträde ur föreningen, 1983/84:2538 av () ochRoland (), vari hemställs att beslutar att allemansfondermed kooperativ huvudman, efter dispens av bankinspektionen, får placera upptill av fondförmögenheten i förlagsandelsbevis i svensk ekonomiskförening. De motioner/rart allmänna motionstiden som behandlas härär följande: 1983/84:694 av . (s), vari hemställs att uttalar sig för stöd tillförsöksverksamhet i större skala med småföretagsutveckling i kooperativaföretagsformer samt att därvid utses till en av försöksorterna, 1983/84:2108 av . (c), vari - med motivering i motion 1983/84:2107 - hemställs attriksdagen beslutar att ge sin anslutning till vad som i motionen anförtsrörande lantbrukskooperationen. Till den del motionerna avser meraövergripande frågor refereras motiveringen i det närmast följande avsnittetVissa allmänna synpunkter. Sammanfattning av vissa allmänna synpunkterIndustriministerns anförande Förslagen i proposition 1983/84:84läggs fram mot bakgrund av ett anförande av industriministern, där hanöversiktligt redovisar sin syn på kooperationens situation och problem. Kooperationen i har utvecklats starkt och spelaren viktig roll i det svenska samhället, säger industriministern inledningsvis.En stor del av landets befolkning är som medlemmar, kunder eller anställdaengagerade i någon form av kooperativ verksamhet, främst inomkonsumentkooperationen med sammanlagt ca 3 miljoner medlemmar,bostadskooperationen med sammanlagt ca 600000 medlemmar ochproducentkooperationen - där lantbrukskooperationen är den övervägande delen -med drygt 150000 medlemmar. NU1983/84:24 5 Totalt sysselsatte kooperationen islutet av ca 165 000 personer, vilket motsvarade av samtligasysselsatta i . Dess andel av bruttonationalprodukten var likaledes ca5%. Inom enskilda sektorer av näringslivet är kooperationens andel väsentligthögre. Inom livsmedelshandel, bensinhandel och bostadsproduktion är den . Lantbrukskooperationen svarar inom livsmedelsindustriproduktion ochskogsproduktion för ). De kooperativa företagen, anför industriministern, utgörsåledes en viktig del av det svenska näringslivet vid sidan av privata företagoch samhällsägda företag. Kooperationen har med sin vittomfattande verksamhetett stort inflytande såväl på den ekonomiska och demokratiska som på densociala utvecklingen i . I fråga om principiell grundsyn påkooperationen ansluter sig industriministern till den grundsyn somkooperationsutredningen har redovisat i följande uttalande: Den kooperativa verksamhetens formförenar individuellt och socialt engagemang med ekonomisk verksamhet på ettsätt som berikar samhället i flera avseenden. Den motverkar klyftor mellanindivider och socialekonomiska grupper. Den informerar och levandegörkomplicerade ekonomiska sammanhang. Och den fördelar ansvar, initiativ ochekonomiska resultat enligt demokratiska principer. Kooperationen kan enligt industriministernantas bidra till en effektivisering av det svenska näringslivet. Syftet - atttillgodose medlemmarnas intressen såväl ekonomiskt som ur andra aspekter- haren kvalitetshöjande effekt på produktion och distribution. Detta har positivaeffekter på privat och statligt drivna verksamheter som har de kooperativaföretagen som konkurrenter. Industriministern övergår så till att redovisa sin syn påde problem och möjligheter som ligger i den framtida utvecklingen avkooperationen. Kooperationens starka utveckling kan, anförindustriministern, också medföra risker på vissa områden, särskilt områden därmarknadsdominansen är framträdande. Stordrift och anpassning och kanskesamarbete med statliga och privata företag kan riskera att gå så långt att detstrider mot medlemsintresset. Större delen av de kooperativa företagen arbetarnu på stagnerande marknader. Detta ställer kooperationen inför ett svårt valmellan ny inriktning mot expansiva sektorer utanför medlemmarnas näraliggandeintressen och engagemang, och anpassning till den krympande marknaden medminskad betydelse för den kooperativa verksamheten som följd. Industriministern påpekar att nya kooperativaverksamheter har utvecklats för att sköta vissa gemensammaangelägenheter, t. ex. för att lösa uppgifter som helt eller delvis ombesörjsav samhället. Den etablerade kooperationen har enligt industriministernett ansvar för att hålla de kooperativa idéerna levande inom den egnaverksamheten. Men den har dessutom en uppgift att stödja utvecklandet av nyafristående NU1983/84:24 6 Kooperativ verksamhet kan emellertid aldrigskapas utifrån. Den måste initieras och byggas upp av dem som har intresse ochbehov av den. kommande kooperativa verksamheten. Samhällets uppgift, anförindustriministern, skall inte vara att styra eller dra upp riktlinjer förkooperationen. Samhällets uppgift bör vara att skapa sådana villkor förkooperativ verksamhet att denna blir ett reellt alternativ. Det är enligt industriministern av väsentligt allmäntintresse att de kooperativa föreningarna kan utvecklas jämsides mednäringsverksamhet som bedrivs i andra former. Propositionens förslag har somövergripande mål att de kooperativa föreningarna så långt möjligt skall ges ijämförelse med andra företagsformer likvärdiga möjligheter. De motioner som har väckts medanledning av propositionen utvecklar endast i begränsad omfattning allmännasynpunkter på kooperationen. anför i sin partimotion 1983/84:2536 attkooperationen i med allt snabbare förändringar av ekonomiska, tekniskaoch sociala förhållanden med ökande risker för sårbarhet, främlingskap ochanonymitet kan få en allt större betydelse. Nödvändigheten av en stabilutveckling av den privata sektorn i samhällsekonomin, men med en samtidigåterhållsamhet med de offentliga utgifterna utan att man gör avkall på enrättvis fördelnings-poHtik, kan, enligt motionärerna, ge den kooperativa idénen central funktion. Kooperationens erfarenhet av demokratisk styrning avekonomisk verksamhet kan ge värdefulla bidrag till utvecklingen av en ökadekonomisk demokrati i näringslivet och en ökad politisk demokrati inom främstkommunala verksamhetsområden. Dessutom kan kooperationen med sin uppbyggnadutgöra ett alternativ till den traditionella föreställningen om arbete ochkapital som motsatta intressen. Den snabba strukturomvandlingen ställer ökadekrav på flexibilitet, anpassningsförmåga och stabilitet, inte bara inäringslivet utan även i samhällsekonomin i stort. Detta ökar i sin tur kravenpä demokratisering och decentralisering av både näringsliv och samhälle. Detbör därför, menar motionärerna, vara naturligt och angeläget att lägga en godgrogrund för ett livskraftigt kooperativt alternativ som ett komplement tillprivata och samhälleliga initiativ inom samhällets olika områden. Den kooperativa idén med sin utgångspunkt att engagera människortill samverkan kan vara ett viktigt instrument för att bryta nya vägar inomramen för en decentraliserad, socialt anpassad och miljöanpassad marknadsekonomi,anför motionärerna, och understryker mot den bakgrunden vikten av attkooperativ verksamhet främjas. NU1983/84:24 7 Utskottet finner det vara av värdeatt en samlad syn på kooperationen och dess roll i samhället nu presenteras ien proposition till . De kooperativa företagen utgör, som industriministernframhåller, vid sidan av privata och samhällsägda företag en viktig del av detsvenska näringslivet. Kooperationen har ett stort inflytande på den ekonomiskaoch sociala utvecklingen och tillgodoser väsentliga demokratiska värden. Kooperationenkan bidra till en effektivisering av näringslivet bl. a. genom att verka förhögre kvalitet inom produktion och distribution. Kooperationen har visat attekonomisk effektivitet och demokrati väl låter sig förenas. Dess erfarenheterkan utnyttjas i utvecklingen för ökad ekonomisk demokrati. I den nu aktuellautvecklingen ligger att den kooperativa verksamhetsformen utnyttjas föruppgifter som eljest helt eller delvis sköts av samhället. S. k.arbetskooperativa företag är en annan intressant utvecklingslinje. Utskottetvill understryka att kooperationen ger ett positivt bidrag till den svenskaekonomin och det svenska samhällslivet. Därmed ställer sig utskottet bakompropositionens grundläggande tankegångar om värdet av den kooperativaverksamhetsformen. Det innebär också att utskottet anser det viktigt attsamhället slår vakt om denna verksamhetsform och ger den goda möjligheter tillfortsatt utveckling. Det omfattande utredningsmaterial som har kommit fram somett resultat av kooperationsutredningens arbete och remissbehandlingen av desshuvudbetänkande har visat att samhällsåtgärder till stöd för den kooperativaverksamhetsformen är av vital betydelse för dess fortsatta utveckling. Utskottet konstaterar således med tillfredsställelse attförslag med detta syfte nu läggs fram. Utskottets ställningstagande till deenskilda förslagen redovisas senare i betänkandet. I detta sammanhang begränsarsig utskottet till att ställa sig bakom det övergripande mål för förslagen somanges i propositionen, nämligen att de kooperativa föreningarna så långtmöjligt skall ges förutsättningar likvärdiga med dem som gäller för andraföretagsformer. Utskottet anser att detta är viktigt som riktpunkt för deåtgärder som skall underlätta den kooperativa utvecklingen. Som framhålls ipropositionen innebär emellertid en sådan princip inte att de villkor somerbjuds olika företagsformer skall vara identiska. Utskottet vill ocksåunderstryka industriministerns uttalande att samhället inte skall styra ellerdra upp riktlinjer för kooperationen. Samhällets uppgift bör vara att skapaförhållanden som gör en kooperativ utveckling möjlig. I partimotionen 1983/84:2536 (c) redovisar centerpartietsin grundläggande syn på den kooperativa verksamhetsformen (se s. 6).Centerpartiet ser enligt motionen med tillfredsställelse att det omfattandeutredningsarbetet om kooperationen har resulterat i en proposition menkonstaterar att flera av de förslag och slutsatser som kooperationsutredningenpresenterat har NU1983/84:24 8 åsidosatts eller avvisats, exempelvis förslagen omuppskjuten beskattning av de stadgeenliga insatserna och införande av ensärskild kapitalfond. anser därför att regeringens förslag ärotillräckliga. I motionen yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i motionen om värdet av ökade insatser förkooperativ verksamhet i samhället. Den allmänna syn på kooperationen som kommer till uttrycki ifrågavarande del av partimotionen 1983/84:2536 (c) ansluter sig väl till degrundläggande tankegångar som förs fram i propositionen och som utskottet härhar ställt sig bakom. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att staten genom ökade insatser för kooperativ verksamhet skapar engod grogrund för ett livskraftigt kooperativt alternativ som ett komplementtill privata och samhälleliga initiativ inom samhällets olika områden. Utskottet konstaterar dels att det i propositionen på enrad väsentliga punkter läggs fram förslag med detta syfte, dels attindustriministern i avsnittet om kooperativ utveckling pekar på flera olikainitiativ som har tagits eller avses bli tagna när det gäller bl. a. forskningom kooperationen, arbetskooperation och samverkansorgan för kooperativutveckling. Utskottet utgår från att resultatet av detta arbete i lämplig formredovisas för tillsammans med de förslag till åtgärder frånriksdagens sida som det fortsatta arbetet eventuellt kan föranleda. Vad nu har anförts innebär att motion 1983/84:2536 (c) iallt väsentligt blir tillgodosedd i berörd del. Något särskilt uttalande avriksdagen i enlighet med yrkandet i motionen finner utskottet inte påkallat. Frågan om uppskjuten beskattning av stadgeenliga insatser- som är föremål för ett särskilt yrkande i motion 1983/84:2536 (c) - behandlarutskottet senare i detta betänkande (s. 21 f.). Motion 1983/84:2108 (c) rörlantbrukskooperationen. Motionärerna påpekar bl. a. dess värde förkonsumenterna, dess viktiga roll inom jordbrukspolitiken och dess lämplighetsom samarbetsform för lantbrukarna. Mot bakgrund av kritik som under senare tidbl. a. och statens pris- och kartellnämnd har riktatmot lantbrukskooperationen vill motionärerna att statsmakterna skall göra ettklarläggande uttalande om lantbrukskooperationens roll i samhället och dessbetydelse för uppnåendet av de jordbrukspolitiska målen. Motionärernahemställer att ger sin anslutning till vad de har anfört om lantbrukskooperationen. Det är uppenbart att de kooperativa samarbetsformerna pådet hela taget har haft stor positiv betydelse för utvecklingen inomjordbrukssektorn. Vad gäller konkurrensfrågorna begränsar sig utskottet tillatt, i likhet med vad som anförs i propositionen, konstatera attkonkurrenslagstiftning och annan ekonomisk lagstiftning gäller förkooperationen liksom för näringslivet i övrigt. Något uttalande av den innebördmotionärerna föreslår finner utskottet inte att har anledning att göra.Motion 1983/84:2108 (c) avstyrks sålunda. NU1983/84:24 9 I propositionen redogörsöversiktligt för kooperationens nuvarande finansieringsprinciper och för dessfinansiella situation i stort. Självfinansiering är den grundläggande kooperativafinansieringsprincipen. Medlemmarna skall alltså själva skjuta till detkapital föreningen behöver. Det primära egenkapitalet utgörs av medlemmarnasobligatoriska kapitalinsatser, medlemsinsatserna. Genom ackumulering avöverskotten av föreningens verksamhet-vilka till viss del hålls kvar inomföreningen i stället för att delas ut till medlemmarna - tillskapas därutöverefter hand ett kollektivt egenkapital. Möjligheterna för kooperationen att dra till sigriskbärande kapital från personer utanför medlemskretsen och från detinstitutionella sparandet, dvs. kapitalmarknaden, är formellt stängda, eftersomlagen (1951:308) om ekonomiska föreningar (föreningslagen) begränsarinsatskapitalet till medlemskretsen. Självfinansieringsprincipen har en fördel i det att denhävdar det kooperativa oberoendet. Den har emellertid också nackdelar. Denförutsätter -under inflation - kontinuerligt ökade insatser. Den kan medföra enmålkonflikt så till vida att höga redovisade överskott, nödvändiga för attuppnå en tillfredsställande konsolidering, kan strida mot kooperativetsintresse i den mån överskotten härrör från de egna medlemmarnas ekonomiskaaktivitet i föreningen. De kooperativa företagens soliditet har traditionelltvarit lägre än övriga företags. har soliditeten i det svenskanäringslivet överlag utvecklats negativt. I de kooperativa företagen har denemellertid sjunkit snabbare än i övriga företag. Ett behov av ökad försörjningmed riskkapital finns därför bland de kooperativa företagen för att de skallkunna möta kommande krav på expansion och omstruktureringar och ha en sådanfinansiell uppbyggnad som ger större uthållighet i lågkonjunkturer. Behovet avsoliditetshöjning gäller generellt för det svenska näringslivet men är relativtsett större i kooperationen än inom övriga företagssektorer. Samhället har vidtagit ett flertal stimulansåtgärder föratt förbättra näringslivets försörjning med riskkapital. Dessa åtgärder haremellertid nästan uteslutande riktat sig fill det enskilda näringslivet,företrädesvis börsbolagen. Sådana stimulansåtgärder är bl. a. den s. k.Annellagstiftning-en, allmänna pensionsfondens aktieplaceringar,skattefondssparandet samt lindringen i dubbelbeskattning för ej börsnoteradeföretag. Mot denna bakgrund lägger regeringen i propositionen framförslag som syftar till att underlätta kooperationens försörjning medriskkapital. Förslagen rör såväl extern som intern egenkapitalförsörjning med tyngdpunktpå den förstnämnda. Utskottetredovisar i det följande sitt ställningstagande till förslagen och NU1983/84:24 10 till de motionsyrkanden som direkt eller indirekt knyteran till dessa. Utskottet vill dock redan här ansluta sig till de grundläggandetankegångarna i propositionen i denna del. Det gäller både utgångspunkten förförslagen -att kooperationen är underförsörjd med egenkapital och att behovetav en ökad försörjning med riskkapital är relativt större inom kooperationen äninom övriga företagssektorer- och riktpunkten för förslagen - att kapital börställas till kooperationens förfogande på i huvudsak samma villkor som gällerför näringslivet i övrigt. Riskkapital till kooperationen genom förlagsinsatser Som har framgått av redogörelsen idet föregående har det varit omöjligt för kooperativa.föreningar att,med bibehållande av föreningens status, låta andra än medlemmarna satsariskbärande kapital. Regeringen anser att det nu bör tillskapas en sådanmöjlighet och föreslår vissa ändringar i lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar som medger att andra än medlemmarna i föreningen kan göra särskildakapitalinsatser, s. k. förlagsinsatser. Förlagsinsatsernas sammanlagda belopp får enligt förslagetuppgå till högst summan av gjorda medlemsinsatser. Varje förlagsinsats skallvara bunden i föreningen och ha en uppsägningstid av minst tvåår. Med förlagsinsatserna skall följa rätt till utdelning.