bet · G701UU1 · 1983-12-31 00:00:00 — I samma motions yrkande 4 hemställs alt uttalarsig för vad som anförs i motionen beträffande inriktningen av svenskaarbetsinsatser för internationella rustningsbegränsningar. Därmed avses,framgår del av motionstexten, bl, a, begränsning av kärnvapenspridning,exempelvis genom förbud mot uranbrytning och export av reaktorteknologi, samlidentifiering och om möjligt begränsning av sådan forskning och teknikutvecklingsom driver på kapprustningen. Även motion 1783 tar i yrkande 13 sikte påinriktningen med svensk nedrustningspolitik. Flertalet av de förslag som avses bakom dessa två yrkandenbehandlas under de olika sakavsnitten i detta betänkande och faller därutöverdelvis inom ramen för konferensen i , Därmed torde syftet med yrkandenavara tillgodosett, varför de avstyrks. Även yrkande 2 i motion 194, i vilket hemställs omåtgärder som förhindrar att svensk industri deltar i och NATO:supprustning genom leveranser lill , hör till den allmännainriktningen av vår nedrustningspolitik. Som framgår av utrikeshandelsminister svarpå en fråga i strider enligt regeringens uppfattningBofors leveranser av eldrör till inte mot de svenskavapenexportbe-slämmelserna. Ärendet har behandlats i utrikesnämnden. UU1983/84:1 11 befinnas att denna export inte är förenlig med svenskabeslämmelser kommer utförseltillslånd självfallet inte atl beviljas. Mot bakgrund av ulrikeshandelsminislerns uttalande anserutskotlet inte alt någon åtgärd är påkallad med anledning avmotionen, varför yrkande 2 i motion 194 avstyrks. Under denna rubrik behandlas även yrkande 3 i motion 2136i vilket begärs att skall ta initiativ lill en FN-studie om de militäraverksamheternas effekter på miljön och livsbetingelserna på jorden. Utskotlet delar motionärernas uppfattning all sambandetmellan miljö och rustningar är ell angelägel studieobjekt. FN:s miljöprogram() beslutade vid sin 10:e session om ett sexårigt kontinuerligt program fören allsidig belysning av delta samband, SlPRl är samordnande och verkställandeorgan för studien. Därtill kommer alt den oberoende kommission för miljö ochresursfrågor som generalförsamlingen på indiskt och svenskt initiativförväntas falla beslul om även kommer alt behandla bl, a, just denna fråga. Mot denna bakgrund synes syftet med motionsyrkandet varauppnäll varför yrkandei i fråga torde anses besvarat, Flera yrkanden i de föreliggandemotionerna berör förhållanden som kan komma att behandlas av den föreståendeStockholmskonferensen, Det gäller yrkande 2 i motion 1783 vari föreslås attSverige skall verka för atl förtroendeskapande ålgärder bör medföra en reellförstärkning av berörda parters informationsmöjligheter. Motionärerna tar bl,a, sikte på en utvidgning av det geografiska områdei för CBM, överraskandeangrepp, negativa effekter för av iruppreduktioner i ,Iruppför-flyllningar m,m. Det gäller vidare yrkande 3 i samma motion om balansmellan ESK:s tre korgar, yrkande 4 om behovet av noggranna förberedelser avStockholmskonferensen, yrkande 5 om specialförband såsom land-stigningslrupperoch helikopterstyrkor saml yrkande 6 om fördjupade förtroendeskapande åtgärderi som skulle kunna omfatta , och delar avSovjetunionen, Även i motion 2136 lämnas förslag som har att göra med detsvenska nedrustningsarbetets allmänna inriktning och med (yrkande 4), I den internationella situation som råder måsle detbetecknas som en framgång att Madridmölel kunde avslutas och elt slutdokumentanlas. Genom besluten i och del arbetsprogram som där antogs upprätthållsden viktiga balansen mellan ESK:s tre korgar. Del är angelägel alt denna balansbibehålls under den fortsatta ESK-processens olika skeden. Det är också myckel lillfredsslällande all ESK-slalerna iMadrid kunde enas om atl sammankalla en konferens i om förtroende-och säkerhetsskapande ålgärder samt nedrustning (CDE), De förtroendeskapandeålgärder som prövats inom ESK:s ram har kanske varil UU1983/84:1 12 blygsamma i sin räckvidd men ändå utgjort betydelsefullainslag i del europeiska samarbetet. De kan ses som en början till ell försökalt gradvis bygga upp ett nytt och mera stabilt säkerhetssystem. Enutgångspunkt för de föriroendeskapande åtgärderna är förmodandel altstormakternas rustningar inte bara beror på verkliga hot ulan också påogrundade farhågor om motståndarens avsikter. Del är utskollets förhoppning atl Stockholmskonferensenskall leda till längre gående föriroendeskapande åtgärder, som kan få en merdirekt belydelse för ländernas säkerhet. Som framgår av bakgrundsbeskrivningenger mandatet utrymme härför. Det ter sig naluriigt alt förslag av den typ som förs frambl, a, i motion 1783 kommer all diskuteras under , Påsvensk sida pågår nu etl grundligt förberedelsearbete, som också innefattarstudium av olika förtroende- och säkerhetsskapande ålgärder av särskiltintresse för vårt eget lands säkerhet och av betydelse för en bevaradstabilitet i , Utskottet finner emellertid inle nu anledning atl ullalasig närmare om de konkrela förslag som väcks i motionerna ulan ulgår ifrån atldessa behandlas i del pågående förberedelsearbetet, Enligl utskottets mening bör även motion 1776 om enregional nedrustningskonferens för ses mot bakgrund av det nyligeni fattade beslutet om en europeisk konferens som i sin andra fas ocksåskall behandla direkta nedrustningsfrågor. Därunder erbjuds också tillfälle atldiskutera frågor som väcks i motionen. Syftet med motionen får därmed ansestillgodosett. Med vad som anförts i del föregående torde yrkandena 2-6 imotion 1783 och motion 1776 få anses besvarade. Utskottet behandlar i detta sammanhang också yrkande 11 imotion 1783, i vilket föreslås att ett system för redovisning avmilitärutgifter bör övervägas såväl inom FN som i , Inom FN:s ram används etl syslem förinrapportering av militära utgifter. Omkring 25 länder deltar i dennaregelbundna rapportering, dock inget östland. Det pågår försök attförbättra systemel så atl mer rättvisande jämförelser mellan länder skall blimöjliga, FN-syslemel har ännu inle funnit sin slutliga form, Enliglulskollets mening finns del i första hand anledning att försöka utvecklasystemet och vinna ökad anslutning till del. Det vore en föriroendeskapandeålgärd om alla europeiska stater anslöt sig till systemel. Del torde varamöjligt all denna fråga las upp vid , Yrkande 11 i motion1783 anses därmed besvarat. Motion 558 ägnas ät en kärnvapenfri zon i , Delföreslås an regeringen utarbetar ett handlingsprogram för en nordisk zon ochatt delta program bl, a, inriktas på en nordisk konferens, en samnordiskparlamentarisk kommission, en nordisk minislerkommission, utarbetandet av en UU1983/84:1 13 avtalstext för en zon. krav på säkerhetsgarantier frånkärnvapenmakterna, utredning om en utlunningszon och utredning avkonsekvenserna av en nordisk zon för det svenska nedruslningsarbetet och vårsäkerhetspolitik, I motionen anförs också skäl för alt anordna enfolkomröstning i frågan. Även i motion 1783 finns i anslutning till dess yrkande 7om reduktion av kärnvapen i överväganden om en kärnvapenfri zon iNorden. Motionärerna vill se zonen som en form av förtroendeskapande ålgärd iett geografiskt begränsat område och föreslår att regeringen överväger ettlängre gående syslem av förtroendeskapande åtgärder i . Synpunkter på utformningen av en nordisk kärnvapenfri zonlämnas också i motion 2136. Statsminister har i ell anförande införPaasikivi-samfundel den utförligt redovisat den svenska regeringensaktuella syn på en nordisk kärnvapenfri zon. Vissa grundelement anges som enligl regeringens åsikt kanoch bör ingå i elt zonartangemang. Zonen bör i första hand omfatta de nordiskaländernas territorier, inkl, sjöterritorier, och luftrummet ovanför.Kärnvapenstaterna bör genom klara och reservalionslösa utfästelser åta sig allfullt ul respektera zonens kärnvapenfria slalus. Kärnvapen som primärt är avseddaför mål inom den tänkta zonen bör dras bort från vårt närområde, Ellzonarrangemang måsle också innefatta förpliktelser rörande kärnva-penfrihel iÖstersjön, Möjligheterna all göra framsteg i zonarbetet skullefrämjas av en positiv utveckling i de pågående förhandlingarna om kärnvapen iEuropa och förhandlingarna mellan blocken om de konventionella styrkorna. Delfinns alltså ell samband mellan zonprocessen och arbetet på nedrustnings- ochsäkerhelsbefrämjande ålgärder i i sin helhet. Arbetet på en kärnvapenfrizon i bör emellertid inle underordnas utvecklingen i de europeiskaförhandlingarna. Framsteg i zonfrågan kan i sig utgöra ell konstruktivt bidraglill strävandena atl gradvis minska kärnvapnens roll och antal i . Detframgår också av anförandel alt regeringen betraktar arbelel för en zon som enfortlöpande process genom vilken vi själva kan påverka klimatet i vår egenregion. Zonen har därmed etl förtroendeskapande egenvärde. De refererade synpunkterna i statsministerns talåterspeglar de riktlinjer som tidigare fastlagt. Förslagel atl upprätta en kärnvapenfri zon i harbehandlats av två på varandra följande riksdagar på grundval av betänkandenfrån etl båda gångerna enhälligt utrikesutskott (UU 1980/81:26 och UU 1981/82:23). I betänkandena lämnades en utförlig redogörelse för zonlankensutveckling och beskrevs förutsättningarna för upprättande av en nordisk zon.Utskottets redogörelse utmynnade i följande konstaterande: UU1983/84:1 14 Utskottet finner dettillfredsställande all de nordiska regeringarna, utifrån sina olikasäkerhetspolitiska utgångspunkter, igångsatt egna utredningsarbeten ochgemensamt åsiktsutbyte kring frågan om en kärnvapenfri zon i . Ulskoltetulgår ifrån all regeringen fortsätter sitt arbete i fråga om utredningar ochanalyser samt håller fortsatt nära kontakt med övriga nordiska regeringar ifrågan, för att undersöka om en gemensam grund finns mellan de nordiskaländerna i syfte alt skapa en kärnvapenfri zon i som elt led i arbetetforell kärnvapenfrill , (UU 1981/ 82:23.) Vad utskottet anförde om villkorenför upprättande av en kärnvapenfri zon i har fortsatt full giltighet.Utskottet noterar alt regeringen, i enlighet med beslul, står iförbindelse med övriga nordiska regeringar i della ärende och alt de nordiskautrikesministrarna är eniga om alt hålla fortsatt kontakt i frågan. Med hänvisning till vad som anförts i det föregående fårutskottet anse yrkande 7 i motion 1783 besvarat. Del i motion 558 föreslagna handlingsprogrammet för en zongår emellertid i vissa avseenden längre i förberedelsearbetet än vad som ärmöjligt. Enligl utskottets mening förfogar regeringen över tillräckliga kanaleroch beredningsorgan för att sä effektivt det låter sig göra hanlera zonfrägan.Motion 558 avstyrks därför. Kemiska och biologiska vapen I motion 194, yrkande 7, föreslåsatl regeringen i FN kräver all konvention om biologiska vapenefterlevs, 1 motion 1783, yrkande 10, föreslås att skall verka för attsamma konvention förses med effektiva konlrollbeslämmelser. Som framgår av bakgrundsbeskrivningen driver sedanflera år. aktivt frågan om en effeklivisering av B-vapenkonvenlionens klagomålsprocedur.Stormakterna motsatte sig emellertid under den första granskningskonferensenår alla strävanden i denna riktning. har intagit enbetydligt mer positiv ståndpunkt medan är avvisandelill tanken på all sammankalla en konferens i frågan. fortsätteremellertid tillsammans med andra länder sina ansträngningar att få till ståndöverläggningar om förbättringar av klagomålsproceduren i enlighel med denresolution som antog i frågan, Utskotlet noterar regeringens strävan härvidlag och fårdärmed anse motionerna 194 och 1783 besvarade i ifrågavarande delar, Samma två motioner behandlar även kemiska vapen, I yrkande8 i motion 1783 föreslås atl regeringen skall fortsätta arbelel med ytleriigareinternationella undersökningar om användning av kemiska vapen och i sammamotions yrkande 9 alt regeringen intensifierar ansträngningarna all få lillstånd ell heltäckande internationellt avtal om förbud mot kemiska UU1983/84:1 15 vapen, I motion 194, yrkande 8, begärs omedelbara åtgärderför information och upplysning om BC-slridsmedel bland den svenskaallmänheten, och i motion 2136, yrkande 2, föreslås atl regeringen skall verkaför framtagande av material om freds- och nedrustningsfrågor. Därvid bör enligtmotionärerna även SIDA:s informationsanslag kunna utnyttjas. Utskottet har i del föregående konstaterat all FN:sexpertgrupp för utredning av påstådd användning av kemiska vapen i Sydostasienoch avslutat sitt arbete utan att några bestämda slutsatser kundedras. Detta måste beklagas, men utskottet gör bedömningen attförnyade framställningar om undersökningar på platsen även nu skulle komma attavvisas, Etl syfte är dessulom uppnått redan genom att undersökningen kom tillstånd. Därtill kommer att efterlevnaden av Genéveprotokoll omBC-stridsmedel nu är föremål för generalsekreterarens särskilda granskning, 1detta arbete deltar med en konsult. Varje misstanke om att kemiska eller biologiskastridsmedel kommit till användning bör självfallet föranleda en noggrannutredning. Utskottet utgår frän att regeringen även fortsättningsvis beaktarmöjligheterna att få lill stånd opartiska undersökningar om påstådda brott motgällande konventioner, inkl, möjligheter att göra besök på platsen. Med hänvisning härtill får utskottet anse yrkande 8 imotion 1783 besvarat. Beträffande yrkandei om förbud mot kemiska vapenkonstaterar utskotlet atl regeringen redan driver denna fråga inedrustningskommittén på ett konstruktivt sätt, Utskotlet utgår från att såkommer atl vara fallet även framöver och får därmed anse yrkande 9 i motion1783 besvarat. Utskottet delar den i motion 2136 framförda åsikten attökad information om freds- och nedrustningsfrågor är angelägen. Det är enstyrka att folkrörelserna och den växande fredsrörelsen i stor utsträckningsjälva tagit på sig uppgiften atl i egen regi framställa informationsmaterialoch sprida upplysning i fredsfrågorna. Till slöd härför förfogar regeringenfr,o,m, innevarande budgetår över ett särskilt anslag som skall användas avenskilda organisationer för freds- och nedrustningsinformation. Även de medelsom anslås till försvarsupplysning används för information om freds- ochnedrustningsfrågor, SIDA:s informationsanslag är primärt avsett för andraändamål, vilket enligt utskollets mening emellertid inte hindrar alt det ävenkommer fredsrörelserna till del för verksamhet som direkt anknyter tillutvecklingssamarbetet. Därmed torde yrkande 2 i motionen få anses besvarat. Vad gäller ökad information om BC-stridsmedel vill utskotteterinra om vad som anfördes i UU 1981/82:21, nämligen alt upplysning i BC-frågorredan ingår i den svenska försvars- och nedrustningsinformationen. Ovannämndaanslag kan också användas för informationsinsatser om BC-slrids-medel. mening behöver yrkande 8 i motion 194 därför inle föranleda någonriksdagens särskilda ålgärd, varför det avstyrks. UU1983/84:1 16 Ulförscl av kärnkraflsinatcriel m.,P. Flera yrkanden behandlar spridningav kärnkraftsteknologi, 1 yrkande 4 i motion 194 heter det att regeringen börta initiativ för atl begränsa spridningen av kärnkraflsleknologi, särskilt föranvändning i rymden, i yrkande 5 att utfcirsel av alla radioaktiva ämnen somkan användas för tillverkning av kärnvapen bör förbjudas och i yrkande 6 attregeringen bör ta initiativ till en begränsning av militariseringen av rymdenoch lill en utvidgning av de internationella konlrollålgärderna på området. 1motion 1779 anförs alt genom sin utförsel av utbränt kärnbränsle medverkartill kärnvapenspridningen. Kärnvapenspridningen berörs även i motion 2136. Som utskottet tidigare understrukit, senast i belänkandeUU 1981/82:23, är det av stor vikt att fortsatta internationella ansträngningargörs för alt övervaka användningen av kärnenergileknik vid sidan av del arbetesom är direkt inriktat på att förhindra spridning av kärnvapen till flerstater. Som allmän regel gäller att ger tillstånd för utförsel avifrågavarande materiel till icke-kärnvapenstater endast om de ratificerat NPT(Non Proli-feralion Trealy) eller gjort minsl motsvarande ålaganden genom detinternationella atomenergiorganet lAEA. lAEA:s kontroll över den civila kärnkraftsproduktionenomfattar nu av alla kärnkraftverk. Genom sin anslutning till NPT harSverige i övrigt accepterat principen att varje land har rätt atl välja sinegen energipolitik. Denna princip är av belydelse när och andraNPT-länder utformar sin exportpolilik pä områdei. Kravet i motion 194 all begränsningen av utförseln avkärnkraflsleknologi särskilt skall gälla teknologi som kan användas i rymdenhänger nära samman med yrkande 6 i samma motion om mililarisering av rymden. Som framgår av bakgrundsbeskrivningen är del Sverigesuppfattning att det finns ell behov av internationella överenskommelser somsyftar lill all förhindra varje form av rymdkrigföring. FN:s generalförsamlinghar antagit elt par resolutioner på områdei. framlade år 1981etl förslag lill konvention. presenterade Sovjetunionenetl nytt lexlförslag. Det är ännu för tidigt atl säga huruvida detta nyaförslag kommer att visa sig vara en bas för fortsatta förhandlingar i frågan. Ulskottel utgår frän alt regeringen liksom kommeratl begagna sina möjligheter att föra ärendet framåt. Därmed torde yrkandena 4och 6 i motion 194 fä anses besvarade. Vad gäller yrkandena i motion 194 och 1779 om förbud motutförsel av utbränt kärnbränsle vill utskottet erinra om alt utförsel förupparbetning sker i enlighel med den av antagna villkorslagen, vilkenenligt förslag i proposition 1983/84:60 skall ersättas av en ny lag omkärnteknisk verksamhel. Som utskotlet påpekat vid de tidigare tillfällenmotsvarande yrkanden behandlats skall dessulom allt omhändertagande avplutonium UU1983/84:1 17 från det svenska kärnkraftsprogrammel ske på grundval avsvenska beslut (UU 1981/82:23). Medhänvisning härtill avstyrks motion 1779 och yrkande 5 i motion 194. 1. alt förklarar motion1982/83: 194, yrkande 3, motion s.y. 1 (m) 1982/83:1783, yrkandena 1 och 12, saml motion 1982/83:2136, yrkande 1,besvarade med vad ulskoltet anfört angående den svenska nedrustningspolitikensinriktning m.m., 2. all riksdagenavslår motion 1982/83: 194, yrkande 1, angående res. I (vpk) råvaror ochrustningar, 3. atl riksdagenavslår motion 1982/83: 1783, yrkande 13, angående den svenskanedrustningspolitikens inriktning, 4. all riksdagenavslår motion 1982/83:2136, yrkande 4, angående res. 2 (c, vpk) åtgärdermot spridning av kärnvapen, 5. atl riksdagenavslår motion 1982/83: 194, yrkande 2, angående res. 3 (vpk) svenskvapenexport, 6. all riksdagenförklarar motion 1982/83:2136, yrkande 3, besvarad med vad utskotlet anförtangående miljö och rustningar, 7. all riksdagenförklarar motion 1982/83:1783, yrkandena 2-6, s.y. 2 (vpk) och motion1982/83: 1776 besvarade med vad ulskottel anfört 8. atl riksdagenförklarar motion 1982/83: 1783, yrkande 11, besvarad med vad utskottet anförtangående militärbudgetar, 9. atl riksdagenförklarar motion 1982/83: 1783, yrkande 7, besvarad med vad utskottet anförtangående kärnvapenfri zon i , 10, atl avslår motion1982/83: 558 angående en kärnvapen- s,y, 3 (vpk) fri zon i , 11, alt förklarar motion1982/83: 194, yrkande 7, och motion 1982/83: 1783, yrkande 10, besvarade medvad utskottet anfört angående biologiska stridsmedel, 12, alt förklarar motion1982/83: 1783, yrkande 8, besvarad med vad utskottet anfört angåendeinternationella undersökningar av användningen av kemiska vapen, 13, alt förklarar motion1982/83: 1783, yrkande 9, besvarad med vad ulskoltet anfört angåendekonvention mot kemiska vapen, 14, atl förklarar motion1982/83:2136, yrkande 2, besvarad nied vad ulskottel anfört angåendeinformation om nedrustning. UU1983/84:1 18 15, atl avslår motion1982/83: 194, yrkande 8, angående information om BC-stridsmedel, 16, att förklarar motion1982/83: 194, yrkandena 4 och 6, besvarad med vad utskottet anfört angåendekrigföring i rymden m,m,, 17, all avslår motion1982/83: 194, yrkande 5, och motion res, 4 (c, vpk) 1982/83: 1779 angåendeutförsel av kärnbränsle, Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (c), Margarethaaf (), (), Axel (), (),(), (), (), (vpk), () och (). (vpk) anser dels all den del av utskottetsyttrande på s. 10 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"motion 194." bort ha följande lydelse: Kampen om världens begränsade resurser, kapplöpningen omatt försl lägga beslag på dem och strävan atl sedan behålla kontrollen för allmöjliggöra en exploatering, är den största och grundläggande orsaken till allarustningar. Detta döljer ofta de som är beroende av alt lägga under sig andrastaters och regioners tillgångar bakom påståenden om atl motsättningarna är avetnisk, religiös, kulturell eller ideologisk karaktär. Utskottet villnaturligtvis inte betvivla atl konflikter och rustningar också kan ha sin grundi dessa senare faktorer. Vår historiska kunskap visar emellertid atl demestadels varit ulanverk för bakomliggande, ekonomiska intressen. Det är utskottets bestämda uppfattning att dessaförhållanden är mera aktuella än någonsin i dagens värld. Vid bedömningen avstaters eller pakters rustningar är del därför av största belydelse altkonstalera vem eller vilka, som har störst behov av att gå utanför sitt egetområde, sitt eget territorium för atl skaffa sig ekonomiskt underlag för sinexistens. Det är ställt utom allt tvivel att det är , som är denstörsta förbrukaren av väridens alla råvaror. Det är också fullt klart all USAinte på långt när kan producera sitt eget behov av vikliga resurser som l.ex.olja. UU1983/84:1 19 bauxit, koppar, tenn och viktiga legeringsmelaller. Förall säkra dessa tillgångar måsle upprällhålla egen militär närvaro därdessa finns eller ge militärt stöd lill lydregeringar i områdei. Delta kräveralltmer ökande rustningar. och den bör i del fortsattanedruslningsarbetet ägna större uppmärksamhet åt dessa frågor. Eftersom delendasl är den rika, industrialiserade världen, som kan utnyttja sill överlaggentemot den falliga, underutvecklade tredje världen i della som i många andrafall, finns här en direkt koppling till den s. k. Nord-Syd-konflikien. Vårt land har i andra sammanhang, l.ex. påhandelspolitikens område, aktualiserat denna konflikt. Del är vårt ansvar atlockså i ruslningssam-manhang la upp konkrela fall, aktuell statistik och annalmaterial för atl visa hur kampen om råvaror och andra tillgångar utgör endirekt orsak lill den ständigt pågående upprustningen. Vad utskottet framfört bör ges regeringen lill känna.Därmed tillgodoses också yrkande 1 i motion 194. dels all utskottets hemställan i mom. 2 bort ha följandelydelse: 2. atl med bifall tillmotion 1982/83: 194, yrkande 1, som sin mening ger regeringen lill känna vadulskottel anfört om råvaror och rustningar. och (båda c) saml (vpk) anser dels atl den del av utskoltetsyttrande på s. 12 som börjar med "Därmed avses" och slutar med"varför de avstyrks." bort ha följande lydelse: Ulskottel delar motionärernas uppfattning, atl del finnselt samband mellan olika led i kärnkraftscykeln och kärnvapen. Länder som harell omfallande civilt kärnkraflsprogram har också en teknologisk bas för atlutveckla kärnvapen. Den främsta barriären är inle teknik och ekonomiulan politiska restriktioner, som kan förändras. Ulskoltet anser därför atlSverige genom att förbjuda uranbrytning och reaklorexporl bör bidra lill altminska risken för kärnvapenspridning. Med hänsyn härtill tillstyrker utskottetyrkande 4 i motion 2136. Även motion 1783 lar i yrkande 13 sikte pä inriktningen avsvensk nedrustningspolitik. Flertalet av de förslag som avses bakom detta yrkandebehandlas under de olika sakavsnitten i detta betänkande och faller därutöverdelvis inom ramen för i . Därmed torde syftet medyrkandet vara lillgodosell, varför det avstyrks. dels alt utskottets hemställan i mom. 4 bort ha följandelydelse: 4. all med bifall lillmotion 1982/83:2136, yrkande 4, som sin mening ger regeringen lill känna vadulskottel anfört angående åtgärder mot spridning av kärnvapen. UU1983/84:1 20 (vpk) anser dels atl den del av utskottetsyllrande på s. 12 som börjar med "Som framgår" och sluiar med"motion 194 avstyrks." bort ha följande lydelse: