bet · G701LU36 · 1983-12-31 00:00:00 — personalpolitiska, lokalmässiga, regionalpoliliska ochsysselsällningsmässiga aspekter, funnit all inskrivningsmyndigheten börförläggas till , Utskottet har för sin del inle funnit skäl föreligga attfrångå regeringens beslut. Utskottet vill tillägga alt förslaget till ny lag omföretagshypotek är en angelägen reform. Om man nu på nytt skulle börja ulredaföriäggningsfråean eventuellt med en anknytning lill myndighet utanfördomstolsväsendet är det uppenbart alt ikraftträdandet av reformen skulle behövaskjutas ytterligare och all kostnaderna skulle öka ytterligare. På anförda skäl avstyrker ulskoltet bifall till motionerna2193, 2746 och 2747. Till en faslighet som helt ellerdelvis är inrättad för industriell verksamhel hör, enligl regler i 2 kap.jordabalken (JB), utom vad som normall hör lill fastigheter också maskiner ochannan utrustning som tillförts fastigheten för alt användas i verksamheten pådenna (indiislritillbehör). Fordon, kontorsutrustning och handverklyg fallerdock utanför tillbehörskretsen. Överlåts elt industrilillbehör gäller inteöverlåtelsen mot tredje man förrän föremålet skiljls från fastighelen på sådanlsätt alt det kan anses höra till denna. En näringsidkare som äger den industrifastighet på vilkenhan driver sin rörelse kan inle särskilt belåna industritillbehören och låtadem utgöra föremål för förelagsinleckning. Delta förhållande har med denförsämrade ekonomiska konjunkturen fört med sig problem förägarna av induslritasligheler, Inle sällan behöver en näringsidkare frigörakapital genom alt frånhända sig sin industrifastighet ulan atl för den skullupphöra LU1983/84:36 II alt driva rörelsen där. Han hyr i fortsättningenfastighelen av köparen, 1 sådana fall lägger reglerna om industrilillbehörhinder i vägen för en rationell belåning av verksamheten. angivna problem logs upp i en väckt motion vari begärdes en uiredning syftande lill enändring i om industritillbehör. På begäran av lagutskottet (LU1979/80:9) hemställde alt motionen jämte utskottets belänkande skulleöverlämnas lill utredningen angående företagsinleckning för all tas underövervägande vid fullgörande av utredningens uppdrag. Utredningen har i sillovan redovisade belänkande lagt fram förslag lill lösning av frågan. På grundval av utredningens förslag föreslås ipropositionen atl elt nytt inskrivningsrättsligt institut införs (24 kap, JB)som gör det möjligt för en fastighetsägare dels att rättsligt skilja enfaslighel från dess induslrilillbe-hör, dels atl rättsligt återförenafasligheten med sädan egendom. Som förutsättning för alt särskiljande avtillbehören skall tillåtas krävs atl samtliga innehavare av pantbrev i industrifastighetenlämnar sitt medgivande lill åtgärden. På motsvarande sätt krävs för enåterförening av fastigheten och induslrilillbehören medgivande från samtligasom har företagshypotek som omfattar tillbehören, Enligl utskottets mening är det tillfredsställande attproblemen med induslrilillbehören nu får sin lösning. Genom alt tillbehörentilläts växla slalus mellan lös egendom och faslighelstillbehör uppnås enbetydande flexibilitet, vilket kan förmodas få en avsevärd betydelse förnäringslivels kreditmöjligheter. Som framhålls i propositionen ökar delföreslagna systemel möjligheterna all på ell smidigt sätt anpassasäkerhetskombinalio-nerna efter förhållandena i del enskilda fallet.Visserligen kan från principiella synpunkter inte anses invändningsfritt atlhelt överlåta ål parterna i elt kredilförhållande all själva avgöra om vissegendom skall betraktas som fast eller lös. Förändringen av egendomens naturskall emellertid genomföras under myndighels medverkan och kontroll, och denblir öppet redovisad i offentligt register. Med hänsyn härtill och då enförändring av egendomens natur fär vidtas endast med berörda borgenärerssamtycke kan UtskoUel inle finna alt några avgörande skäl kan anföras mot detföreslagna nya inskrivningsrällsliga institutet, Utskotlet tillstyrker förslaget. I konkurs sker utdelning lillborgenärerna av boets medel i en viss ordning, den s, k, förmånsrättsordningen.Bestämmelser om i vilken ordning olika fordringar skall betalas finns i 1970års förmånsrätlslag (FRL). FRL skiljer mellan särskilda och allmännaförmånsrätter. De särskilda förmånsrätterna belastar endasl viss egendom ochhar i princip förmånsrätt före de allmänna förmånsrätterna. Särskildförmånsrätt följer bl,a, med fastighets- och förelagsinteckning. LU1983/84:36 12 avser all egendom som ingår i gäldenärens konkursbo. Bästarätt tillkommer vissa fordringar, som slår de egentliga konkurskostnadernanära. Därefter har fordran på skall och allmän avgifi förmånsräll - del s, k,skatteprivilegiel. Slutligen har arbetstagare allmän förmånsrätt i arbetsgivarenskonkurs för sin fordran på lön eller pension, det s.k, löneprivilegiet. Fordringar ulan förmånsräll, dvs. opriorileradefordringar, har inbördes lika räll. Del innebär all varje opriorilerad fordranfår betalt i förhållande lill fordringsbeloppels storlek. Den statliga lönegarantin vid konkurs trädde i kraft den 1januari 1971, Den innebär i korthet all stålen svarar för betalning avarbetstagarens lönefordran hos arbetsgivare som har försalls i konkurs, 1 frågaom ulbe-lall belopp inträder stålen i arbetstagarens räll motkonkursgäldenären. Lönegarantin finansieras genom arbetsgivaravgifter. Propositionen innehåller förslag till vissa ändringar iFRL, Ändringarna som är föranledda av förslaget lill lag om företagshypotek ärendast av redaktionell natur. Utskottet tillstyrker förslaget, I motion 1590 (m) begärs en översyn avförmänsrättsordningen vid konkurs. Motiveringen lill yrkandet återfinns imotion 1982/83: 1588, 1 den motionen anförs atl praxis inom konkursförvaltninghar utvecklats så alt konkursförvaltarna driver konkursföretagen vidare medhjälp av statlig lönegaranti bl, a, för all stärka förelagsinteckningshavarnasställning. Syftet med den föreslagna översynen anges vara alt åstadkomma enökad samverkan mellan samtliga intressenter i etl förelag redan innan enkon-kurssiluation har inträtt. Vid översynen bör övervägas atl ändra förmånsrättenför företagsinleckning i förhållande lill förmånsrätten för den statligalönegarantin så atl den senare ges en bällre förmånsräll än förelagsinteckning.Enligl motionärernas mening skulle en sådan ändring i förmåns-rättsordningenföranleda atl banker och kreditgivare fick elt ökat incitament alt nära följaoch ingripa i utvecklingen hos etl förelag på nedgång. Utskottet erinrar om alt genom beslul år 1975förelagsinleckning i förmånsrättshänseende flyllades fram förelöneprivilegiel. 1 samband därmed placerades också del s. k, skatteprivilegielframför löneprivilegiel. 1 proposition 1975/76: 12 anförde departementschefenföljande som skäl för en förändring av förelagsinleckningens förmånsrätt. För atl elt förelag skall kunnadrivas och ulvecklas måsle del kunna få tillgång lill kredit. Detta är av storbelydelse inle bara för förelaget självt utan också för de anställda. Omföretagen tillförsäkras goda kreditmöjligheter, tryggas deras fortbestånd ochutveckling och därmed även sysselsättningen. Det är tydligt atl framför alltde mindre och medelstora företagens kreditmöjligheter har försämrats tillföljd av den ståndpunkt bankinspektionen mot bakgrund av banklagens krav påbetryggande säkerhet har intagit i frågan om förelagsinleckningens värde somkreditsäkerhet efler införandet av lagen om anställningsskydd. Det är angelägetatl man får till stånd en ändring därvidlag så atl dessa förelagskreditmöjligheter tryggas. LU 1983/84:36 13 Vad departementschefen ullalade om behovelav kredilsäkerhe-ten för företagen gäller enligl utskottets mening allljäml.Syftet med den nu föreliggande propositionen är bl, a, att ytleriigare stärkaföretagshypote-keis kreditvärde, något som torde få stor betydelse inte minst förde små och medelstora företagen som ofta inle har någon annan säkerhet allerbjuda än företagshypotek. En förändring av förmånsrätten i enlighet medmotionärernas förslag skulle innebära att förelagshypotekel får förmånsrällförst efter såväl skatter och avgifter som löner och pensioner. En sådanordning skulle enligt ulskotiels mening allvarligl försämra förelags-hypoteketskrediivärde och således stå i klar strid med de syften som ligger bakompropositionen. En förändring i förmänsrättsordningen skulle vidare medföramycket besvärliga övergångsproblem. Enligt utskollets mening bör det inte kommai fråga att vidta sådana ändringar i förmånsrältslagen som förordas i motionen, UtskoUelvill tillägga all del inle är rikligt som anförs i motionen, nämligen atlkonkursboet drivs vidare för att stärka företagsinteckningarnas ställning. Delhuvudsakliga syftet med en fortsatt drift av ett konkursföretag är atl försökafå lill stånd en rekonstruktion av företagel till gagn för såväl löntagare ochandra borgenärer som samhället i övrigt, Atl en forlsali drift inte särskiltgynnar innehavarna av förelagsinleckningar har klarlagis bl, a, genom ellbeslut av högsta domstolen (NJA 1982 s, 900), Enligtbeslutet har förelagsinteckning i konkurs ansetts omfatta endast denföreiagsinieckningsbara egendom som fanns vid kon-kursuibrollei.Förelagsinleckningar har således i princip inte rätt till del i den vinst somerhålls av produkter som framställs efter konkursutbrottet. En fortsatt driftav elt konkursförelag ger således inle innehavaren av förelagsinleckning någonsärskild förmån. På anförda skäl avstyrkerutskottet bifall lill motion 1590, yrkande 1, 1 motion 377 (c) påtalas den långsamma hanteringennär det gäller registreringen av företag. Den företagare som startar ettnytt förelag kan nästan omgående få ell organisationsnummer för förelagd mendärefter kan del enligl motionären dröja upp lill förelagetsnamn godkänts och del blivii slutligen infört i handelsregistret. Motionärenframhåller all den långa lidsutdräklen för med sig beiydande problem förförelagaren. Bl, a. kan förelagaren inle la ul förelagsinleckningar ellererhålla poslgirokonto och annat dylikt som behövs för atl sysselsättning skallkunna bedrivas i normal omfattning. Motionären yrkar därför alt regeringenskall lägga fram förslag som påskyndar registrering av företag. Medanledning av vad motionären anfört vill ulskoltet till en början peka på allenligl förslaget lill lagom företagshypotek skall även en näringsidkare somännu inle hunnit starta sin förelag kunna ta ut förelagsinteckning. 10 8 räcker del om sökanden lämnar siyrkt uppgift om sill LU 1983/84:36 14 namnsamt person- eller organisationsnummer. Något krav på all förelaget skall vararegistrerat i handelsregistret föreligger inte. De svårigheter som motionärenpåtalat när det gäller förelagsinleckningar kommer således alt försvinna närden nya lagstiftningen träder i kraft, 1övrigt konstaterar ulskoltet alt motionärens påslående om de långa väntetidernaär riktigt. Utskottet erinrar om att utskottet tidigare prövat frågan omhandelsregislren, 1 belänkandel LU 1981/82: 10 behandlade utskotlet en motionmed yrkanden bl, a, om all den begränsning av skyldigheten atl registreraförelag i handelsregistret som nuvarande lagstiftning innebår borde hävas,Ulskoltet underströk i likhet med motionärerna vikten av attföretagsregislreringen är så fullständig som möjligt. Inte minst när del gälleralt bekämpa den ekonomiska brottsligheten är del betydelsefullt altnäringsidkare registreras i största möjliga utsträckning. Också förnäringsidkarna själva torde del enligt utskottet vara till fördel om de låterregistrera sina företag, Utskotlet pekade härvidlag bl, a, på all en regislreringi handelsregistret ger ensamräll till del registrerade firmanamnet. Beträffandehandelsregisleriagen förutsatte utskottet - med hänsyn lill betydelsen av enfullständig förelagsregislrering - att regeringen i lämpligt sammanhang skulleta upp frågan om en ändring av lagen. Någon åtgärd från sida iförevarande hänseende var inte erforderiig. Enligtvad utskottet inhämtat har en översyn av handelsregisterlagen påbörjats inomjustitiedepartementet. Del bör vidare påpekas alt i kommerunder arbete all inledas med alt datorisera handelsregistret. Omregistreringen förs över från behandling till automatisk databehandlingtorde lidsutdräklen för registreringen kunna nedbringas betydligt. Medhänsyn till det anförda bör motion 377 inte i nu aktuell del föranleda någonriksdagens vidare åtgärd. Motionäreni motion 377 tar också upp etl annat problem. Småförelag saknar enliglmotionären möjlighet alt bevisa all de är seriösa, eftersom samhället inteutfärdar förelagarbevis som visar alt företagaren fullgjort sina skyldighetermot samhället. Motionären påpekar vidare att del ofta är oklart, när eltarbete har utförts av elt nystartat förelag, om det är den som beställt arbetetsom själv skall inleverera skall och arbetsgivaravgiften eller om dennaskyldighet åvilar företagaren. Enligl motionären bör elt förelagarbevis,"ell förelagels identitetskort", införas som län kan medföras och vidbehov uppvisas för kunder och andra inrätlningar med vilka företagaren handlar. Fråganom införandet av elt förelagarbevis eller skaitebevis har behandlats avkommissionen mot ekonomisk brottslighet i dess slutbetänkande (SOU 1984: 15),Enligl kommissionen skulle etl sådant bevis kunna vara ett besked om atlföretagel registrerat sig för betalning av skaller och avgifter. Ett merautbyggt skaitebevis skulle, förutom atl vara etl inlyg på atl företagelfullgjort sina regislreringsskyldigheter på skatte- och avgifts- LU1983/84:36 15 området, kunna innefatta skuldkonlroll dvs, ge beskedhuruvida företagel är restförl hos kronofogdemyndigheten för skatter ochavgifter. Alternativt kan man enligt kommissionen tänka sig atl bevis utfärdasbara för dem som är skuldfria. En ännu mer långtgående variant avförelagarbevis skulle dessutom kunna ges sådan rättsverkan atl del också är ellinlyg på all innehavaren i alla lägen är all betraktas som egen företagare,skulle klargöras genom beviset, sådanl förelagar-eller skallebevis skulle komma att fungera som etl "körkort" förföretagare, kommissionens bedömning bör man i avvaktan bl, a, på atlsocialavgiftsutredningen (S 1981:4) lämnar sitt belänkande vänta med allinföra skallebevis lill dess all bällre förulsältningar föreligger atl få etlsådanl som fungerar väl och är praktiskt användbart. 1 första hand bör manavvakta en bättre samordning av arbetsgivarbegreppet. När en sådan samordningåstadkommits finns enligl kommissionen förulsältningar alt skapa ell skallebevissom kan vara lill stor nyita för förelagen. Mot den angivna bakgrunden harkommissionen valt atl inte lägga fram något färdigt förslag om skaitebevis. Med hänsyn till del anförda anser ulskoltet atl riksdageninle nu bör la ställning till frågan om införandel av ell förelagar- ellerskatiebevis. Motion 377 bör därför inte heller i denna del vinna riksdagensbifall. 1. beträffande centralinskrivningsmyndighet atlriksdagen med avslag på motion 1982/83: 1223 antar 4 kap. 2 8 i del iproposition 1983/84: 128 framlagda förslaget lill lag om företagshypotek, 2. beträffandelokalisering av central inskrivningsmyndighet atlriksdagen med anledning av propositionen och med avslag pä motionerna1983/84:2193. 2746 och 2747 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om en lokalisering till . 3. beträffandetagtörslagen i övrigt altriksdagen dels antar förslaget lill lag om företagshypotek i den mån det ejomfattas av hemställan under 1. 4. beträffandeförmånsrätten jör Jörctagsinieckningar att avslår motion 1982/83:1590 yrkande 1, 5. belräffandesnabbare registrering av företag altriksdagen avslår motion 1982/83: 377 i denna del. LU1983/84:36 16 6, belräffande förelagarbevis all avslår motion 1982/83: 377 i denna del. Närvarande: (), (). (), ()*. (), (),i (s), (), (), OweAndréasson (s)*, (), (), Per (vpk),() och (), * Ej närvarande vid betänkandets Justering. Lokalisering av centralinskrivningsmyndighet (mom. 2) (), () och KerstiJohansson (c) anser dels all den del av ulskotielsyllrande på s. 10 som börjar med "konstaterar" ochslutar med "och 2747" bort ha följande lydelse: Som arbelsmarknadsulskoltet påpekar i sill yttrande lilllagulskollel har och senasl uttalatalt i första hand skogslänen och i andra hand sydöstra ochSjuhäradsbygden skall prioriteras vid lokalisering av statlig verksamhel. Delråder en bred enighet om denna inriktning av politiken, och enliglarbetsmarknadsutskottets mening fordras myckel starka skäl för att frångå dessaprioriteringar. Ett enigt arbetsmarknadsutskott anser därför all börlokaliseras i enlighet med dessa prioriteringar. delar helt arbetsmarknadsulskottels bedömningav frågan om lokalisering av , Några speciella skäl all i deltalokaliseringsärende frångå gällande principer har varken anförts i propositioneneller framkom-mil under ulskoltsbehandlingen, Lagulskollel kan därför inte delaregeringens uppfattning atl skall lokaliseras lill , bör istället föriäggas lill något av skogslänen. När det härefter gäller frågan omvilken ort som bör väljas finns flera skäl som talar för en lokalisering lillSundsvall, 1 finns patentverkels bolagsbyrå. En lokalisering av CIMtill skulle därigenom ge goda förutsättningar för ell samarbetemellan och bolagsbyrån, vilkel bl, a, bolagsbyrån bedömt som värdefullt förframliden. LU1983/84:36 17 lill skulle ge en viss kompensation för densysselsälinings-minskning som sker inom de statliga verksamheterna, bl. a, inombolagsbyrån, i . Befolknings- och sysselsällningsulvecklingen inomVästernorrlands län och även inom har en myckel negalivtrend. Varje tillskott av sysselsättning är därför av största belydelse som ellmedel all motverka denna trend. Den nya lagstiftningen föresläs träda i kraft den 1januari 1986, Någon försening av ikraftträdandet på grund av all riksdagenullalar sig för annan lokaliseringsorl än den av regeringen föreslagna tordeinte behöva ske. Det utredningsarbete som gäller datorstöd vid handläggning avärenden om företagsinleckning torde som arbetsmarknadsulskollel framhåller varaav generell natur och därför möjligt att använda oberoende av till vilkentingsräll knyts, Inle heller övriga synpunkter som måsle läggas på enlokalisering av den nya myndigheten, såsom personalpolitiska ochstatsfinansiella och myndighetens förutsättningar atl väl fullgöra sinauppgifter, talar enligl lagutskottet emot en lokalisering till , Sammanfattningsvis anser lagulskollel all i enlighet medarbelsmarknadsulskollels yttrande de av fastslagna principerna förlokalisering av statlig verksamhet bör följas och atl såväl starkaregionalpoliliska skäl som kostnads-, drifts- och personalmässiga fördelarmotiverar att lokaliseras till och myndigheten knyts tillSundsvalls tingsrätt. På anförda skäl tillstyrker utskottet bifall tillmotionerna 2193 och 2747 saml avstyrker motion 2746, dels att utskottet under moment 2 bort hemställa 2,beträffande lokalisering av central inskrivningsmyndighet altriksdagen med bifall lill motionerna 1983/84:2193 och 2747 och med avslag påmotion 1983/84:2746 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en lokalisering till , Förmånsrätten förf oretagsinteckningar (mom. 4) , , och (alla m) anser dels alt den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 4 med "En viktig" och slutar på s. 5 med"vid förelagskrediler" bort utgå, dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar med "Vad departementschefen" och slutarmed "yrkande 1" bort ha följande lydelse: 2 1983/84. LU1983/84:36 18 De under 1970-talei genomfördareformerna varigenom slutlig lönegaranti infördes ochförmånsrällsplaceringen av förelagsinleckningar ändrades 1975 har haft storbelydelse för bedönmingen av värdel av förelagsinleckningar. Koslnaden för denstatliga lönegarantin har efter dessa reformer stigit från något tiotalmiljoner 1972 till omkring 800 miljoner 1982. Kostnadsökningarna synes hauppkommit genom alt konkurs-drabbade rörelser i många fall fortsatt driftenunder utnyttjande av den statliga lönegarantin, vilket i sin tur kan hamotverkat benägenheten att rekonstruera företaget innan konkursen utbrutit. Den nuvarande ordningen är således ej ägnad att stimuleraetl företags intressenter atl följa uivecklingen i förelagel och vidtaerforderliga åtgärder. 1 sammanhanget vill utskotlet framhålla atl det hargjorts gällande att problemet numera lösts genom elt beslul av högsla domstolenår 1982 (NJA 1982 s. 900). Vid en bedömning av molionsspörsmålet kan enligtutskollets mening hänsyn inte bara las till förmånsrätten för löner. Av vikt ärockså den förelrädesräil till betalning som enligl 11 8 förmänsriiitslagentillkommer skatter och allmänna avgifter. Med anledning av uiskoiteisbelänkande LU 1981/82: 19 har beslulal hemställa om uiredningrörande förmånsräuen för skallefordringar (skaileprivilegiei). Som utskottet dåanförde talar övervägande skäl för alt avskaffa sagda förmånsiält. Det ärnaluriigt alt man vid en sådan uiredning - som ännu ej komniii lill stånd -larställning även lill övriga förmånsrätter och deras inbördes sammanhang. Den av begärda översynen bör nu kommatill stånd. 1 ulredningsarbelel bör ingå också frågan huruvida förmånsriiiienför förelagsinleckning bör ändras bl. a. med hänsyn till det ovan nämndaavgörandet av HD och den i motionen framförda uppfattningen därom att denstatliga lönegarantin kommit alt utnyttjas i en omfattning som icke kan antasha varit åsyftad då reformen infördes är 1971. Vad utskotlet anfört bör gesregeringen lill känna. dels att UtskoUel under momenl 4 bort hemställa atlriksdagen med anledning av motion 1982/83: 1590 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. LU1983/84:36 19 Lagförslagen i proposition 1983/84:128 ''"" ' Härigenom föreskrivs följande. 1 8 Medföretagshypotek avses en säkerhelsräll enligl beslämmelserna i denna lag. 2 8 En näringsidkaresom vill upplåla föreiagshypoiek i sin näringsverk-samhel har räll att i denordning som anges i 4 kap. få inskrivning i verksamheten av etl visstpenningbelopp (förelagsinleckning). Bevis om inskrivningen kallasförelagshypoteksbrev. 3 8 Ett företagshypotekupplåts genom att näringsidkaren överlämnar företagshypoieksbrevet som säkerhelför en fordran. 4 8 En konkursbohar inle rätt all få förelagsinleckning eller alt upplåla företagshypotek. Om en näringsidkare avlider, träder dödsboet i hans ställesom näringsidkare. Vad som sägs om näringsidkare i denna lag gäller även densom avser att utöva näringsverksamhet men som ännu inte har påbörjatverksamheten. Egendom som omfattas av företagshypotek 1 8 En föreiagshypoiek omfattar näringsidkarens lösaegendom i den mån egendomen hör lill den inlecknade verksamheten. 1. kassa- ochbanktillgodohavanden, aktier, andra bevis om delaktighet i bolag, obligationer,förlagsbevis och liknande skuldebrev avsedda för allmän omsättning saml andelari aktiefonder, 2. egendom som ärav beskaffenhet all kunna vara föremål för panträtt på grund av inleckning,eller 3. egendom somvarken kan utmätas eller ingå i konkurs. 2 8 Om enintecknad verksamhel överlåts, omfattar hypotekel överiåtarens fordran påersättning såvitt denna avser egendom som omfattades av hypotekel vidöveriålelsen, 3 8 Om enintecknad verksamhel överläts och i överiålelsen ingår egendom som omfattas avföretagshypotek, gäller hypotekel i denna egendom hos förvärvaren. Omförvärvaren överlåter egendomen eller upplåter särskild räll i denna eller omegendomen skadas eller las i anspråk genom expropriation eller liknandeförfarande, omfattar hypotekel förvärvarens fordran på ersättning, Hypotekelger företräde lill betalning framför ell företagshypotek i samma egendom somgrundar sig på upplåtelse av förvärvaren. Borgenären förlorar sin rätt enligl förslå stycket, om haninle från del överlåtaren eller förvärvaren har underrällaihonom om LU1983/84:36 20 överiålelsen och senast frän detverksamheten fiån-träddes väcker talan mot förviirvaren om betalning uregendomen och anmäler delta till inskrivningsmyndigheten. Vad somsägs om förvärvaren gäller också hans dödsbo.