bet · G701KrU18 · 1983-12-31 00:00:00 — tas att det med hänsyn till kostnadsutvecklingen görssuccessiva anpassningar av taxan för heraldiska uppdrag. Då det gäller patent- och registreringsverkets befattningmed heraldiska ärenden vill utskottet med anledning av motionen nämna följande. Enligt lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andraofficiella beteckningar får registrering av svenskt kommunalt vapen ske efterskriftlig anmälan i register som förs för hela riket av patent- ochregistreringsverket. Registrering får ske endast om statens heraldiska nämnd(numera heraldiska nämnd) har avgivit yttrande i ärendet omantagande av vapnet. De fiesta kommunvapen är registrerade. Endast ettfåtal ärenden förekommer . var antalet ansökningar fyra.Patent- och registreringsverket yttrar sig vidare till kommerskollegium iärenden om användande i näringsverksamhet av bl. a. statsvapen. Enligt vadutskottet inhämtat är tidsåtgången inom patent- och registreringsverket för dearbetsuppgifter som i enlighet med det sagda ankommer på myndighetenobetydlig. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1235. Frågan om utbyggnad av slott avslogriksdagen på hemställan av utskottet (KrU 1983/84:4) en motion omvidareutbyggnad av i för landsarkivets räkning. Utskottet,som redovisade utbyggnadsläget, utgick från att berörda myndigheter kommer attuppmärksamma frågan om en fortsatt återuppbyggnad av vid Vadstenaslott. Under hänvisning till vad utskottet sålunda anförde avstyrker utskotteten av samma motionär under den allmänna motionstiden väckt motion, 640 (c), omutbyggnaden av mellanvallen vid . attriksdagen till och landsarkiven för /85 anvisar euförslagsanslag av , 2. beträffande registreringsbasen och Svensk arkivinformation i auriksdagen avslår motionerna 1983/84:445, 1983/84:1664, 1983/84:1666 och1983/84:2270, 3. beträffandestatens heraldiska verksamhet att avslår motion 1983/84:1235, 4. beträffandeVadstena slott attriksdagen avslår motion 1983/84:640. Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv.Regeringen har under punkt F 27 (s. 339 342) föreslagit att tillDialekt- och KrU 1983/84:18 52 ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . På initiativ av Kungl. GustavAdolfs påbörjades arbetet med att skapa en (OSD). Verksamheten har till allra största delen bekostats av anslagfrån staten, f n. genom (). uppgift är att initiera och finansiera merakortsiktiga forskningsprojekt. tillsatte därför enarbetsgrupp som fick i uppgift att bl. a. överväga frågan om OSD:sfinansiering. hemställde att redaktionen förOSD skulle inordnas under . I sin anslagsframställning för /84 föreslogHSFR att en utredning borde göras med sikte på att överföra kostnaderna för OSDtill annan myndighet. Mot bakgrund av detta förslag har inomutbildningsdepartementet utarbetats en promemoria om OSD:s framtidaverksamhet. dialekter (OSD); ambitionsnivå, organisationoch finansiering. Sammanfattningsvis innebär utredningsförslaget attordboksprojektet förs över från till DOVA som ett självständigt projektunder . En rådgivande expertnämnd bör knytas till ordboksprojektet.Dialekt- och folkminnesarkivet i (ULMA) bör, liksom f n., svara förvissa administrativa frågor. Projektet bör leda till att en ordbok överSveriges dialekter ges ut. bör omfatta högst 6 000 sidor. Utgivningenbör påbörjas /86. Medel för verksamheten bör föras över frånHSFR till DOVA. Promemorian har remissbehandlats. Därvid har yttrande avgivitsav , , DOVA samt universiteten i och Stockholm.Till utskottet har inkommit en skrivelse från professor , som jämteprofessor utarbetat yttrandet från . I propositionen föreslås att medelför projektet dialekter (OSD), som stöds av ,beräknas. För ändamålet beräknas under förevarande anslag . samtunder anslaget Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingar och materiel m. m.140 000 kr. Det förutsätts i propositionen att ordboksarbetet bedrivsi huvudsak i enlighet med de förslag som förs fram i den ovan redovisadepromemorian som utarbetats inom . börsåledes innebära att en dialekter ges ut. bör utgöra ett självständigt projekt inom DOVA. KrU1983/84:18 53 Vidare förutsätts i propositionenatt de kostnader, som kan komma att uppstå till följd av det ändrade ansvaretför projektet, skall täckas inom ramen för de medel som beräknats. Det ankommerpå regeringen att meddela erforderliga bestämmelser och träffa erforderligaavtal. Utskottet har bl. a. mot bakgrund av vad som anförs i deni ärendet inkomna skrivelsen närmare informerat sig om ordböksprojektet. Vidsina överväganden har utskottet härefter stannat för att biträda regeringensförslag om medelsberäkning för projektet. Utskottet anser att det ur allmänkulturell synpunkt ärvärdefullt att resultatet av ordboksarbetet publiceras i form av en trycktordbok så att allmänheten får tillgång till resultatet i lättillgänglig form.Att det är fråga om ett mycket långsiktigt arbete enligt de till grund förmedelsberäkningen liggande uppgifterna kommer ordboken att vara färdig förstomkring förändrar inte denna inställning. Vad som anförts i den ovannämnda skrivelsen liksom innehållet i bl. a. remissyttrandet från Stockholmsuniversitet visar emellertid enligt utskottets mening att det är nödvändigt attdet i ett fortsatt utredningsarbete klarläggs om en datorisering avordboksarbetet lämpligen bör genomföras. Utskottet utgår därför från i likhetmed vad som föreslås i den inom utarbetade promemorian att regeringen ger DOVA i uppdrag att i samråd med datateknisk expertis låtautreda datoriseringsfrågan. Vid utredningsarbetet bör särskilt klarläggas ivad mån datoriseringen kan bli av betydelse för att forskarna skall kunnautnyttja resultatet av ordboksarbetet. Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra motregeringens förslag till medelsberäkning. att till Dialekt- ochortnamnsarkiven saml svenskt visarkiv för /85 anvisar ettförslagsanslag av Svenskt biografiskt lexikon. Statliga arkiv: Vissakostnader för samling ar och materiel m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punk terna F 28 och F 29 (s. 342-345) och hemställer 1. att riksdagentill Svenskt biografiskt lexikon för /85 anvisar eUförslagsanslag av , 2. att riksdagentill Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingar och materiel m. m. /85 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa arkiv. Regeringen har under punkt F30 (s. 346 och 347) föreslagit att till Bidrag till vissa arkiv för /85 anvisa ett anslag av . KrU1983/84:18 54 I motion 1983/84:639 av JanHyttring (c) yrkas att beslutar att i statligt bidrag tillEmigrantregistret i utge , vilket innebär en uppräkning avanslaget med . i förhållande till regeringens förslag. I motion 1983/84:2271 av StinaGustavsson (c) och () yrkas att till centerrörelsensarkiv anslår . Från anslaget utgår bidrag till bl.a. i . Bidraget uppgår innevarande budgetår till . Regeringen har föreslagit en uppräkning med . I motion 639 (c) föreslås en uppräkning med ytterligare190 . så att det skall bli möjligt att anställa en föreståndare på heltidför arkivet. Motionsyrkandet överensstämmer i princip med anslagsframställning. Utskottet anser liksom regeringen att det inte är möjligtatt göra en uppräkning av bidraget till i vidare mån än vadsom motsvarar uppräkningarna av andra likartade anslagsposter. Utskottetansluter sig därför till regeringens förslag och avstyrker motionen. I motion 2271 (c) föreslås aU skall anslå . till centerrörelsens arkiv. Med hänsyn till budgetsituationen kan utskottet intetillstyrka motionen. 1. beträffande beräknande av medelunder anslaget för bidrag till i attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:100 och med avslag på motion1983/84:639 i motsvarande del beslutar att för angivna ändamål skall beräknas80 , 2. beträffande beräknande av medelunder anslaget för bidrag till centerrörelsens arkiv attriksdagen avslår motion 1983/84:2271 i motsvarande del, attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:100 och med avslag på motionerna 1983/84:639och 1983/84:2271, båda motionerna i motsvarande del, till Bidrag till vissaarkiv för /85 anvisar eU anslag av . KrU1983/84:18 55 : Förvaltningskostnader.Utskottet tillstyrker re geringens förslag under punkt F 31 (s. 348 och 349) och hemställer att tillRiksantikvarieämbetet: Förvaltningskostnader för /85 anvisar ettförslagsanslag av . Regeringen har under punkt F 32 (s.350 352) föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen anförts angående beslut om bidrag som föranleder utgifterunder senare år än /85, 2. tillKulturminnesvård för /85 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1983/84:795 av StenSvensson (m) och i (m) yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om tilläggsdirektiv till utredaren om formerna för statens stöd till arkeologiska utgrävningar, 2. att hos regeringen anhåller om förslag tillnya riktlinjer för arkeologiska utgrävningar i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1983/84:1678 av () och (c) yrkas 1. att uttalar sig för att riksantikvarieämbeteti sin bidragsgiv- ning prioriterar timmerhusbebyggelse, 2. att uttalar sig för att utvecklingsarbetet ibyggnadsvården i ökad utsträckning ägnas timmerhusen. I motion 1983/84:1679 av () och förste vice talman () yrkas att beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts ombegränsning av kostnaderna vid arkeologiska utgrävningar. (U 1982:04) Dåvarande utbildningsministerntillkallade efter regeringens bemyndigande en särskild utredare meduppdrag att utreda formerna för statens stöd till arkeologiska undersökningarm. m., arkeologiutredningen. Om det med anledning av ett allmänt eller större enskiltarbetsföretag som berör en fast fornlämning erfordras, aU en särskildundersökning av fornlämningen företas eller att särskilda åtgärder vidtas föratt bevara den, skall enligt 9 § fornminneslagen kostnaden för detta åvilaföretaget, om det inte på grund av särskilda förhållanden är obilligt. Iutredningens direktiv (Dir 1982:42) ges en utföriig bakgrund tillutredningsuppdraget innehållande en redovisning för bl. a. denna och andrabestämmelser i lagen och KrU1983/84:18 56 för den arkeologiska utredningsverksamhetens utveckling. Idirektiven anförs beträffande utredningsuppdraget bl. a. följande. Synen på de fasta fornlämningarnasom en gemensam tillgång har lång hävd i vårt land. Fornlämningarna är enviktig och för alla tillgänglig del av kulturarvet. Det är därför angeläget attde bevaras i den utsträckning som det är möjligt. finns det angelägnaallmänna och enskilda intressen som kan motivera att fornlämningar tas bort.För att den information som fornlämningarna kan ge i största möjligautsträckning skall kunna tas till vara, är det ett allmänt intresse atterfordeliga arkeologiska undersökningar föregår borttagandet. En allmän uppslutningkring ett sådant synsätt synes föreligga. Utvecklingen av forskningen och undersökningsmetoderna harmedfört att de kulturminnesvärdande myndigheterna har kunnat medverka till ettbättre underlag för bedömning av vad som bör bevaras för framtiden och vilkautgångspunkter som bör gälla för undersökningsverksamheten. Både undersökningsmetodiken och kunskapen om olikafornlämnings-former har sålunda förändrats sedan den nuvarande fornminneslagenträdde i kraft. Genom att förekomsten av fornlämningar och behovet avundersökningar har kunnat beaktas pä ett tidigt stadium i olika planeringssituationerhar en rimlig avvägning mellan intresset att bevara fornlämningar och andraallmänna och enskilda intressen kunnat göras. Enligt bedömninghar kostnaderna för de arkeologiska undersökningarna också i allmänhet kunnatinrymmas i arbetsföretagens totalkostnad utan att detta inneburit någonallvarligare belastning eller gett några negativa konsekvenser för planeringoch byggande. En fortlöpande rationalisering av undersökningsverksamheten harockså bidragit till att ökningen av undersökningskostnaderna har kunnat hållastillbaka. Förhållandena är emellertid mycket olikartade. Vissaarbetsföretag har fått vidkännas kostnader som både i absoluta tal och irelation till den totala kostnaden för arbetsföretaget framstår som höga. Dettahar lett till att rådande fördelning av kostnadsansvaret har satts i fråga.Ibland är det nästan omöjligt att undvika att fornlämningar berörs i sambandmed förnyelse av befintlig bebyggelse eller vid nyexploatering. Detta gäller t.ex. inom delar av äldre städer och inom andra sedan gammalt exploateradefornlämningsområden. Det kan också vara svårt att före en undersökning bedömavissa fornlämningars omfattning och art, vilket skapar osäkerhet vid planeringoch ekonomiska ställningstaganden. Undersökningskraven kan därtill vara olikahöga med hänsyn till bedömningen av det vetenskapliga värdet. Av dessa skäl är det motiverat att se över möjligheterna attunderlätta för arbetsföretagen att finansiera arkeologiska undersökningar. Ensärskild utredare bör därför tillkallas med uppgift att överväga frågan omundersökningarnas finansiering. Utgångspunkten för utredningsarbetet skallenligt min mening vara att fornminneslagens huvudprincip för kostnadsansvarför arkeologiska undersökningar bibehålls. Huvudregeln bör alltså vara attexploatören skall stå för kostnaden. Genom att exploatören ges ettkostnadsansvar skapas förutsättningar för att exploateringen av mark medfornlämningar begränsas. Denna huvudprincip kan dock inte tillämpasundantagslöst. Särskilda hänsyn kan t. ex. behöva tas när fast fornlämningpåträffas i jordbruket eller vid smärre tillbyggnader av bostadshus. Därförinnehåller fornminneslagen bestämmelser som gör det möjligt för staten att ivissa fall överta undersökningskostnaden. Utredaren bör redovisa hur KrU1983/84:18 57 lagens bestämmelser vid beslut om bidragsgivning ipraktiken har tillämpats i vad avser gränsdragningen mellan å ena sidanallmänt eller större enskilt arbetsföretag och å andra sidan övrigaarbetsföretag. Utredaren bör vidare lämna förslag till riktlinjer förbillighetsprövning enligt fornminneslagen samt föreslå de ändringar av lagensom kan följa härav. Vid bedömning av effekterna av arbetsföretagenskostnadsansvar och behovet av stöd från samhällets sida måste också frågan ommarkvärdet för fastigheter med fornlämningar beaktas. Det har gjorts gällande(3 LU 1964:38) att förekomsten av en fast fornlämning bör verka sänkande påmarkpriset. Om en sådan sänkning kan utverkas vid markförvärv kan deninskränkning i förfoganderätten som lagskyddet innebär eller den ekonomiskabelastning, som en eventuell framtida undersökning ger, kompenseras. Sambandetmarkvärde-taxeringsvärde är således av intresse och bör belysas av utredaren. Idenna fråga bör utredaren samråda med . Det är viktigt att bearbetningen avundersökningsresultaten organiseras så att resultaten kan utnyttjas effektivtinom hela undersökningsverksamheten. Utredaren bör lägga fram erforderligaförslag härom. 1 detta sammanhang bör utredaren också beakta förutsättningarnaför en fortlöpande utveckling och effektivisering av undersökningsmetoderna. Utredarenbör vidare bedöma hur statens och arbetsföretagens insatser skall vägas motvarandra när det gäller planeringen av undersökningarna och bearbetningen avresultaten samt kunskapsåterföringen. Mot bakgrund av de ställningstaganden och övriga övervägandensom nyssnämnda frågeställningar kan föranleda bör utredaren närmare klarläggabehovet av och formerna för statligt stöd till arkeologiska undersökningar. Omutredarens förslag kan föranleda merkostnader för staten ankommer det påutredaren att lämna förslag till finansiering. I direktiven tas vidare upp vissainformationsfrågor då det gäller forn-lämningsförekomster. fick utredningen i tilläggsdirektiv (Dir1983:26) i uppdrag att också se över vissa frågor om användningen av metalldetektorervid s. k. skattletning. Detta tilläggsuppdrag har redovisats i betänkandet (DsU 1983:3) Metallsökare bruk och missbruk. Som en följd av tilläggsuppdragetförsköts tidpunkten för redovisningen av huvuduppdraget på så sätt att detskall redovisas före utgången av . Utskottet har inhämtat attredovisningen kommer att kunna ske senast . behandling av frågan om timmerhusbebyggelse ochbyggnadsvård behandlade utskottet enmotion (1982/83:1317) med yrkanden av samma innehåll som i motion1983/84:1678. Utskottet avstyrkte motionen med följande motivering i sitt avriksdagen godkända betänkande KrU 1982/83:13. Utskottet har inhämtat uppgifterfrån beträffande de i motionen upptagna frågorna. KrU1983/84:18 58 Det har därvid framhållits attmyndighetens bidragsgivning baseras på länens planering och prioriteringar ochatt man f. n. kan utläsa en trend mot att satsa på framför allt dekulturhistoriskt värdefulla "överloppshusen", dvs. hus som saknareller har ytterst ringa funktion. Dessa är ofta starkt hotade. I harlänsstyrelsen i sin planering formulerat just en sådan prioriteringsprofil förbidragsgivningen. Vidare har framhållits att vissa medel, som avarbetsmarknadsskäl beviljats , till stor del använts förprojekt i skogslänen i mellersta och norra och att timmerbyggnadernadärigenom blivit en tung bidragskategori. Utskottet anser mot bakgrund av den information sominhämtats rörande bidragsgivningen till timmerhus och till andra projekt attdet inte är motiverat att tar något initiativ med anledning av motion1317 i denna del (yrkande 1). Beträffande det utvecklingsarbete somriksantikvarieämbetet bedriver innehåller de inhämtade upplysningarna bl. Myndigheten har begränsade resurser för utredningsarbeteoch forskning. Man har inom ramen för resurserna tvingats prioritera de mestakuta problemområdena. Problem som är förknippade med puts och avfärgning avputs har därvid ägnats särskild uppmärksamhet liksom målningsfrågor generellt.Vård och bevarande av timmerbyggnader har emellertid ofta anknytning till dessafrågor eftersom många äldre timmerhus är reveterade eller panelade och målade. har också hänvisat till vissaprojekt och rapporter på området, bl. a. ett trästaden som utgjorde underlagsmaterial för insatserna under byggnadsvårdsäret ochsom kommer att följas upp vid höstmöte. Vidare harriktlinjerna för ett nytt tvåårigt projekt lagts upp. Trä i äldre byggnader anvisningar för underhåll och reparation. Myndigheten har slutligen pekat på några initiativ somtagits på regional nivå när det gäller timmerbyggnadstraditionen. höllsett symposium i ämnet i arrangerat av och länsmuseeti . Delvis som en följd av detta symposium har Dalarnaslänsmuseums forskningsråd tagit upp frågan om att inrätta ett institut förtimmerbyggnadskonst, knutet till museet. I de överläggningar som förs harämbetet därvid förutsatt att en sådan verksamhet skulle koncentreras kring denegna regionens byggnadstradition och därigenom ge möjlighet till breddad ochfördjupad kunskap. Den lämnade redovisningen visar att inom ramen för resurser som kunnat ställas till myndighetens förfogande förutvecklingsarbetet ägnar timmerhusbyggnader en betydande uppmärksamhet. Medhänsyn härtill och med beaktande av att prioriteringar av det slag som här är ifråga i första hand bör ankomma på myndigheten anser utskottet att motion 13171 här aktuell del (yrkande 2) inte bör föranleda någon åtgärd. Medelsanvisningen samt visst bemyndigande () har isin anslagsframställning hemställt att då det gäller anslagsposten Värd avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse beräknas för posten ettbelopp av . KrU 1983/84:18 59 myndighetenskall medges att besluta om bidrag för utbetalning under följande budgetårintill hälften av det belopp som anvisas för ändamålet. Underhänvisning till att den av RAÄ föreslagna ordningen skulle undanröja desvårigheter som föreligger för myndigheten att genomföra bidragsberättigadeprojekt under loppet av det budgetår då bidragsbeslut fattas, anförs ipropositionen att det kan finnas anledning att överväga om RAÄ skall bemyndigasatt besluta om bidrag för utbetalning under nästföljande budgetår. Utskottettillstyrker att regeringen får ge RAÄ ett sådant medgivande. I enlighet medmyndighetens förslag bör den begränsningen göras att beslut om bidrag förutbetalning under följande budgetår får fattas såvitt avser belopp intillhälften av anslagspostens belopp. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning. Statensstöd till arkeologiska undersökningar m. m. I två motioner 795 (m) och 1679 (c, m) framställsyrkanden som har samband med den pågående arkeologiutredningen. Direktiven förutredningen har redovisats i det föregående. Motionärernabakom motion 795 vill att förslag till nya riktlinjer för arkeologiskautgrävningar som syftar till att begränsa verksamhetens totala omfattningskall utarbetas och föreläggas ; det bör överlåtas åt kommandegenerationer att svara för de utgrävningar som med hänsyn till desamhällsekonomiska kostnaderna inte kan komma till stånd under de närmasteåren. Motionärerna anknyter i sin motivering till en utredning som gjorts avriksrevisionsverket. Motionärerna vill också att det för arkeologiutredningenskall utfärdas tilläggsdirektiv som innebär att utredningsmannen skall ha sommålsättning att precisera vad som skall anses som riksintresse samtatt staten ensam skall svara för kostnaderna när detta riksintresse skallhävdas för att en utgrävning skall komma till stånd. Deti motion 1679 framställda yrkandet syftar till att samhället skall övertakostnadsansvaret för arkeologiska undersökningar i den män kostnadernaöverstiger belopp, som skäligen bör belasta byggherren eller annan exploatör. Utskottetär för sin del inte berett att förorda att tilläggsdirektiv utfärdas förarkeologiutredningen eller att annan åtgärd vidtas med anledning av motionerna.Utskottet anser att de nuvarande direktiven står i god överensstämmelse med deöverväganden som redovisats då tidigare uUalat sig för den häraktuella översynen (KrU 1979/80:12, rskr 1979/ 80:51, KrU 1981/82:21, rskr1981/82:230). Då det gäller det närmare innehållet i direktiven hänvisarutskottet i första hand till den redovisning som lämnats i det föregående.Utskottet vill särskilt peka på att utredaren skall lämna förslag tillriktlinjer för billighetsprövning enligt fornminnes- KrU1983/84:18 60 lagen samt föreslå de ändringar av lagen som kan följahärav. Utredaren skall också närmare kartlägga behovet av och formerna förstatligt stöd till arkeologiska undersökningar. Eftersom utredningsresultatet kommer att redovisas ibörjan av finns det inte skäl att genom en särskild framställning tillregeringen söka påskynda utredningsarbetet. I enlighet med det anfördaavstyrker utskottet motionerna. Motion 1678 (c) syftar till ökadeinsatser för att bevara timmerhusbebyggelse. Motionärerna vill dels attriksantikvarieämbetet i sin bidragsgivning skall prioritera timmerhusbebyggelse,dels att utvecklingsarbetet i byggnadsvården i ökad utsträckning skall ägnastimmerhusen. Utskottet behandlade en motion med sammayrkanden som den nu aktuella i sitt av godkända betänkande KrU1982/83:13, för vilket redogjorts i ett tidigare avsnitt. Dä det gäller bidragsgivningen från riksantikvarieämbetethar utskottet inhämtat kompletterande uppgifter från myndigheten, nämligensåvitt avser bidragsgivningen efter den tidigare riksdagsbehandlingen.Utskottet anser mot bakgrund av den information som sålunda inhämtats rörandebidragsgivningen till timmerhus och till andra projekt att det inte ärmotiverat att tar något initiativ med anledning av motion 1678 idenna del (yrkande 1). Dä det gäller utvecklingsarbetet beträffande timmerhusinom byggnadsvården har utskottet inhämtat följande kompletterandeupplysningar från . hölls en konferens i kringtimmerbyggnadskonsten. Konferensen var direkt kopplad till diskussionen ombildandet av ett timmerbyggnadsinstitut i , en fråga som berörts i detnämnda utskottsbetänkandet. Konferensrapport är under utarbetande. Ämbetet hari ett remissvar rörande ett sådant institut framhållit att timmerbygg-nadsfrägornaär av vitalt intresse för kulturminnesvärden samt att arbetsfältet ärviktigt.