bet · G701NU14 · 1983-12-31 00:00:00 — De hänvisar vidare till enundersökning från , som visar att nordkalotthandelndå var mycket liten och inte svarade för av områdets totala inköpoch av dess sammanlagda försäljningar. Den obetydliga handeln anges hasin förklaring i långa transportavstånd men också bl.a. i olika hinder förhandeln mellan länderna. Som exempel härpå nämns att har ändrat dentillåtna kvantiteten för import av tullfritt bränsle från 150 till ochäven har avskaffat rätten för personer att importera tullfrialivsmedel. har infört ytterligare restriktioner i möjligheterna attinföra kött tullfritt och har begränsat den tullfria handeln från 1 100 till500 norska kronor. Motionärerna anser det viktigt att regeringen tar initiativtill överläggningar med de andra ländernas regeringar för att motverka ellerundanröja dessa och andra hinder mot gränshandeln. Regeringen föreslås ocksåverka för att enhetligare taxor för gods-och persontransporter inomNordkalotten införs. Andra förslag av motionärerna är att det införs engemensam arbetsmarknad i området och att forskningsinsatserna beträffandeNordkalotten samordnas mellan de olika länderna. I en motion (s) till riksmötet1981/82 föreslogs att norra läns roll i det nordiska samarbetetskulle uppmärksammas. De olika förslag som framställdes i motionen motiveradesbl. a. med länets närhet till och till att ett begränsat samarbete mellandetta land och norra redan fanns. Motionen avslogs av på förslag avnäringsutskottet. Utskottet underströk vikten av att det svensk-norskaindustrisamarbetet fördjupades, inte minst i gränsregionerna. Uppgiften attupprätta ett sådant program för näringslivets utveckling i denna region som hadeföreslagits i motionen borde emellertid enligt utskottets mening i första handligga på de regionala och lokala statliga organen, helst i samarbete mednäringslivets organisationer. borde därför inte genom något särskiltuttalande binda regeringen i frågan (NU 1981/82:34 s. 33). NU1983/84:14 20 behandlade är 1981(NU 1980/81:60) ett motionsyrkande (s) om ett ökat nordiskt samarbete på gas-och oljeområdena. Motionärerna pekade på att ett sådant samarbete bl. a. skulleskapa förutsättningar för uppbyggnad av ett petrokemiskt centrum i Västernorrland.Utskottet erinrade om att ett visst samarbete över gränsen redan hade kommittill stånd till följd av de norska olje- och gasfynden, bl. a. pä initiativ avNordiska ministerrådet. Därigenom pågick redan aktiviteter i linje med dem somhade önskats i motionen, varför det inte fanns någon anledning för riksdagenatt göra någon särskild framställning till regeringen i frågan. Utskottet avstyrktemotionen, och denna avslogs av . Vissa uppgifter om det s.k. Nordkalottsamarbetet Det gränsregionala samarbetetspelar en allt viktigare roll i det nordiska regionalpolitiska samarbetet.Denna utveckling står i överensstämmelse med de politiska prioriteringar somhar gjorts av och (jfr Nordiskutredningsserie 1981:12). finansierades verksamheten i elvasamarbetsområden bland dem över den nordiska regionalpolitiskabudgeten. Områdes-vis omfattar Nordlands, Troms och Finnmarksfylken i , i och i . För Nordkalottsamarbetet har bildats en särskildNordkalottkommitté (NKK). Den skall verka för ett fördjupat samarbete inomregionalpolitiken samt för andra samarbetsprojekt av betydelse försysselsättningen på . framtid är i första handavhängig av hur områdets arbetslöshet kan lösas. För att arbetslösheten päNordkalotten skall minskas till riksgenomsnittet i resp. land borde närmare 50000 nya arbetstillfällen skapas i länen . Mot denna bakgrund är det naturligt att NKK:s arbete harpräglats av försök att konkretisera och fördjupa samarbetet. med deförsämrade framtidsutsikterna i de traditionella näringarna har nya perspektivöppnat sig genom tillgången till nordnorsk olja och gas. Detta har ökat behovetav att samarbetet inom NKK effektiviseras. NKK har inriktat sitt arbete på att engagera sektor försektor av näringsliv i samarbetet. F. n. är sju arbetsgrupperverksamma inom lika många sektorer samt en utredningsgrupp på ad hoc-basis. Tyngdpunkten i NKK:s verksamhet ligger på det industriellaområdet. Handelsarbetsgruppen har fortsatt sina aktiviteter för ökathandelsutbyte på . Arbetet i gruppen har efter hand fått alltmerkonkreta former, främst beroende på att en handelskonsult anställdes år 1980.Verksamheten har drivits på försök . skall konsultenfinansieras över de nationella budgetarna. Konsulten har på företagsnivåutvecklat marknadsföringen och främjat exporten för nordkalottföretag. NU1983/84:14 21 Vid sidan av verksamhet som främst syftar till kontaktmellan företag har konsulten organiserat nordkalottföretagens deltagande iolika handelsmässor och svarat för olika uppföljningsåtgärder. Specielltintresse har ägnats åt den mekaniska verkstadsindustrin ochelektronikindustrin. Även träindustrin har varit föremål för konkreta insatser.Organiseringen av försäljningen av färsk fisk har fortsatt på den nordfinskasidan. Vidare har det utarbetats ett produktregister som ärfärdigt för , och del. I samarbete med olika exportfrämjande organisationerarrangerades ett seminarium om exportrutiner för ca 60 småföretag påNordkalotten. Seminariet syftade till att ge deltagarna bättre kunskaper omförsäljning och köp i de nordiska länderna. Vidare fick man lära sig atthantera olika dokument och finna rätta serviceorganisationer. Det framtida samarbetet kommer i första hand att varainriktat på industriellt samarbete i anslutning till olje- och gasfyndenutanför . En särskild oljearbetsgrupp kommer att tillsättas inomNKK. har fortsatt sin verksamhet för attetablera samarbete inom färdighussektorn på . övertogsarbetsgmppens uppgifter av "Nordkalottringen", som är en intresseorganisationför färdighusproducenter i området. Vidare grundades "Scandi-Homes",en projektorganisation med syfte att uppnå försäljning på den internationellamarknaden, speciellt i katastrofdrabbade områden. Scandi-Homes har enprojektledare på heltid med kontor i i , i och Hortlaxi . Verksamheten baserar sig på ett särskilt samarbetsavtal som alladeltagande företag har skrivit under. I praktiken har ansvaret för denna sektorhelt överlåtits till de samarbetande företagen. I samarbete med ofIndustrial Design arrangerades ett arbetsseminarium, där över 40designers från 13 olika länder i form av projektarbete försökte hjälpa olikanordkalottföretag med design och produktutveckling. Motion 1982/83:1588 I motiveringen till det häraktuella yrkandet i motion 1982/83:1588 (m) föreslås att möjligheten attinrätta s. k. förelagszoner skall övervägas. Det utmärkande för sådana zoneranges vara att företag som etableras i dessa geografiskt avgränsade zoner harbefriats från vissa skatter och regleringar. Motionärerna framhåller attföretagszoner till en del har utnyttjats som ett regionalpolitiskt medel som demed framgång har prövat i vissa europeiska länder. NU1983/84:14 22 Idén att inrätta särskilda,geografiskt avgränsade zoner där handel eller industriell verksamhet kanbedrivas utan att belastas av tullar och administrativa restriktioner i sammaomfattning som verksamheter utanför zonerna är av gammalt datum.Institutet//-(/laffiM lär ha uppfunnits redan av fenicierna. Det upplevde enrenässans , då frihamnar inrättades i några städer runtMedelhavet. I antogs 1907 en lag om frihamnar. De nu existerandefrihamnarna i , och inrättades dock inte förrän på1920-talet. Gällande bestämmelser om frihamnar finns i tullagen (1973:670) ochtullstadgan (1973:671). Det traditionella frihamnsbegreppet har under de senastedecennierna på sina håll vidgats till att omfatta inte bara frihet från tullar,avgifter och handelshinder inom avgränsade områden utan också skattereduktioneroch andra förmåner av olika typer för de företag som etablerar sig i zonen ifråga. Sådana/nzower (eller exportzoner) har inrättats främst i utvecklingsländeroch s. k. NIC-länder (Newly Industrialized Countries) i och Latinamerika.Ett syfte med detta är att locka utländska företag att etablera sig i zonernaför att främja näringsliv och sysselsättning i landet. I främst de anglosachsiska länderna har under senare ärvuxit upp flera s. k. företagszoner (Enterprise Zones), vilka kan sägas utgöraett slags frizoner i mindre skala och med mer begränsade mål än dessa. IStorbritannien beslöt regeringen sålunda att inrätta ett tiotalföretagszoner. Zonerna skall t. v. drivas på försök . De utvaldaområdena är mellan 50 och 400 ha stora och ligger i allmänhet i eller inärheten av större städer i . För attföretag skall lockas till dessa områden har vissa skatte- och avgiftslättnaderinförts. Därjämte har staten och de berörda kommunerna etc. utfäst sig attförbättra serviceinsatserna gentemot företag som etablerar sig i zonerna.Vidare har planbestämmelserna förenklats. I finns f. n. ingen frizon eller företagszon i nämnda bemärkelsen. Ett embryo till en sädan zon kan dock sägas ha skapatsgenom beslut (prop. 1982/83:120, AU 1982/83:24; prop. 1983/84:38, AU1983/84:9) att de företag som etablerar sig i i skallhelt befrias från lagstadgade socialavgifter (inkl. den allmänna löneavgiften)för nytillkommande sysselsättning. Avgiftsbefrielsen träder i kraft den 1januari 1984 och gäller . Vidare har kommunstyrelsen i i augusti1982 hos regeringen ansökt om tillstånd att få inrätta en frihamn i har remissbehandlats. Regeringen väntas avgöra ärendet före 1983års utgång. Gällande ordning beträffande frihamnar I det följande lämnas en redogörelseför den gällande lagstiftningen om frihamnar m. m. NU1983/84:14 23 Bestämmelser om frihamn finns itullagen (närmast 24, 26 och 28 §§) och tulistadgan (närmast 39 47 §§).Enligt 24 § tullagen får frihamn inrättas för förvaring av oförtullad vara. Förförvaringen gäller enligt 26 § tullagen inte någon tidsmässig begränsning. Ifrihamn får enligt regeringens eller, efter regeringens bemyndigande,generaltullstyrelsens bestämmande bedrivas industriell verksamhet ochdetaljhandel. Frihamn står under överinseende och det område somer frihamn omfattar skall vara inhägnat på betryggande sätt. Tillstånd att inrätta frihamn meddelas av regeringen. Äventillståndsgivningen vad gäller industriell verksamhet åvilar regeringen utomdå verksamheten avser endast utrustnings- eller kompletteringsarbete ellerannat mindre omfattande arbete, i vilka fall tillstånd lämnas avgeneraltullstyrelsen. För arbete som normalt utförs i samband med lagerrörelseerfordras inte tillstånd över huvud taget liksom ej heller för arbete som avserframställning av vara som skall användas endast inom , i det sistnämndafallet dock under förutsättning att oförtullad vara ej används vidframställningen. Användning av oförtullad vara inom frihamn är möjlig endast ifall då sådan vara används som material för bearbetning av den som hartillstånd till industriell verksamhet. För användning av oförtulla-de varorombord på fartyg eller luftfartyg i frihamn finns särskilda bestämmelser. Frihamn är i réstitutionshänseende att anse som utrikesort. Eftersom förtullning inte krävs vid införsel av varor till frihamnaktualiseras normalt inga tullar eller andra införselavgifter och inte hellerimportlicens förrän varorna eventuellt skall avsättas på den svenska marknaden.Förs varorna till utlandet blir det följaktligen inte aktuellt med någonrestitution. Eventuella restriktioner när det gäller utförsel av varor fränSverige måste dock iakttas. Någon framställning om inrättande av frihamn har inteprövats sedan tillstånd att inrätta frihamnarna i , och Malmölämnades av Kungl. Maj :t . Motivet var då bl. a. att densvenska utrikeshandeln skulle frigöras från beroendet av utländska mellanhänder.Ett annat ändamål var främjande av exporten, bl. a. genom förläggning tillfrihamnar av industrier för tullfri exportbearbetning av utländska varor, medeller utan förening med svenskt material. När det gäller den sistnämnda frågan,alltså industriell verksamhet, var avsikten redan från början aft den industrisom kunde komma att förläggas till frihamn skulle vara inriktad på export ochinte uppträda som medtävlare till industrin i på den inhemskamarknaden. De produkter som tillverkas i frihamn är vid avsättning påden svenska marknaden underkastade förtullning i sitt färdiga skick. Dettainnebär att en frihamnsindustri endast under speciella förutsättningar obefintligt eller negativt tullskydd för manufaktureringen kan med någon fördelarbeta på hemmamarknaden. I fall då en sådan fördel föreligger torde NU 1983/84:14 24 emellertidrisken för snedvridning av konkurrensförhållandena få beaktas vidtillståndsprövningen. Einligt frihamnsförordning, som gällde fram tilltullagens ikraftträdande, fick sålunda sådan industriell verksamhet intemedges som till följd av gynnsammare produktionsvillkor var ägnad att på deninhemska marknaden avsevärt skada där bedriven verksamhet av enahanda slag. Avförarbetena till tullagen framgår att detta synsätt alltjämt bör anläggas vidtillståndsprövningen. Någonindustriell verksamhet av större omfattning har aldrig kommit till stånd i desvenska frihamnarna. torde högst ett tiotal företag innehatillstånd till sådan verksamhet. Sannolikt utnyttjas inte längre allatillstånd. Att märka är att tillstånden, som avser smärre arbeten av typenkomplettering, justering, ompackning och beredning, knappast i något fallmedger användande av från utlandet införd utrustning eller material, med mindrevarorna förtullas. Inte i någon av de tre frihamnarna förekommerindustriell verksamhet avseende oförtullade varor av den typ som krävertillstånd av regeringen, dvs. verksamhet som går utöver utrustnings- ochkompletteringsarbete eller annat mindre omfattande arbete, för vilket det, somnyss framgått, räcker med generaltullstyrelsens tillstånd. behandlade en motion (fp)vari hemställdes att regeringen skulle låta utreda vilka åtgärder som kanvidtas för att främja utländska företags etableringar i , däriblandinrättandet av särskilda "exportzoner". (NU 1981/82:11) fann det angeläget att internationellakonkurrensförutsättningar inte försämras och ansåg att utvecklingen mot ettökande antal frizoner i och förtjänade att uppmärksammas avstatsmakterna. Utskottet förutsatte att regeringen på lämpligt sätt skullebevaka utvecklingen. En utgångspunkt borde härvid vara att utiandsägda företaginte ges förmåner sorn konkurrerande svensk-ägda företag inte åtnjuter.Utskottet utgick vidare frän att de frågor som hade tagits upp i motionenskulle komma att belysas i regeringens utredningsarbete men ansåg det intenödvändigt med något särskilt uttalande från sida. På förslag avutskottet avslog motionen. reservation uttalade utskottets socialdemokratiska ledamöter bl. a. attfrihamnslagstiftningen inte borde utvidgas och att internationelltborde verka för att förekomsten av industriella frizoner skulle minska iomfattning. NU1983/84:14 25 Statligt handels- och bytesbolag Motion 1982/83:2041 I motion 1982/83:2041 (vpk)föreslås aft ett statligt handels- och bytesbolag inrättas. Bolaget skallverka för ökat handelsutbyte med de socialistiska länderna. Motionärernaframhåller att merparten av den svenska handeln är koncentrerad tillvästvärldens industriländer. De menar att detta gör alltför beroende avden ekonomiska och politiska utvecklingen i dessa länder. Det starka beroendetav och bör, hävdar motionärerna, brytas till förmån för en ökadhandel med de socialistiska länderna och den tredje världen. I motionenerinras om att handeln med de socialistiska länderna harutvecklats i negativ riktning. Motionärerna anser att det finns många skäl somtalar för att detta handelsutbyte nu bör stimuleras men att en förutsättningför att skall kunna öka sin handel med de socialistiska staterna är attett statligt handels- och bytesbolag inrättas. Vissa uppgifter om handeln med I det följande lämnas en kortredogörelse för utvecklingen av handeln med deösteuropeiska länder som är medlemmar i (Comecon), dvs. , , , ochBulgarien. Såvitt avser förhållandena bygger uppgifterna i huvudsakpå en artikel i i Handelspolitiken (nr 1/1982). Som marknader har enrad drag gemensamma. Handeln är i princip reglerad av staten. Beslut om exportoch framför allt import behandlas ofta av flera olika instanser efter varandra.Det tar därför ofta att genomföra en affär. En ny exportör får visatålamod och räkna med för bearbetning av marknaden ofta flera är innan det ger några resultat. I många länder är det oftast svårt elleromöjligt för en exportör att komma i direktkontakt med den slutliga förbrukarenav en produkt. Vidare är det ofta svårt att få tillgång till ekonomiskstatistik, information om gällande regler för import och export och annan informationsom man normalt behöver vid en marknadskartläggning. Men som detfinns vissa gemensamma drag måste det betonas att det rör sig om sju olikaländer med avsevärda skillnader beträffande utvecklingsnivå, ekonomiskpolitik, utrikeshandelsreglering, företagens självständighet och arbetsvillkorför utländska företag m. m. NU 1983/84:14 26 inledde flera av deösteuropeiska staterna en period med kraftig ökning av importen av kapitalvarorfrån framför allt . 1975 var den årligaökningstakten i öst-västhandeln så stor som . Importen finansierades till stor del genom krediter.Tanken torde ha varit att relativt snabbt skulle kunna höja sinproduktivitet och levnadsstandard. Genom massiv import från väst skulle mankompensera sig för sin brist på teknologiskt kunnande. I västländerna ökadeintresset för östhandeln, bl. a. mot bakgrund av den långsammare ekonomiskautvecklingen i väst efter den första oljekrisen. Det fanns en relativt rikligtillgång på krediter på euromarknaden. Slutligen gynnades en ökadöst-västhandel av den avspänning som då försiggick och bl. a. manifesteradesgenom den europeiska säkerhets- och samarbetskonferen-sen (ESK) och genomupprättande av diplomatiska förbindelser med . Utvecklingenav öst-västhandeln framgår av nedanstående tablå. Det kan noterasatt öst-västhandeln utgör en väsentligt större andel av totalautrikeshandel än av västländernas (34 resp. av exporten 1980). Sverigesandel av export till utgjorde 2,. SEV-länder (milj. $) 1982 (uppskattning) 42 204 39 703 H-2501 har tillväxten iöststaterna avtagit. I allmänhet har man inte nått upp till planmålen förperioden 19761980. Det finns dock stora skillnader mellan staterna. Orsakernatill den minskade tillväxten i dessa stater är flera. Avkastningen av denimporterade teknologin har varit lägre än väntat. En annan faktor är brist påarbetskraft. Den sovjetiska utvinningen av främst olja har börjat gå trögareeftersom de nya oljefälten ligger i svårtillgängliga områden. Den kan barakompenseras pä sikt genom att gasproduktionen ökas. Dåliga skörderesultat underflera år har tvingat fram stor import av spannmål för härdvaluta. Särskilt demindre länderna har drabbats av oljeprishöjningarna på världsmarknaden.Samtidigt har konjunkturen i väst varit svagare än tidigare och inte gett någondraghjälp. handelsbalans mot väst har varit negativ under hela1970-talet och skuldsättningen har ökat. Av dessa skäl har flertalet öststatersuccessivt stramat åt sin import. Motbakgrund av den ekonomiska utvecklingen i och särskiltbetalningssvårigheterna i och har längivarna i väst över lagblivit mera försiktiga med sin kreditgivning till . NU1983/84:14 27 kommer det att ske en större differentiering mellanländerna. bedöms t. ex. ha god kreditvärdighet till följd av bl.a. landets stora naturresurser. De mindre bedöms däremot mycketolika med hänsyn till skuldsättning, handelsbalans, ekonomisk politik osv. handel med Statistiska uppgifter Utvecklingen av handel medsfatshandelsländerna i (inkl. ) framgår avnedanstående tablå (milj. 1983 (jan.-juni) Sv export Sv import Balans % av total % av total 4 485 4 983 -453 4 238 5310 -892 4 427 4911 -484 6 876 -1 811 6 492 -1 186 export till haralltså i stort sett varit i löpande priser, vilketinnebär en reell minskning. andel av den totala svenska exportenhar minskat. Likaså har andel av export till . Orsakerna till detta är inte helt klarlagda. Möjligenkan det hänga samman med att en stor del av import gäller storakompletta projekt, där större exportländer har lättare att göra sig gällande. Den största exportmarknaden i är numeraSovjetunionen sedan exporten till gått tillbaka kraftigt. Exporten tillÖsteuropa har i huvudsak samma sammansättning som totala export, dvs.den består till ca tre fjärdedelar av hel- och halvfabrikat, främst maskineroch apparater. är också en relativt betydande marknad för svenskexport av livsmedel. har den traditionella exporten kompletteratsmed entreprenadarbeten, bl. a. stora hotell- och kontorsbyggen i . import från består till nästan hälftenav bränslen m. m., främst olja från . Även importen frän öst harminskat reellt och i andel av totalimporten. skedde enkraftig värdemässig ökning till följd av ökade priser på den olja somimporterades från . minskade emellertidoljeimporten från volymmässigt för att åter öka.Främst av denna anledning uppvisar handel med såväl volym-som värdemässigt f. n. ett kraftigt underskott. NU 1983/84:14 28 har bilaterala handelsavtal med samtligaöstländer. Avtalen, som är femåriga, är ramavtal som bl. a. kan innehållaklausuler om målet med handelsutbytet, om behandling som mest gynnad nation ochom villkor att betalning skall ske i konvertibla valutor. I de avtal som harslutits har ingått vissa avsnitt från ESK:s slutdokument, bl.a. om kommersiell information, affärskontakter, arbetsvillkor för företagsrepresentanteroch kontakt med slutförbrukare. Inom ramen för handelsavtalen äger rumöverläggningar där man bl. a. kommer överens om kontingenter för året, gårigenom handelsutvecklingen samt diskuterar aktuella affärer och konkretaproblem i handeln. GentemotPolen, , och regleras även Sverigeshandelsförbindelser av och, såvitt avser de tre förstnämnda staterna, avländernas anslutningsprotokoll till . Protokollen innehåller bl. a. ettprincipåtagande av GATT-länderna att successivt avskaffa diskriminerandekvantitativa restriktioner. Vidare finns en särskild skyddsklausul som undervissa förutsättningar ger GATT-länderna rätt att vidta selektiva skyddsåtgärdermot marknadsstörningar frän ett östland. Oavsettavtalsreglering ger behandling som mest gynnad nationbeträffande tullar. Genom ensidigt beslut ger dessutom särskildalättnader i handeln med och , i princip motsvarande desärskilda tullpreferenserna för . Parallelltmed handelsavtalen har med samtliga östländer ingått avtal omekonomiskt, industriellt och tekniskt-vetenskapligt samarbete. (MedTjeckoslovakien har dock enbart tekniskt-vetenskapligt samarbete.) Ävenunder dessa avtal möts en blandad kommission. Härvid sker bl. a. ensystematisk genomgång av uppslag till industriellt och tekniskt vetenskapligtsamarbete. Uppslagen kanaliseras vidare till berörda företag ochinstitutioner. Några av dessa blandade kommissioner har antagitsamarbetsprogram. Programmet med , som undertecknades i september1981, är mera omfattande än de andra programmen. a. anger det en strävanfrän parterna att fördubbla handeln fram . Beträffande importen upprätthåller avberedskapsskäl vissa kvantitativa begränsningar mot . Det gällerdock endast ett fåtal varor, främst textilier, skor och hushållsporslin.Dessutom finns övervakningslicenser för ett antal andra känsliga varor, bl. a.kemikalier och vissa metallhalvfabrikat. Begränsningarna fastslås i de s. k.årsprotokoll som upprättas i samband med de årliga handelsöverläggningarna. FörSovjetunionen fastställs dock begränsningarna ensidigt på svensk sida. Även omflertalet öststater kan sägas ha accepterat de svenska begränsningarna som NU1983/84:14 29 ett faktum, kritiseras begränsningarna av vissa stater.Sverige har därför när det gäller vissa av länderna (och )försökt finna en annan avtalsform som är mera acceptabel för båda parterna. har noterats ett ökande antal klagomålfrån den svenska industrin på export från till mycket låga priser.Enligt industrin har importen inneburit marknadsstörningar.