bet · G701SfU3 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärerna anser att denna skillnad itolkning av verksamheten mellan jord- och skogsbruk är svår att förstå, och attdet kan leda till att nödvändigt skogsarbete inte blir utfört. Enligt motionärernaföreligger svårigheter att få tillstånd till entreprenadverksamhet förskogsarbete, men med nya regler för uppgiftsskyldighet och vidgadekontrollmöjligheter borde dessa svårigheter inte föreligga. Motionärerna begärdärför att regeringen låter utarbeta sådana regler för gränsdragning mellanbegreppen rörelseidkare och arbetstagare att möjligheterna att startaentreprenadföretag för skoglig verksamhet väsentligt underlättas. I motion1982/83:918 av m. fl. pekas också på den osäkerhet som råder vidgränsdragningen mellan vem som är att anse som arbetstagare, uppdragstagareeller rörelseidkare. Motionärerna, som särskilt tar upp förhållandena rörandebyggnadsarbete, anser att om en arbetsuppgift utförs till ett fast pris, sominkluderar arbets- och materialkostnader, skall entreprenören betala de socialaavgifterna. I motionen begärs därför att gör ett uttalande om engränsdragning i enlighet med det anförda. tar i motion1982/83:1276 upp reglerna om sociala avgifter för hantverkare m. fl. Motionärenframhåller den osäkerhet som nuvarande regler medför och hon begär i yrkande 1förslag till klarare regler om sociala avgifter för dem som utför uppdrag förannans räkning. I avvaktan på att klarare regler tillskapas anser motionärenatt kunde anförtros att ge bindande förhandsbeskedrörande betalningsskyldigheten för sociala avgifter. I yrkande 2 begärs därföratt beslutar att hos regeringen hemställa om skyndsamt uppdrag till riksförsäkringsverketi enlighet härmed. I motion 1982/83:2135 av begärs i yrkande1 ett tillkännagivande om att socialavgiftsutredningens arbete medgränsdragningen mellan begreppen arbetstagare, uppdragstagare och rörelseidkarebör påskyndas. Motionärerna framhåller det angelägna i att klarare och merentydiga regler tillskapas eftersom nuvarande regler inte fungerartillfredsställande och t. o. m. är till skada för småföretag som strävar efteratt följa gällande regler. Utskottet är väl införstått med de gränsdragningsproblemsom nuvarande avgiftsbestämmelser kan ge upphov till. Problemen har ävenuppmärksammats av regeringen, som har uppdragit åt socialavgiftsutredningen (S1981:04) att behandla frågan om hur gränsdragningen mellan arbetstagare ochsjälvständiga företagare skall ske inom avgifts- och källskattesystemet.Socialavgiftsutredningen har för avsikt att framlägga ett betänkande i frågan ibörjan av . Vidare kan nämnas att regeringen i en nyligen framlagdproposition 1982/83:177 föreslagit vissa åtgärder på detta område för att lösaett akut behov hos en särskild grupp, nämligen småhus- och lägenhetsägare. SfU1983/84:3 11 Mot bakgrund av attsocialavgiftsutredningen har för avsikt att redovisaett betänkande om bl. a. hur gränsdragningen mellan arbetstagare ochsjälvständiga företagare skall ske inom avgiftssystemet anser utskottet attdet finns skäl att avvakta utredningens förslag innan vidtar någonåtgärd i dessa frågor. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 162, 446, 918, 1276 och 2135 yrkande 1. Egenavgifter för vissa jordbruks- och skogsbruksinkomsier För inkomster i förvärvskällanjordbruksfastighet gäller att om fastigheten inte brukats under inkomståret ärinkomsterna inte avgiftsgrundande. Ett exempel härpå är att inkomsterna endastutgörs av intäkter av s. k. rotpostförsäljning. Har fastigheten däremot brukatsunder inkomståret skall egenavgifter erläggas. Avgiftsunderlagets storlek ärhärvid beroende på om den försäkrade själv brukat fastigheten eller om hanendast varit s. k. passiv delägare. I det förstnämnda fallet debiteras denförsäkrade samtliga egenavgifter för sina inkomster av fastigheten. För en passivdelägare i en jordbruksfastighet är inkomsten inte sjukpenninggrundande mendäremot pensionsgrundande. Således debiteras i detta fall endast de fyraegenavgifter som knyter an till den pensionsgrundande inkomsten, nämligenfolkpensionsavgiften, tilläggspensionsavgiften, delpensionsavgiften och denallmänna löneavgiften. I två motioner tas upp frågor om egenavgifter förjordbruks- och skogsbruksinkomster. Motionärerna i motion 1982/83:1265 avtredje vice talmannen och anser att reglernaför uttag av egenavgifter i samband med virkesförsäljning är så kompliceradeatt den enskilde skogsägaren ibland inte kan förutse resultatet av olika sättatt sälja skog. I motionen pekas på att försäljning av en obetydlig mängd leveransvirke,efter en egen arbetsinsats i skogen, kan ge upphov till betalning avegenavgifter avseende inkomster för rotpostförsäljning, som annars inte skulleha föranlett uttag av sådana avgifter. Enligt motionärerna kan detta medföraatt virkesförsäljningar skjuts upp för att inte vålla oönskade effekter när detgäller de sociala avgifterna. Motionärerna anser att detta är mycket beklagligtdå man från samhällets sida med olika åtgärder försöker att stimulera till ökadavverkning. Motionärerna begär därför i syfte att förtydliga gällande reglerett förslag till revidering av ifrågavarande lagtext. I motion 1982/83:1813 avGöte pekas på att när tre personer äger en jordbruksfastighet och en avdem brukar fastigheten medan de andra är passiva ägare påförs de två passivaägarna vissa egenavgifter för t. ex. arrendeinkomster och rotpostförsäljningarpå grund av att en av delägarna till fastigheten brukar densamma. I de falldäremot när även den tredje är passiv påförs ingen av delägarna avgifter. Enligtmotionären borde det förhållandet att fastigheten sköts av en aktiv delägareinte medföra dessa effekter, utan detta måste snarare ses som positivt.Motionären begär därför SfU1983/84:3 12 en översyn av lagen om allmän försäkring i detta avseende. Såsom nämnts i inledningen till detta betänkande har eninterdepartemental arbetsgrupp i promemorian Ds Fi 1983:21 lagt fram vissaförslag inom bl. a. socialförsäkringsområdet. I promemorian föreslås att vissainkomster som f. n. är avgiftsfria, såsom exempelvis arrendeinkomster ochintäkter av s. k. rotpostförsäljning, skall belastas med en särskildgrundavgift till socialförsäkringen. Avgift skall således tas ut på passivajordbrukares inkomst från verksamheten. Enligt promemorian är detta en fördelgenom att skillnaden mellan passiva och aktiva jordbrukare minskar. Grundavgiften,som i princip skall motsvara de socialavgifter som f. n. har utprägladskattekaraktär, skall utgå och vara avdragsgill vid inkomsttaxeringen.Promemorian, som har remissbehandlats, är f. n. föremål för beredning inomregeringskansliet. Utskottet anser att det finns skäl att avvakta beredningenav de förslag som lagts fram i promemorian Ds Fi 1983:21 innan vidtarnågon åtgärd beträffande reglerna om egenavgifter för vissa jordbruks- ochskogsbruksinkomster. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 1265 och 1813. Alltsedan år 1960 har särskildaregler gällt för redarnas arbetsgivaravgifter. Bakgrunden härtill är somnämnts i inledningen till betänkandet att fä en anpassning av avgifterna tillde förmåner som kan komma att utgå. De särskilda regler som gäller för uttag av vissaarbetsgivaravgifter för sjömän återfinns i lag (1981:691) om socialavgifter.Enligt 2 kap. 2 § skall en arbetsgivare för sjömän betala en särskildsjömanspensionsavgift . Vidare skall sjukförsäkringsavgift ochfolkpensionsavgift beräknas efter en lägre procentsats som fastställs årligen.Även allmän löneavgift skall enligt lag (1982:423) om allmän löneavgiftberäknas efter en lägre procentsats som fastställs årligen.Riksförsäkringsverket har för fastställt att sjukförsäkringsavgiftskall uttas , vilket innebär en nedsättning , och attfolkpensionsavgift skall uttas vilket är en nedsättning med 2,29 %.Den allmänna löneavgiften för sjömän har för fastställtstill , en nedsättning , och för till 2,27 %som är en nedsättning . I motion 1982/83:2117 av m. fl. anförs attsvenska rederier erlägger fulla sociala avgifter för sina ombordanställda trotsatt dessa ombord inte kan tillgodogöra sig åtskilliga av demotsvarande förmånerna. Enligt motionärerna bör därför de sociala avgifternajämkas till en rimlig nivå i förhållande till nyttjandemöjligheterna ochmotionärerna begär förslag till ändringar i enlighet härmed. framlade den dåvarande regeringen i proposition1981/82:217 förslag till åtgärder i syfte att stärka den svenskasjöfartsnäring- SfU1983/84:3 13 I propositionen redovisades planeradeändringar av sjömansbeskattningen och i avvaktan härpå föreslogs att ettstatligt ekonomiskt stöd skulle utgå till svenska rederier under enövergångsperiod. I en med anledning av propositionen väckt motion yrkades attregeringen även borde överväga sänkta arbetsgivaravgifter i syfte att förbättrasjöfartsnäringens kostnadsläge. uttalade i sitt av riksdagengodkända betänkande /82:37 att ett ekonomiskt stöd till rederinäringenbehövdes under en övergångstid. Några ekonomiska stödåtgärder härutöver såsomexempelvis sänkta arbetsgivaravgifter borde enligt utskottets mening inte kommai fråga. Utskottet anser sig mot bakgrund av det anförda inte kunnatillstyrka någon nedsättning av de sociala avgifterna för sjömän utöver vad somredan gäller. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion 2117. Förfarandet vid uppbörden av arbetsgivaravgifter Avgift som inte betalas inomföreskriven tid skall av () anmälas för indrivning. Påej inbetalat belopp skall beräknas restavgift med per krona. Om särskildaskäl föreligger kan en arbetsgivare efter ansökan hos RFV få befrielse frånrestavgiften, helt eller delvis. I motion 1982/83:567 av Hans Nyhage och att åläggs att införa ett påminnelseförfarande vidutebliven betalning av arbetsgivaravgift innan ärendet överlämnas tillkronofogdemyndigheten för indrivning. Enligt motionärerna skulle en sådanåtgärd medföra att den övervägande delen av de obetalda avgifterna blevinbetalade. Ett sådant påminnelseförfarande skulle dessutom vara en humanitäråtgärd och borde enligt motionärerna inte innebära några ökade kostnader förriksförsäkringsverket. Såsom tidigare nämnts har socialavgiftsutredningen i sittdelbetänkande Samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift (Ds S1983:7) föreslagit ett helt nytt system för uppbörd av arbetsgivaravgifter.Systemet innebär i korthet att uppbörden av arbetsgivaravgifter skall samordnasmed källskatten genom att den nuvarande uppbördsdeklarationen skall omarbetasoch innefatta även redovisning av avgifter. Uppbördsdeklaration skall ifortsättningen avges och skall innehållna skattebelopp ochden redovisade månadsavgiften inbetalas till . För den somunderlåter att lämna uppbördsdeklaration eller som lämnar en ofullständig sådanföreslår utredningen att nuvarande bestämmelser i uppbördslagen om anmaning ochvite skall tillämpas även vid uppbörd av arbetsgivaravgifter. Såvitt gäller enarbetsgivare som underlåter att betala redovisad arbetsgivaravgift innebärutredningens förslag att arbetsgivaren genom beslut åläggsbetalningsskyldighet. Beslutet skall därefter översändas till kronofogdemyndighetenför indrivning. Det nya systemet föreslås träda i kraft SfU1983/84:3 14 Betänkandet är f. n. föremål för remissbehandling. Mot bakgrund av att socialavgiftsutredningen föreslagitatt ett helt nytt system för uppbörd av arbetsgivaravgifter skall införas fr.o. m. och att beredningen av detta förslag pågår finns detenligt utskottets mening inte anledning för att förorda någon ändringi nu gällande system. Utskottet avstyrker således bifall till motion 567. 1. beträffandedifferentierade socialavgifter auriksdagen avslår motionerna 1982/83:1253, 1982/83:1273, 1982/83:2135 yrkande 2,1982/83:2142 yrkande 1 och 1982/ 83:2197, 2. beträffande beräkning av limförtjänst vid fastställande av socialförsäkringsavgifter attriksdagen avslår motion 1982/83:919, 3. beträffandekviitningsräit vid beräkning av pensionsgrundande inkomst attriksdagen avslår motion 1982/83:200, 4. beträffandearbetslagar- och uppdragstagarhegreppet i social lagstiftningen attriksdagen avslår motionerna 1982/83:162, 1982/83:446, 1982/83:918, 1982/83:1276och 1982/83:2135 yrkande 1, 5. beträffandeegenavgifter för vissa jordbruks- och skogsbruksin komster attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1265 och 1982/ 83:1813, 6. beträffandesocialavgifter för sjömän attriksdagen avslår motion 1982/83:2117, 7. beträffandeförfarandet vid uppbörden av arbetsgivaravgifter att avslår motion 1982/83:567. Närvarande: (), (), DorisHåvik (s), (), (), (), Lars-ÅkeLarsson (s), (), (), (), SiriHäggmark (rn), (), Margö (vpk), () och (). SfU1983/84:3 15 /.Differentierade socialavgifter (mom. 1) , och (alla c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 7 med "Enligt utskottets" och slutar på s.8 med "och 2197." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är denhöga sjukfrånvaron på många större arbetsplatser ett stort problem och medför,såsom framhållits i motionerna 2135 och 2142, att ägare till många småföretagmed väsentligt lägre sjukfrånvaro tvingas subventionera de större företagen.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att åtgärder måste vidtas för attkomma till råtta med detta problem genom att anpassa sjukförsäkringsavgiftentill sjukfrånvaron på olika arbetsplatser. Mot bakgrund av att sjukfrånvaron ärbetydligt lägre i småföretagen bör sjukförsäkringsavgiften för dessa kunnasänkas kraftigt. Enligt utskottets mening kan en sådan differentiering avsjukförsäkringsavgiften genomföras utan att avgiftssystemet blir mer kompliceratur administrativ synpunkt. Utskottet anser dock att det bör överlämnas åt regeringenatt närmare utforma förslaget. Med det anförda tillstyrker utskottet bifalltill motionerna 2135 yrkande 2 och 2142 yrkande 1. Enligt utskottets meningblir motionerna 1253, 1273 och 2197 härigenom tillgodosedda. dels att utskottet under moment 1bort hemställa 1. beträffande differentierade socialavgifter attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:2135 yrkande 2 och 1982/83:2142yrkande 1 och med anledning av inotionerna 1982/83:1253, 1982/83:1273 och1982/83:2197 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen differentierad sjukförsäkringsavgift. Kvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst (mom. 3) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"motion 200." bort ha följande lydelse: I en avvikande mening tillutskottets yttrande SfU 1981/82:1 y avstyrkte utskottets moderata ledamöterpropositionens förslag om kvittningsförbud och ansåg att nettot av enförsäkrads sammanlagda verksamhet borde ligga till grund för beräkningen avförmåner och avgifter. moderata ledamöter följde upp dennaavvikande mening i en reservation till betänkandet SkU 1981/82:9. Ireservationen anfördes bl. a. att argumentet SfU1983/84:3 16 att en företagares ATP-skydd skulle försämras medbibehållen kvittningsrätt skall ses i belysning av att företagaren då fårbetala egenavgift med av inkomsten för ett skydd som enligtriksdagsbeslut skall kosta . Även i en reservation till betänkandet SfU1982/83:10 följdes nämnda synpunkter upp av utskottets moderata ledamöter, somansåg att det då fanns skäl för att frångå sin tidigare ståndpunkt ifrågan. Motionärerna i motion 1982/83:200 tar upp de argument somovan nämnts mot ett kvittningsförbud och framhåller vidare att ingaförenklingar i administrativt hänseende har kunnat påvisas med det infördakvittningsförbudet. Utskottet delar motionärernas uppfattning och anser attdet nu finns anledning för att ändra reglerna för kvittningsrätt vidberäkning av pensionsgrundande inkomst på sätt som begärts i motion 200. dels att utskottet under moment 3 bort hemställa 3. beträffande kvittningsrätt vidberäkning av pensionsgrundande inkomst attriksdagen med bifall till motion 1982/83:200 antar följande såsomReservanternas förslag betecknade lagförslag Lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 § lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring skall ha nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Reservanternas förslag Vidbestämmande----------------- gälla följande. Värdet av------------------- förstastycket. Riksförsäkringsverketfår---------------- av rörelse. Vidberäkning av inkomst av an- Vidberäkning av inkomst av an- natförvärvsarbete/år från inkomst nat förvärvsarbete 5A:a//från inkomst av en viss förvärvskälla inte dras av av jordbruksfastighet eller rörelseav- underskott i annan förvärvskälla. dragas underskott under beskatt ningsåret å sådan jordbruksfastighet som brukats av den försäkrade och underskott i rörelse. Denna lag träder i kraft den 1januari 1984 och tillämpas första gången vid bestämmande av pensionsgrundandeinkomst för . minab/gotab 1983 77068