bet · G701AU23 · 1983-12-31 00:00:00 — Regeringen räknar med att vissa insatser kanbehöva göras även i i kommun beroende på att delssysselsättningen vid har minskat kraftigt, dels industrin i övrigt ikommunen har genomgått stora förändringar. Utskottet återkommer till detta idet följande. har som framgått f. n. en förhållandevis gynnsamutveckling även om det finns obalanstendenser inom olika delar av ön. Det finnsemellertid goda förutsättningar att använda den samlade samhällsplaneringenför att främja en bättre balans eftersom ön förutom ett län också är engemensam kommun. När det sedan gäller ändringar av den nuvarandestödområdesindelningen har utskottet behandlat detta i det föregående. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna1321, 1324, 1955 och 2024. Under denna.rubrik behandlarutskottet utvecklingen dels i Bergslagen, dels i övriga delar av . Bergslagen.Sedan mänga är tillbaka haren rad bruksorter i ett bälte AU 1983/84:23 78 somsträcker sig över sex län, nämligen , , ,, och län, och som ofta benämns Bergslagen,kraftigt påverkats av strukturomvandlingen inom främst gruvindustrin ochstålindustrin men även inom skogssektorn. TiU följd härav har de verksamhetersom varit basen i den ekonomiska aktiviteten och för sysselsättningen minskat.Som exempel kan nämnas alt endast två av de 35 järnmalmsgruvor som var i driftår 1965 finns kvar, och . Inom såväl handels- somspecialstålsindustrin har genomförts omfattande omstruktureringar.Sysselsättningen inom specialstålsinduslrin har under perioden 1976-1982minskal frän 34000 till 24000 - en nedgång . Denna minskning föll nästanhelt på Bergslagen eftersom 23 av de 25 specialstålsanläggningar som år 1976var i drift låg där. Medanledning av de svåra sysselsättningsproblemen i Bergslagen har regeringen iproposition 1983/84:157 föreslagit medel för ytterligare åtgärder för altfrämja utvecklingen av näringslivet i Bergslagen, med tonvikten lagd vidbehovet av industriell förnyelse. I proposifionen föreslås att det uppförs ettnytt anslag om 25 milj. kr. för Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen ochatt i första hand följande Bergslagskommuner bör bli föremål för dessa insatsernämligen: , , , och i . , , (norra delen), ochKarlskoga i län, , och i ,, och i , och Sandvikeni samt och i län. Vidaresägs i propositionen att det bör ankomma pä regeringen att besluta om dennärmare användningen av medlen och att vissa insatser kan behöva göras även iTorshälla i kommun beroende på att dels sysselsättningen vid Nybybruk minskat kraftigt, dels industrin i övrigt i kommunen har genomgått storaförändringar. Avproposifionen framgår också att ifrågavarande kommuner i korthet kännetecknasav dels vikande lokal sysselsättning, dels vikande industrisysselsättning,dels mycket hög andel industrisysselsatta, dels låg andel sysselsatta inomutvecklingsbranscher, dels ock minskande befolkning. Regeringenhar vidare i propositionen redovisat ett antal redan vidtagna åtgärder varssyfte är att stärka industrin i regionen. a. har regeringen medverkat omstrukturering av specialstålsindustrin vars syfte är att skapaförutsättningar för att en stabil stålindustri även framöver kommer att utgörabasen för näringslivet inom regionen. Vidare har ökade medel för regionalautvecklingsinsatser tilldelats länsstyrelserna i Bergslagslänen underinnevarande budgetår jämfört med föregående budgetår. Dessutom harregeringen beslutat att lokaliseringsstöd till större projekt under innevarandebudgetär får lämnas i bl. a. fem Bergslagskommuner utanför stödområdet.Särskilda insatser för teknikutveckling och teknikspridning har påbörjats iBergslagen där industrins förnyelsebehov får AU1983/84:23 79 anses vara större än i många andra regioner. Slutligen harolika projekt för ökad prospekterings verksamhet påbörjats i Bergslagen. När det sedan gäller de fortsatta insatserna i Bergslagenhar ägarna till specialstålsföretagen i , , ochSandvik i en överenskommelse med regeringen förbundit sig att sammanlagttiHskju-ta 100 milj. kr. tiH ett särskilt bolag t. v. benämnt Bruksinvest.Delta bolag skall bidra tiU nya verksamheter i de bruksorter som direkt berörsav den planerade omstruktureringen av stålindustrin. Vidare har regeringen träffaten överenskommelse med om att bolaget förbinder sig att avsätta 25 milj.kr. för utveckling av näringslivet i . I propositionen ges vidare exempel pä åtgärder som kankomma att innefattas av de nu begärda medlen. Åtgärder som anges är lokalautvecklingsprojekt och sysselsättningsinitiativ. Vidare nämns sådana teknikutvecklandeoch teknikspridande åtgärder som bedrivs inom data- och elektronikområdeti . Vidare har styrelsen för teknisk utveckling (STU) fåttregeringens uppdrag att närmare utarbeta förslag till åtgärder för att främjateknisk utveckling och teknikspridning. har fåttregeringens uppdrag att utarbeta förslag till ytterligare utvecklingsinsatser iBergslagen. Dessutom avses industriverket få regeringens uppdrag alt tillkallaen rådgivande Bergslagsdelegalion med representanter för regionala ochcentrala myndigheter, näringsliv, fackliga organisafioner och forskningsorgan.Delegationens verksamhet skall inriktas pä långsiktiga frågor som kan geBergslagen en bättre näringsstruktur. I två motioner föreslås alt regeringens förslag om ytterligaremedel för särskilda UtveckHngsinsatser i Bergslagen avslås, och i en motionsägs att anslaget bör räknas upp. I partimotion 2793 av m.fl. (vpk) konstaterasatt de helt avgörande insatserna saknas för Bergslagen, och vad som behövs är ettprogram för industriell uppbyggnad. Vidare sägs att de av regeringen föreslagnasärskilda medlen för utvecklingsinsatser i Bergslagen bör räknas upp. Ikommittémotion 2796 av m.fl. (m) yrkar motionärernaatt regeringens förslag om 25 milj. kr. fill särskilda utvecklingsinsatser iBergslagen avslås. Enligt motionärerna skall regionalpolitiken baseras pågenerella stimulansåtgärder, och i den mån ytteriigare medel i vissa fall kananses nödvändiga bör dessa medel ställas till länsstyrelsernas förfogande. Imotion 2796 avvisas även den del av förhandlingsuppgörelsen med somstadgar alt en särskild stiftelse med 25 milj. kr. till sitt förfogande skallbildas för atl stödja tillkomsten av nya företag i . I ställetföreslås atl skall bilda ett kommersiellt investmentbolag. Staten bördärför enligt motionärerna omförhandla statens avtal med i denna del.Även i motion 2792 av m.fl. (m) hemställs att regeringens förslagavslås. I stället föreslår motionärerna ett framtidsinriktat utvecklingsprogramför Bergslagen som bör ha följande inriktning. En ny regionalpolitik, som AU1983/84:23 80 bygger på generella insatser i form av rediiceradearbetsgivaravgifter och glesbygdssatsningar i Bergslagens kriskommuner. Deregionalpolitiska resurserna bör vidare koncentreras på kriskommunerna iBergslagen. Tillväxt- och utvecklingskraften i Bergslagen bör stärkas genomdirekt riktade skatte- och avgiftssänkningar till företagen. Dessutom bör småoch medelstora företag befrias från förmögenhetsskatt på arbetande kapital.Fri eta-bleringsrätt inom de verksamhetsområden som bedrivs av de offentligaservice- och tjänstemonopolen bör tillåtas i Bergslagskommunerna, och ettsystem med utbyggd lärlingsutbildning bör inrättas . Slutligen bör enväsentligt störte del av de arbelsmarknadspolitiska resurserna satsas pånyföretagande. Tvä motioner från den allmänna motionstiden kräversärskilda åtgärder i Bergslagens bruksorter. I motion 1047 av () begärs att extraordinära åtgärder sätts in på drabbade orter i Bergslagen så alt dessa orterfår bättre möjligheter att utveckla nya företag eller ny sysselsättning inom degamla. Vidare framhålls i motion 1912 av Bo Finnkvist m.fl. (s) att arbetsmarknadssituationenpå många orter i har utvecklats pä ett mycket oroande sätt påsenare år. Den största orsaken till denna negativa utveckling är det ensidigtinriktade näringslivet och därav följande höga känslighet vidstrukturförändringar. kommun i har drabbats mycket hårt,och extra ordinära åtgärder måste sältas in där och på andra bruksorter iBergslagen. Dessutom behandlar två motioner hur de av regeringenföreslagna medlen bör användas. I motion 2791 föreslår m.fl.(fp) att de föreslagna medlen bör användas så att statsbidrag tilllärlingsutbildning kan utgå . Därefter bör bidrag utgåmed 50 resp. under det andra resp. tredje året. Resterande medel böranvändas för alt göra det möjligt för arbetslösa personer atl starta egnaföretag med bibehållen arbetslöshetsersättning. En försöksverksamhet börinledas i Bergslagen rörande detta. Vidare föreslår m.fl. (c) i motion 2794 attmedlen bör, för att ge störte effekt, fördelas till de regionalautvecklingsfonderna i länet i stället för att hanteras av regeringen. Utskottet konstaterar att flertalet kommuner i Bergslagenunder en följd av år har kännetecknats av vikande sysselsättning och minskandebefolkning. För att komma till rätta med dessa problem behövs långsiktigaåtgärder för alt främja utvecklingen av näringslivet. Regeringen har redanvidtagit en rad åtgärder som redovisats i del föregående, och utskottet anseratt det i fortsättningen gäller alt bl. a. bygga upp eller kompletterautbildnings- och utvecklingsmöjligheter och annan infrastruktur inom regionensom behövs för alt näringslivet skall utvecklas. De nu föreslagna medlen somfår ses som ett värdefullt komplement till de medel som länsstyrelsernadisponerar för regionala utvecklingsinsatser bör användas AU 1983/84:23 81 föratt framför allt stimulera nyetableringar och nyföretagande samt alt ökainvesteringarna i befintligt näringsliv. Utskottet anser vidare att föreslagnamedel är väl avvägda för detta ändamål och avslår motionerna 2792, 2793 och2796, den senare i aktuell del. Förslageti motion 2796 om' att regeringen skall omförhandla den del av uppgörelsen medBofors AB som avser den stiftelse som skall stödja tillkomsten av nya företag iKarlskogaregionen stöds inte av utskottet. Insatser som kan göras av en sådanstiftelse är särskilt angelägna mot bakgrund av den betydandesysselsättningsminskning som skett inom denna region under de senaste åren.Motion 2796 avstyrks därför i denna del. Motionerna1047 och 1912 som kräver särskilda åtgärder på bruksorter i Bergslagen fåranses delvis ha blivit tillgodosedda med regeringens förslag och bör inte ledatill någon ytterligare åtgärd från sida. Närdet gäller användningen av medlen anser utskottet att propositionen i deriktlinjer som dragits upp för detta pekar på just sådana angelägna åtgärdersom bör komma till stånd för att stärka och bredda näringslivet i Bergslagen.Det bör också ankomma på regeringen alt avgöra och fördela medlen så att dettamål kan nås. Mot bakgrund härav avstyrks motion 2791 om att medlen skallanvändas för statsbidrag tHl lärlingsutbHdning och motion 2794 om att medlenskall disponeras av de regionala utvecklingsfonderna. Vidareföreslås i tre motioner att ytterligare kommuner bör innefattas av regeringensförslag. Ipartimotion 2793 av m.fl. (vpk) föreslås att alla drabbadeBergslagskommuner bör ingå. Några saknas, som , ochSurahammar. YngveNyquist m. fl. (s) hemställer i motion 2789 att skall vara enav de kommuner som skall kunna få medel från ifrågavarande anslag. Kommunen hardrabbats av stålkrisen genom nedläggning av Vik-manshyttan. Vidare harväsentliga neddragningar skett i . Vidarehemställer m. fl. (s) i motion 2790 att ochSurahammars kommuner skall kunna få medel från ifrågavarande anslag. Kommunernauppfyller de kriterier som legat till grund för den avgränsning som gjorts ipropositionen. Kommunerna har en mycket hög andel industrisysselsatta, ochindustrisysselsättningen inom kommunerna har varit vikande. Den totalasysselsättningen minskade i båda kommunerna. Denogynnsamma näringslivsutvecklingen har medfört flyttningsförluster medbefolkningsminskning som följd. Utskottetanser mot bakgrund av att redan i slutet av 1970-taleldrabbades av nedläggning av stålverket i Vikmanshyt-tan och altpersonalneddragningar skett vid stålverket i att kommunen börtillhöra de kommuner som i första hand bör komma i fråga för det särskildastödet till Bergslagen. När det gäller ligger del även isolerat iförhållande till tänkbara pendlingsorter. Därvid tillgodoses motion 2789 samtmotion 2793 i viss del. 6 1983/84. AU1983/84:23 82 Som framgår av motionerna 2790 och2793 finns också sysselsättningsproblem i och Surahammarskommuner. Utskottet utgår ifrån att regeringen vidtar de åtgärder som kan varapåkallade på grund härav och erinrar om att regeringen ökat de medel förregionala utvecklingsinsatser som länsstyrelserna i Bergslagslänen disponerarunder innevarande budgetår jämfört med föregående budgetår. Vidare harregeringen möjlighet att även utanför stödområdesindelningen ge regionalpolitisktstöd till angelägna projekt. Mot bakgrund härav bör motion 2790 och motion2793, den senare i aktuell del, inte föranleda någon åtgärd. Slutligen behandlar en motion den i propositionen omnämndaBergslagsdelegationen . I partimotion 2793 av m.fl. (vpk) framhållsatt Bergslagsdelegationen inte bör tillsättas av industriverket utan avregeringen. Delegationen bör utarbeta en bestämd plan för Bergslagen, län förlän. Vidare bör delegationen få i uppdrag att lägga fram förslag om hurBergslagen skall utvecklas och på vilket sätt det skall gå tHl.Sammansättningen bör vara sådan atl samhällsintressena, dvs, länen, kommunernaoch fackföreningarna, har majoritet. Dessutom bör delegationen vara huvudmanför investmentbolaget . Ytterligare ett antal rnotioner från den allmännamotionstiden föreslår alt en Bergslagsdelegation inrättas, nämligen motionerna1047 av (), 1099 av (vpk), 1912 av BoFinnkvist m. fl. (s) och 1947 av i (vpk). Enligt utskottets uppfattning bör delegationen tiHsättasoch ha den inriktning som regeringen angett. Mot bakgrund härav bör motion 2793avslås. Motionerna 1047, 1099, 1912 och 1947 får härmed anses varatillgodosedda och inte föranleda någon åtgärd. Utskottet övergår därefter till att behandla motioner frånden allmänna motionstiden som i övrigt berör utvecklingen i , ,, , och län. hade en negativbefolkningsutveckling i flertalet av länets kommuner. Det gäller bl. a. förFilipstad, , och . Den totala sysselsättningen fortsätter attminska i länet och det är framför allt inom industrin som minskningen har ägtrum. Enligt prognos väntas sysselsättningen öka fram till år1990 enbart inom privata tjänster och offentlig förvaltning. Länet har ävenproblem på arbetsmarknaden. var ca 8500 personerkvarstående arbetslösa, och ca 1800 lediga platser fanns registreradevid arbetsförmedlingen. Tremotioner lar upp problemen i länet. I motion 704 av Bo Finnkvist m.fl. (s) framhålls alt engod framkomlighet på vägnätet under alla tider är ett krav som måstetillgodoses och transportsektorns stora betydelse måste uppmärksammas. AU 1983/84:23 83 Värmlandslän är mycket hårt drabbat av industrins strukturomvandling och arbetslöshetenuppgår till 6,. Krafttag måste tas för att stödja denbefintliga industrins utbyggnad och effektivisering. 1 denna strävan ärtransportsektorn en myckel viktig del. Det är därför nödvändigt att speciellaresurser avsätts för att nödvändiga upprustningar av vägnätet skall kunnavidtas. Vidarebehandlas utvecklingen i länet i motion 1904 av m.fl. (s) somframhåller att ytterligare sysselsättningspolitiska insatser behövs i Värmlandslän. Befolkningsutvecklingen fortsätter att vara negativ och arbetsmarknadslägetär ytterst allvarligt. Den aviserade speciella delegationen för Bergslagen börges resurser som gör det möjligt att skyndsamt medverka till en nödvändigomvandling av näringslivet i Bergslagen. Företagen bör vidare genominvesteringsbolag eller på annat sätt kraftfullt engagera sig i arbetet attskaffa nya arbetstillfällen. beslut om målsättningarna förutlokalisering av central statlig verksamhet till har inte uppnåtts.Del krävs vidare ett kraftfullt långsiktigt arbete för alt skapa tryggaarbetstillfällen i lönsamma företag. Utnyttjandet av projektmedel har gjortdet möjligt att föra fram och pröva idéer och förslag. Ytterligare former förinvestmentbolag skulle kunna prövas i länet. Produktutveckling ochmarknadsföring bör förbättras. Forsknings- och utvecklingsarbetet vidBergsskolan i bör intensifieras. Den tekniska och naturvetenskapligautbildningen bör byggas ut och turismen bör främjas. Slutligenföreslås i motion 2459 av (vpk) en utvecklingsplan förVärmland. En grundlig översyn av hårt nedslitna transportsystembehöver göras. Samhället bör gå in för att minska utlandsberoendet medavseende på försörjningen av jordbrukstraktorer och jordbruksredskap. Mineral-och malmprospekteringen bör ges en viktig roll i en regionalpolitiskutvecklingsplan. Utöver detta bör länet satsa pä turism, alternativa energislagoch vattenbruk för att skapa nya jobb i . Den tekniska utbildningenbehöver byggas ut vid högskolan. Under1970-talel var folkmängden i län företrädesvis stabil och uppvisadeendast mindre förändringar mellan de olika åren. har en klarminskning skett. De största problemen återfinns i BergslagskommunernaHällefors, och . Även kommun har utvecklats negativtunder . De högsta arbetslöshetssiffrorna i länet under början av1980-lalel uppvisar . I länet var knappt 7000 personerregistrerade som kvarstående arbetslösa , och ca 1000 lediga platserfanns registrerade. Den totala sysselsättningen väntas minska ilänet fram . Imotion 1962 av () och () framhålls attnäringslivs- och sysselsättningsutvecklingen i Bergslagskommunerna inom Örebrolän varit negativ under en lång följd av år. Utvecklingen har i huvudsakorsakats av bristen pä lönsamhet och frånvaron av AU1983/84:23 84 ett näringsvänligt klimat. Kostnads- och konkurrensbefrämjandeåtgärder bör därför göras inom bl. a. följande områden. Små och medelstoraföretag befrias från skatt. Arbetsgivaravgiften sänks ochförmögenhels-beskattningen för arbetande kapital i de små och medelstoraföretagen avskaffas. uppvisade under början av 1980-taletbefolkningsminskning. hade länet dessutomfödelseunderskotl. Utflyttningen från länet har också varitstörre än inflyttningen. Flera kommuner i länet ingår i Bergslagen. 1 samtligaav länets kommuner beräknas sysselsättningen minska under 1980-talet.Arbetslösheten i länet var i genomsnitt överriksgenomsnittet. Utvecklingeni länet behandlas i tre motioner. I motion 1922 av m.fl. (s) framhålls atttrots omfattande näringslivsinsatser på och regional nivå fortsätterden negativa utvecklingen i . Länet tillhör de län i landet somhar haft den mest ogynnsamma sysselsättningsutvecklingen mellan 1975 och 1980.Enligt prognoserna väntas denna negativa utveckling fortsätta. Inom länet harFagerstaregionen haft den mest ogynnsamma sysselsättningsutvecklingen. Länettillhör också de län som har den högsta andelen arbetslösa personer. Sedan år1975 har befolkningen i länet minskat med nästan 3000 personer. ,och kommuner har haft den mest negativabefolkningsutvecklingen. Befolkningsminskningarna har bl. a. medfört betydandekommunalekonomiska problem. EnHgt motionärernas uppfattning motiverarutvecklingen i länet särskilda staUiga åtgärder. Bl, a. föreslås attFagerstaregionen temporärt inplaceras i stödområde B och att länsstyrelsernatilldelas särskilda resurser för speciella åtgärder i kommun. Vidarebör och kommuner temporärt inplaceras i stödområde Coch en plan utarbetas för en samordnad lösning av Bergslagskommunernas problem.Slutligen bör regeringen i ökad utsträckning uppmärksamma länets problem i sambandmed medelstilldelningen. Vidare framhålls i motion 1947 av iHallstahammar (vpk) alt , som sedan århundraden dominerats avjärnhanteringen, är ett ulflyttningslän med stora svårigheter att hållauppe sysselsättningen. Emellertid finns utvecklingsmöjligheter som måste byggapå basnäringarna och på en mer planerad och behovsinriktad produktion.Råvaror, yrkeskunnande, avancerade produktionsanläggningar finns i länet. Slutligen framhålls i motion 2386 av ()och () att hade en stabilarbetsmarknad med låg arbetslöshet. redovisar länet bland de högstaarbetslöshetssiffrorna i landet och arbetsmarknadssituationen kan väntasförvärras ytterligare. Åtgärder för att förbättra arbetsmarknadsläget måstedärför skyndsamt vidtas. AU 1983/84:23 85 hade en befolkningstillväxt underperioden 1980. minskade befolkningen däremot.Under slutet av 1970-talet ökade sysselsättningen i länet. För stora sysselsättningstillskottsvarade kommunerna . skedde en nedgång iandra kommuner och störst var den i och . väntassysselsättningen minska och enligt prognosen främst i kommunerna ,. Imotion 1099 av (vpk) framhålls att befinnersig i ett akut krisläge. Jobben försvinner och arbetslösheten är stor. Deregionala obalanserna förstärks. Det krävs en ny inriktning för att Dalarnaskall ha en framtid. a. föreslår motionären alt industriinvesteringarnamåste styras genom en samhällsplanering. Staten måste omfördelaproduktionsresultat, till den offentliga sektorns positiva delar som vård,omsorg och service. naturrikedomar kan bara utnyttjas genom enplanerad mineralpolitik under samhäHets och de arbetandes kontroll. Vidare slåsfast att en offensiv folkturism är positiv för . Vidareföreslår'(vpk) i motion 1100 att ett näringspolitisktutvecklingsprogram utarbetas för i enlighet med vad som anförtsi motion 1099 ovan. Vidareföreslås i motion 1908 av m.fl. (c), som utskottet har behandlat i detföregående, att länsanslagel räknas upp med 20 milj. kr. till 43 milj. kr.Detta kan finansieras inom den ram för anslaget som föreslagit ien partimotion. Motionärerna framhåller att det är av största intresse attskapa sysselsättning i länet, och då vilja och förutsättningar finns attutveckla och stärka företagsamheten är det angeläget alt resurser stäHs tillförfogande. Dessa insatser främjar också småskalighet och med engagemang inäringsutvecklingen. Gävleborgslän hade under 1970-talel i stort sett oförändrad befolkning. För återstodenav väntas en viss minskning av befolkningen. Länet har dock storaproblem i vissa kommuner som , och . Den totalasysselsättningen antas minska i länet fram . Arbetslösheten varförra året i genomsnitt över riksgenomsnittet. Situationen i länet tasupp i sex motioner. Imotion 864 av m. fl. (s) framhålls att det är viktigt att man inomGävleborgs län tar Iill vara utvecklingsmöjligheterna inom de små ochmedelstora företagen. I många fall är del här fråga om att skaffa framriskvilligt kapital för att möjliggöra en expansion. Arbetet med ett regionallinvestmentbolag har fortskridit så långt att grundkapitalet till ett bolagnu finns framme. Emellertid förutsätter detta atl staten tillstyrker lån påspeciella villkor till bolaget. Vidaretas sysselsättningsproblemen i länet upp i motion 882 av m.fl.(s). Länet karaktäriseras av företagsnedläggelser, hög arbetslöshet ochogynnsam befolkningsutveckling. Inom länet görs insatser AU 1983/84:23 86 föratt utveckla nya verksamheter som kompensation för de arbetstillfällen somförsvinner. Motionärerna tar upp några exempel på områden där staten kanmedverka till en bättre regional utveckling. Strukturfrågorna ochägarförhållandena inom basindustrin måste ägnas stort intresse och utvecklingenav småindustrin stimuleras. kommun och de östra delarna avHudiksvalls kommun bör temporärt placeras in i stödområde C. Långsiktigtintressanta teknikutvecklingsmöjligheter bör tillvaratas inom länet, ochlänets mineraltillgångar bör undersökas och tillvaratas för alt skapa arbete.Vidare bör /byggas ut och indragningen av statligaverksamheter bör om möjligt undvikas. Arbetsmarknadslägeti länet behandlas också i motion 884 av (). 1983 blev-ettdystert år. Folkmängden minskade mer än i något annat län och arbetslöshetenförvärrades. Den dominerande delen av folkminskningen föll på ,och kommuner. Trots svårigheter har länet stora anläggningarmed hög konkurrenskraft och tillhörande koncerner med betydande tillgångar.Någon anledning att tvivla pä grunden i länets näringsliv finns inte och detfinns goda förutsättningar för en positiv utveckling av näringslivet. 1motion 1045 av m. fl.