bet · G701JoU30 · 1983-12-31 00:00:00 — har intresset ökat väsentligt förkonsumtionsodling, framför allt för kassodling av regnbåge och repodling avmusslor. Odling i vatten av organismer avsedda för andra ändamål ände nu nämnda sker i ökande utsträckning utomlands. Ett exempel är odling avalger för framställning av kemikalier fill bl. a. livsmedelsindustrin.Intresset härför ökar även i vårt land. Iproposition 10 erinras om att odlingen av fisk genomgått en snabb JoU1983/84:30 20 Den samlade världsproduktionenkommer enligt vad FAO förutspår att uppgå till och 30miljoner ton . I odlades ca fisk ochmusslor. Den svenska produktionen beräknades enligt propositionen uppgåtill ca regnbåge och ca musslor. Konsumtionsodling av fisk och skaldjur kan bedrivas i bådestora och små anläggningar. Odlingarna kan ha stor betydelse för sysselsättningeni glesbygd, inte minst i bygder med traditionell fiskarbefolkning. I proposition 10 framhålls att en ökad konsumtionsodlingkommer att innebära ökade krav på rationell och sammanhållen marknadsföring.Den bör även inordnas planmässigt t. ex. inom ramen för den fysiskaplaneringen. Forskning och utvecklingsarbete på området bör samordnas med denFoU-verksamhet som bedrivs för yrkesfiskets behov. Jordbruksministern anser att det inte är vare sig lämpligteller möjligt att göra en åtskillnad mellan statsmakternas riktlinjer ochövergripande insatser för traditionellt yrkesfiske å ena sidan och fisk- ochskaldjursodling för konsumtion å den andra. Enligt hans mening bör sambandetmellan verksamheterna och det sätt på vilket de kompletterar varandra kommatill uttryck även i förordningen (1976:286) med instruktion förfiskeristyrelsen och statens lokala fiskeriadministration. Dessa myndigheterbör sålunda ha det övergripande ansvaret för verksamheten på området. Utskottet vill för sin del betona värdet av att samladeinsatser nu görs för att främja odling av fisk och skaldjur för konsumtion iSverige. Vårt land har varit föregångsland när det gällt odling av bl. a.vandringsfisk för utsättning, medan konsumtionsfiskodlingen varit avrelativt liten omfattning. Den svenska fisk- och skaldjursmarknaden torde hautrymme för en betydande produktionsökning inom landet. F. n. orsakar importenav fisk och skaldjur ett stort handelsunderskott. Fiskexporten utgörs nästanhelt av oförädlad sill, strömming och torsk och sker till låga priser. Somjordbruksministern anför finns det gynnsamma förutsättningar för en ökad fisk-och skaldjursodling i . Erfarenheterna utomlands visar att det ärmöjligt att erhålla en snabb utveckling på detta område. I vårt land ärtillgången på vatten för odling förhållandevis god. Vi har erfarenheter av fiskoch fiskhantering genom det yrkesfiske som bedrivs, det finns goda kunskaper omvilka miljöskyddshänsyn som bör tas och inte minst ett starkt intresse bland befolkningenför verksamheten. Utskottet ansluter sig även i övrigt till de allmännaöverväganden som redovisas beträffande odling av fisk och skaldjur iproposition 10. I FRN/DSH:s vattenbruksrapport föreslås att ett särskiltvattenbruksråd organiseras för att säkerställa en framgångsrik utveckling avnäringen under en övergångstid. När vattenbruket etablerats som en ny näringborde enligt förslaget ansvaret för näringens fortsatta utveckling läggas på enförvaltningsmyndighet resp. på en central forskningsenhet. RuneTorwald m. fl. (c, m, fp) yrkar i motion 511 att regeringen inrättar ett JoU 1983/84:30 21 vattenbruksrådunder en övergångstid med uppgift att stimulera till ökat vattenbruk. Jordbruksministernuttalar emellertid i propositionen att han, i likhet med de flestaremissinstanser, anser att något vattenbruksråd enligt förslaget inte behövs. Utskottetansluter sig till jordbruksministerns uppfattning att och denlokala fiskeriadministrafionen bör ha det övergripande ansvaret förverksamheten på området. Ansvaret för samordning av forskningen ochutvecklingsverksamheten på området bör, som närmare redovisas på s. 24, läggaspå skogs- och jordbrukets forskningsråd (). Motionen avstyrks sålundasåvitt nu är i fråga (yrkande 1). Enligt gällande rätt krävs fillstånd för odling avfisk och skaldjur enligt flera olika lagar. Vattenlagen, VL (1983:291), ärtillämplig på uppförandet av en anläggning i vatten, medan användningen avanläggningen kan falla under miljöskyddslagen, ML (1969:387). Tillstånd krävsvidare enligt 35 § fiskeriförordningen (1982:126) ochstrandskyddsbestämmelserna i 16 § naturvårdslagen (1964:822). Iolika sammanhang har påpekats att den omfattande tillståndsprövningen utgör enbörda såväl ekonomiskt som administrativt för den som vill starta en fisk- eUermusselodling. Fråganhar uppmärksammats av vid olika tillfällen. Utskottet framhöU sålundavid behandUngen av proposifion 1981/82:130 om ny vattenlag (JoU 1982/83:30) attdet är angeläget att fiskodling och liknande verksamhet inte hindras genom ettadministrafi vt regelsystem som är onödigt komplicerat. Utskottet förutsatteatt regeringen skulle återkomma med förslag till åtgärder som befinnsnödvändiga för att bl. a. åstadkomma ett enhetligt och rationelltprövningssystem. bemyndigade regeringen att besluta omföreskrifter om avgift för kostnader i samband med tillståndsprövning och tillsynenUgt ML. I samband därmed framhöll utskottet att det bör vara möjligt attutforma de närmare avgiftsbestämmelserna så att avgifterna inte läggerorimliga bördor på och därigenom förhindrar uppkomsten av exempelvis sådanverksamhet som vattenbruk (prop. 1983/84:40 bil. 7, JoU 1983/84:15). Iproposition 10 anför jordbruksministern att strävan bör vara att förenklatillståndsprövningen i anslutning till fisk- och skaldjursodling. I enlagrådsremiss har regeringen sedermera föreslagit lagändring varigenomprövning av fisk- och skaldjursodlingar enligt VL icke längre bUr obUgatorisk.Samtidigt förordas att prövningen enligt ML beträffande musselodlingarinskränks till anmälningsplikt när det gäller mindre anläggningar. För störremusselodlingar bör tillståndsplikten kvarstå. Enligt lagrådsremissen avserregeringen också att se över frågan om prövningen enligt ML av fisk- ochkräftdjursod- JoU1983/84:30 22 Därvid kommer även att redovisas om det går att bättresamordna prövningen av musselodlingar enligt ML med tillståndsprövningen avfiskeristyrelsen enligt 35 § fiskeriförordningen. I flera mofioner yrkas att regeringen koncentrerarfillståndsprövningen för fisk- och musselodUngar till länsstyrelserna. Yrkandenhärom framställs i motionerna 511 av (c, m, fp) yrkande 2, 1029 avChrister Eirefelt m.fl. (fp) yrkande 1, 1034 av m.fl. (s) yrkande3 samt 2486 av och (båda fp) yrkande 11. Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning,att tillståndsprövningen för odUngar av fisk och skaldjur bör förenklas.Utskottet vill understryka nödvändigheten av att garanfier så långtmöjligt ges, att förorening av vatten från dylika odlingar begränsas genomlämplig lokalisering av verksamheten och en förbättrad odlingsteknik. Somjordbruksministern framhåller är det vidare nödvändigt att lokaliseringen avodlingar noggrant avvägs mot anspråk från andra intressen. Endast härigenom kanodUngsverksamheten ges den stabila struktur som är nödvändig för en positiv ochlångsiktig utveckling. Som framgår av den lämnade redovisningen har regeringenför avsikt att föreslå ändringar beträffande prövningen enligt VL och ML avfisk- och skaldjursodlingar. Syftet med motionerna synes därigenom i väsentligutsträckning komma att tillgodoses . Utskottet avstyrkermot den bakgrunden här berörda motionsyrkanden. I proposition 10 betonas attfisksjukdomsbekämpning har grundläggande betydelse för odling av fisk.Lantbruksstyrelsen har ansvaret för skyddet mot smittsamma djursjukdomar. Denfiskhälsokontroll som bedrivs är frivillig och sköts av statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) som enligt sin instmktion bl. a. skall medverkai förebyggande och bekämpning av djursjukdomar. Jordbruksministern framhålleratt skyddet mot fisksjukdomar bör förbättras och vidgas fiU att omfatta ävenskaldjur. Det kan ske inom ramen för den verksamhet som bedrivs av befintligaorgan och finansieras av odlarna själva. I motion 511 (c, m, fp) framhålls, med hänvisning till ettyttrande av , att samtliga fiskodUngar där fisk för utsättningeller vidare uppfödning produceras i landet bör vara anslutna till enobligatorisk fiskhälsokontroll. Regeringen bör enligt motionen tillse att ensådan fiskhälsokontroU anordnas. Utskottet vill för sin del framhålla det angelägna i atten effekfiv fiskhälsokontroll upprätthålls. Med tanke på risken för spridningav smittsamma fisksjukdomar genom leveranser av levande fisk frånsättfiskodlingar bör dessa anläggningar underkastas en fortsatt noggrannövervakning. Utskottet har ingen erinran mot regeringens ställningstagande i nuberört JoU1983/84:30 23 En sådan organiserad kontrollverksamhet somföreslås av är angelägen. Det bör dock, somjordbruksministern framhåller, ankomma på odlarna själva att ta initiativ tilldetta. Motion 511 avstyrks såvitt nu är i fråga (yrkande 4). Statligt stöd till odlingsföretag F. n. lämnas glesbygdsstöd och stödfrån de regionala utvecklingsfonderna till verksamhet med fisk- ochskaldjursodling. I viss utsträckning kan också beviljastatligt stöd. Det krävs enligt jordbruksministern ytterligare underlag förbedömning av om det finns behov av en förändring och samordning av de statligastöden fill fisk- och skaldjursodling. I utredningsrapporten föreslogs att särskildavattenbrukslån ställs till förfogande, konstruerade på samma sätt somfiskerilånen. Förslag om inrättande av dylika lån framförs i tre motioner.Enligt mofion 511 (c, m, fp) bör avskrivningslån till hyggliga villkor ställastill vattenbrukares förfogande (yrkande 5). Ett liknande yrkande framställs imotion 1292 av och (båda c). m.fl. (s) framhåller i motion 1034 att ett ytterligare fördröjande av frågan omspeciell låneform för odlare kommer att fördröja hela utvecklingen i branschenmed minst två odlingssäsonger. De föreslår därför en skyndsam utredning omformerna för speciella vattenbrukslån med speciellt härför avdelade medel(yrkande 5). Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att detännu är för fidigt att ta ställning till hur ett eventuellt stöd av det slagutredningsförslaget innebär bör vara utformat. Ett ställningstagande bör byggapå en utvärdering av de övriga insatser som har gjorts och görs i dag.Utskottet finner mot den bakgrunden motiverat att, som jordbruksministernanfört, ges i uppdrag att närmare utreda dessa frågor. Demotionsyrkanden som är i fråga avstyrks med hänvisning till vad utskottetanfört. I proposition 10 om svenskhavsresursverksamhet betonar jordbruksministern att en samordnad ökad satsningpå forskning och utveckling i fråga om odling av fisk, skaldjur och andraorganismer bör ske inom ramen för befintiiga insfitutioner. I proposifion 107om forskning framhåller han att utvecklingen på detta område måste ske i kontrolleradeformer och bygga på ett breddat och fördjupat kunskapsunderlag. Forskning ochutveckling inom flera områden kommer att vara avavgörande betydelse för odlingens framfida resultat. Jordbruksministernförordar mot bakgrund härav att ytterligare statliga insatser görs på FoUfrämst rörande fisk- och skaldjursodling. FoU-verksamheten på odlingsområdet bör syfta tiU enuppbyggnad av en biologiskt gmndad helhetskunskap om skildaproduktionsåtgärders effekter JoU1983/84:30 24 i syfte att förena kraven på hög produkfivitet och godresurshushållning. Den bör också utveckla kunskaper så att näringen skall kunnabedrivas på ett från miljösynpunkt riktigt sätt. För att höja avkastningenbehövs ökade kunskaper. Likaså krävs ökade kunskaper om odlingens ekonomiskaförutsättningar och om marknadsföring. I forskningspropositionen betonas det angelägna i attFoU-verksamheten i fråga om odling av fisk och skaldjur samordnas. Ansvaret fördenna uppgift bör lämpligen läggas på skogs- och jordbrukets forskningsråd,, som således bör tilldelas huvuddelen av de medel som anvisas för ökadeinsatser. bör knytas en särskild ledningsgrupp medsakkunskap på området. Ledningsgruppen bör bestå av företrädare för ,, och . En viss del avde nya resurserna bör anvisas direkt till där forskningredan bedrivs på förevarande område. En tjänst som professor i ekologiskzoologi med särskild inriktning på vattenbruk föreslås inrättad vidlantbmksuniversitetet . Tjänsten bör vara personlig för HansAckefors, professor i ekologisk zoologi vid universitet.Jordbruksministern framhåller i sammanhanget att han anser styrgruppens arbete,som letts av , vara mycket värdefullt. Förslag om medelsanvisning förnu nämnda uppgifter framläggs under resp. anslagsrubriker- G 1. Sverigeslantbruksuniversitet och G 6. Skogs- och jordbmkets forskningsråd. I motion 511 av m. fl. (c, m, fp) yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 3) att begär att regeringen tarinitiativ för att bygga upp ett tvärvetenskapligt kontaktnät mellanforskningsinstitutioner som arbetar med frågor med anknytning till vattenbmk. Utskottet har ingen erinran mot de överväganden somredovisas i propositionen beträffande utvecklingen av FoU-verksamheten kringvattenbmk. Genom att lämpliga befintliga resurser - vidlantbruksuniversitetet, statens veterinärmedicinska anstalt, fiskeristyrelsenslaboratorier och försöksanstalter samt vid andra institutioner och inom denprivata industrin - i första hand utnyttjas behöver nya ekonomiska resurserinte i onödan tas i anspråk för administrafion, utrustning etc. Utrymme gesdärmed bl. a. för inrättande av en personlig professur för Hans Ackefors.Förslaget i motion 511 om ett tvärvetenskapligt kontaktnät kommer enligtutskottets mening i allt väsentligt att kunna tillgodoses inom den organisationav FoU-verksamheten som redovisats ovan. Någon ytterligare åtgärdmed anledning av motionsyrkandet påkallas således icke. Utredningen har föreslagitinrättande av tre avelsstationer: en i anslutning till den befintligaanläggningen i i västra , en i östra för söt- ochbräckvatten och en i västra med inriktning på avel av arter. JoU1983/84:30 25 I olika motioner framställs förslag om anläggande avregionala fält- och forskningsstationer resp. förstärkning av finansieringen avfiskeristyrelsens fiskeristation i . m. fl. (s) yrkar imotion 451 att en fältstafion för vattenbruk förläggs till . Enligtmotionärerna finns där de bästa förutsättningarna för att pröva nya metoder förvattenbruk i sötvatten. a. finns i flera tiotal stammar avstoröring som är mer eller mindre hotade, men som kan ha stort potentielltvärde för ett utvecklat vattenbruk. Ett närbesläktat yrkande framställs imofion 2616 av och (båda c). a. att största sötvattensmagasin, , ärvärdefullt både genom sin naturUga produktionsförmåga, genom att fungera somgenbank och livsmiljö för främst lax och öring, och genom att användas förexklusivt sportfiske. - och (båda s)hävdar i motion 2352 att de medel som står till förfogande förfiskeristyrelsens fiskeristafion i inte förslår att täcka den nyttigaoch kvalificerade forskning kring fiskodling och fiskvård som stationen i ochför sig har kapacitet att utföra och som borde ges hög prioritet. Motionärernaanser att vattenavgiftsmedel bör utnyttjas för finansieringav denna forskning. -1 mofion 2621 av m. fl. (c, s, m) anförsatt en fältstation på för experimentellt vattenbruk, speciellt odlingav kräftdjur, har tagits i bruk . Arbetena drivs av forskare frånStockholms universitet. Motionärerna föreslår att en planerad utbyggnad av ettvattenbrukslaboratorium på blir en gemensam fältstation för Stockholmsuniversitet och . Utskottet får erinra om att, som framhåUits i detföregående, skogs- och jordbrukets forskningsråd avses fastställa ett programför forskningen inom vattenbruksområdet. Verksamheten bör i enlighet medjordbmksministems förslag organiseras huvudsakligen inom områdena avelsmetodik,näringsfysiologi och utfodring, fisksjukdomar, odlingsteknik, miljöeffekter,beredning samt distribufion och marknadsföring. Enligt utskottets mening ärdet, när det särskilt gäller avel för konsumtionsodling av laxartad fisk,angeläget att ett ökat arbete läggs ned på fiskslag av god kvalitet som avålder utvecklats i inhemska vatten och som smak- och kvalitetsmässigt harbättre förutsättningar i vårt land än importerade fiskarter. Som framhållits idet föregående bör i första hand befintUga forskningsresurser utnyttjas förvattenbruksforskningen. Utskottet utgår därvid från att fiskeristyrelsensfiskeristafion utnyttjas till full kapacitet. I den mån nya fältstationerkommer att erfordras torde det ankomma på och dess styrgrupp att tainitiativ till sådana. har enligt utskottets mening icke anledningatt f. n. närmare ange prioriteringsgraden av olika forskningsstationer.Utskottet avstyrker således motionerna 451, 2352, 2616 och 2621. JoU 1983/84:30 26 är central förvaltningsmyndighetför ärenden angående fiskerinäringen, fritidsfisket och fiskevården. Till dencentrala förvaltningsmyndigheten hör bl. a. ett havsfiskelaboratorium iLysekil och ett hydrografiskt laboratorium i . Havsfiskelaboratoriet skallutföra praktiska och vetenskapliga undersökningar och försök på havs- ochkustfiskets områden såsom fiskeribiologiska, produktionsbiologiska och andraundersökningar som främjar ett rationellt nyttjande och vård av vattnenslevande tillgångar. Hydrografiska laboratoriet skall svara för praktiska ochvetenskapliga undersökningar av vattnens fysikaliska och kemiska egenskaper ihavs- och kustområden av intresse för svenskt fiske. Iproposition 10 om havsresursverksamheten lämnas en redogörelse för olikautredningsförslag som rör laboratorier. Därav framgår bl. a.att statskontoret i en rapport (1982:34) Havsforskningens resurser ochorganisation har föreslagit att havsfiskelaboratoriet i sarnlokaliserasmed den av ledda marinbiologiska stationutanför . I rapporten föreslås även att merparten av fiskeristyrelsenshydrografiska laboratorium sammanförs med den hydrologiska och oceanografiskaavdelningen inom , ,under SMHLs huvudmannaskap. Jordbruksministern framhåller i propositionen attdet fortfarande råder osäkerhet om hur den framtida utformningen avfiskeristyrelsens laboratorieverksamhet bör vara. har regeringentillkallat en särskild utredare för att utreda frågan om fiskeristyrelsensframtida organisation (Dir. 1984:13). Uppdraget innefattar såväl styrelsenscentrala ledningsfunktion och laboratorierna som den lokalafiskeriadministrafionen. Synpunkterpå laboratorier, deras lokalisering och vikten av att defrågor som belysts i flera utredningar får en lösning, lämnas i ettantal motioner. m. fl. (c, m) framhåller i motion 510 attutredningen om behovet av laboratorier m. m. bör ske i intim kontakt meUanstatskontoret, DSH och berörda enheter. m.fl. (s) yrkar i motion1034 att laboratorieresurserna för hydrpgrafi bör bibehållas i Västsverigeoberoende av vem som slutligen blir huvudman för hydrografi-verksamheten (yrkande2). Regeringen bör enligt motionen vidare uppmanas att fattaprincipbeslut om en samlokalisering i av Kristinebergsmarinbiologiska station och (yrkande4). Enligt motion 2351 av och (båda fp) börriksdagen uttala sig för att iLysekil även i fortsättningen skaU kvarligga i (yrkande 1).Motionärerna anser även att ett samarbete för framfiden med Kristinebergsmarinbiologiska station bör undersökas (yrkande 2). Slutligen begär ElvingAndersson och (båda c) i motion 2599 att fiskeristyrelsenshavsfiskelaboratorium i skall bibehållas samt att JoU1983/84:30 27 regeringen tar initiativ till samordning avfiskeristyrelsens och verksamheter när det gäller lokalerm. m. så att planerna på ny-och ombyggnader av lokaler kan påbörjas.Enligt sistnämnda mofion finns det f. n. inga skäl som talar för en flyttningav resurser från medan många skäl talar för ett bibehållande avresurserna där de redan finns. Utskottet erinrar om att frågan omlaboratoriernas förläggning nu är föremål för överväganden inom ramen för denutredning av verksamhet som redovisats i det föregående.Utredningen skaU enligt sina direktiv arbeta snabbt och redovisa uppdragetsenast . Utskottet utgår från att den fortsatta beredningenav frågan därefter sker med all möjlig skyndsamhet. I övrigt finner utskotteticke skäl föreUgga för att under pågående utredning göra någotuttalande om de frågor som tas upp i motionerna. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandena i fråga. I anslutning till behandlingen avforskningspropositionens allmänna överväganden i det föregående har utskottetdelvis berört även regeringens förslag om medelsanvisningar under niondehuvudtiteln. Utskottet tillstyrker förslagen, såvitt avser följande punkter: Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder, G 1.Sveriges (nytt anslag), G 2. Lokalkostnader vid Sverigeslantbruksuniversitet (nytt anslag), G 6. Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Beträffandeanslaget H 6. Miljövårdsforskning hänvisas till utskottets överväganden i detföljande under , m. m. I den allmänna delen avforskningspropositiotien (bil. 18 ff.) redogörs för vissa övervägandenangående miljövårdsforskningens organisation och inriktning. Dessa övervägandenredovisas närmare i det följande i anslutning till motionsbehandlingen. Under punkt H 6. Miljövårdsforskning (s. 32-34) harregeringen vidare föreslagit att till Miljövårdsforskning /85 anvisa ett reservationsanslag av 52 732 000 kr.Anslagsfrågan behandlas i det följande under . m. Forskningens organisation och inriktning Miljövårdsforskningens organisationoch inriktning berörs i några följdmotioner till forskningspropositionen.Enligt motion 2514 av JoU 1983/84:30 28 soni m. fl. (m) bör försurningsforskningen ges hög prioritet, bl. a. med hänsyntill den stora betydelse som skogsbruket har för svensk ekonomi. Vidareföreslår motionärerna att omedelbara ansvar förmiljövårdsforskningen överförs på andra organ, i första hand högskolorna ochnaturvetenskapliga forskningsrådet m.fl. Den grundläggande forskningen inommiljövården bör ges ökad prioritet i förhållande till regeringens förslag.Liknande synpunkter framförs i motion 2635 av m. fl. (m). Utskottetvill fill en början fästa uppmärksamheten på att forskningspropositionensförslag innebär en förstärkning av den grundläggande och långsiktigaforskningen i relation till den mer kortsiktigt inriktade sektorsforskningen.För att de akuta miljöproblemen skall kunna lösas är det emellertid, somjordbruksministern anfört, nödvändigt att ge ökade medel till en målinriktadforskningsverksamhet rörande olika miljöfrågor. Utskottet delarjordbruksministerns uppfattning att huvudansvaret för att initiera, prioriteraoch samordna den målinriktade forskningen om de centrala miljöfrågorna också ifortsättningen bör ligga på forskningsnämnd. Närheten tillden centrala miljövårdsadministrationen bör underlätta såväl prioritering avinsatser till angelägna områden som förmedlingen av forskningsresultaten tillbeslutsfattare och andra avnämare. Genom den vetenskapliga granskningen avprojekten och genom att forskningen tiU huvudsakUg del utförs vid universitetoch högskolor i nära anslutning till grundforskningen bör också forskningenskvalitet kunna säkerställas. Som framgår av jordbruksministerns uttalandeninnebär den förordade ordningen inte att man utesluter en nödvändig anpassningav organisationsstrukturen till nya situationer. En fortiöpande utvärdering avforskningens kvalitet avses vidare äga rum, varvid ett fortsatt samarbeteförordas med bl. a. naturvetenskapliga forskningsrådet. Utskottet instämmer iregeringens överväganden angående miljövårdsforskningens organisation ochavstyrker motionerna 2635 och 2614 i motsvarande del. Beträffande önskemålen isistnämnda motion om prioritering av försurningsforskningen hänvisas tillutskottets redovisning och överväganden i det följande (s. 29 f.). Enligtmotion 2615 av m.fl. (c) yrkande 18 d) är det angeläget atten översyn av forskningen på miljö- och naturresursområdet kommer uUstånd. Forskningens starka bundenhet till bör enligt motionenomprövas. Ett huvudalternativ bör vara att inrätta ett från verket friståendeforskningsråd enligt samma mönster som gäller för bl.