bet · G701SoU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Med anledning av mofioner uttalade socialutskottet redanår 1971 bl. a. att det mot bakgrund av den dokumentation som fanns i fråga omsambandet mellan rökning och vissa sjukdomar - bl. a. lungcancer - torde rådaallmän enighet om att även i vårt land en systematisk satsning måste ske på attfå till stånd en minskning av tobakskonsumtionen (SoU 1971:21 s. 13). Mot bakgrund av bl. a. uttalanden av socialutskottet (SoU1974:5 s.23) fillkalladesår 1977tobakskommitfén (S 1977:03) för att utarbetaett program för arbetet med atf nedbringa tobakskonsumtionen och motverka dessskadeverkningar. avgav tobakskommittén delbetänkandet (Ds S 1978:7)Rökfria miljöer och slutbetänkandet (SOU 1981:18) Minskat tobaksbrukmed förslag fill olika åtgärder mot tobaksbruket. SoU1983/84:15 11 mittens förslag avsåg till stor del informationsinsatsermen även en lag med bestämmelser om rökning i offenflig lokal m.m. samtåtgärder mot marknadsföringen mot fobaksvaror föreslogs. Efter det aft fobakskommitténs betänkandenremissbehandlats slutfördes ärendet genom tre beslut som den dåvaranderegeringen fattade . Då regeringen ansåg det angeläget aft snabbt få till ståndfler rökfria miljöer men inte funnit att en tvingande lagstiftning, somfobakskommiffén föreslagit, var det lämpligaste sättet aft åstadkomma dettauppdrog regeringen åt arbetarskyddsstyrelsen och aft i samråd utfärdarekommendationer om begränsning av tobaksrökningen i lokaler avgemensamhetskaraktär. För informationsåtgärder i anslutning fill defta uppdragmedgav regeringen att disponera . Med hänsyn fill atttobakskommittén i sitt slutbetänkande bl. a. föreslagit en förstärkning avutbildningen för läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal om tobakensskadeverkningar uppdrog regeringen slufligen åt aft verka föraft frågor som rör tobakens skadeverkningar ägnas ökad uppmärksamhet iutbildningen av läkare och annan vårdpersonal. Till fullgörande av regeringens uppdrag hararbetarskyddsstyrelsen och utfärdat allmännaråd om begränsning av tobaksrökning i lokaler av gemensamhetskaraktär(arbetarskyddsstyrelsens författningssamling, AFS 1983:10). I anslutning fillutfärdandet av de allmänna råden genomförde bl. a. enannonskampanj för rökfria miljöer. presenterade enutvärdering av en försöksverksamhet med s. k. integrerad tobaksundervisning somsocialstyrelsen bedrivit vid en vårdskola. Utskottet uttalade under förra i betänkande SoU1982/83:8 aft problemen beträffande tobaksbruket inte är lösta med regeringensbeslut . Det är, framhöll utskottet, bl. a. nödvändigt attfölja upp de olika åtgärderna för atf få underlag för en fortsatt systemafisksatsning mot tobakskonsumfionen. För detta behövdes enligt utskottet attregeringen även i fortsättningen tar ett samlat ansvar för utvecklingen. Påförslag av utskottet beslutade (rskr 1982/83:44) som sin mening geregeringen fill känna vad utskottet anfört. I en framställning till regeringen harsocialstyrelsen hemställt att regeringen genom officiellapolicyuttalanden stärker den akfiva tobakspolitiken och vidtar erforderligaåtgärder så att bestämmelserna om marknadsföring av tobaksvaror skärps, attfobaksbeskaftningen används mer aktivt i konsumtionsdämpande syfte samt att ensärskild hälsovårdsavgift införs på tobaksvaror för att finansiera detcentrala arbetet mot tobaksskadorna. Med hänsynfill det anförda torde något initiafiv med anledning SoU1983/84:15 12 av mofion motion 1983/84:2257 (c) infe vara erforderligt.Motionen avstyrks således. Inte heller torde något inifiativ med anledningav motion 1983/84:1619 (vpk, s, m, c, fp) vara erforderligt. Även denna mofionavstyrks. Medelsberäkningen under anslagetföranleder infe någon erinran från utskoffefs sida. 1. beträffandeutbyggnad m. m. av preventivmedelsrådgivningen att avslår motion1983/84:444 yrkandena 1 och 2, 2. beträffandeinformation om kostvanornas betydelse m. m. att avslår mofion1983/84:624, 3. beträffande ettcentralt statligt organ för kostrådgivning atf avslår motion1983/84:2262, attriksdagen avslår motion 1983/84:2263, 5. beträffande enhäbovårdsavgift för tobak aft avslår motion 1983/84:1619, 6. beträffandeupplysning om tobakens skadeverkningar att avslår mofion1983/84:2257, attriksdagen till Hälsoupplysning för /85 anvisar ettreservationsanslag av . Övrig sjukvård m. m. Bidrag till anordnande av kliniker för psykisktsjuka m. m. tillstyrkerregeringens förslag under punkten 11 (s. 139-140) och hemställer attriksdagen till Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av 20 000 000kr. Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjukam. Regeringen har under punkt 12 (s. 140-141) föreslagit att tillBidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för /85anvisa ett förslagsanslag av 4 . SoU1983/84:15 13 I motionl983/84:623 av OweAndréasson (s) och () hemställs att begär atfregeringen tar erforderliga inifiativ för atf utreda frågan om överflyttning avpatienterna vid till resp. sjukhus i hemortskommunerna. I mofion 1983/84:1067 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs, såvift här är i fråga (yrkande 1), 1. att hos regeringen begär om inrättandet avett särskilt statsbidrag för övergång till öppnare psykiatriska vårdformer sominte finansieras genom indragning av andra bidrag. Imotion 1983/84:1218av AnitaJohansson (s)och () hemställs att hos regeringenbegär åtgärder så atf ledamöterna i de psykiatriska utskrivningsnämnderna gesutbildning för sina uppgifter. I motion 1983/84:1613 av ArneAndersson i (s) och () hemställs att hosregeringen begär åtgärder som syftar till atf den fasta paviljongen i Västervikäven i fortsättningen skall ingå i den övergripande sjukvårdsplanen. I mofion 1983/84:2239 av NilsCarishamre m. fl. (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 3), attriksdagen vid behandlingen av proposition 1983/84:100, bil. 7, beslutar att /85 under anslaget 12. Bidrag till driften av kliniker förpsykiskt sjuka m.m. anvisa 2 . I mofion 1983/84:2244 av AgneHansson (c) hemställs atf som sin mening ger regeringen till kännavad som i mofionen anförs om den rättspsykiatriska regionvården och fortsattsluten psykiatrisk vård för särskilt vårdkrävande vid bl. a. den fastapaviljongen i . Från anslaget utgår bidrag fillsjukvårdshuvudmännen för driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. enligt des. k. menfalsjukvårdsavtalen av samt tilläggsavtal till dessa avtal. I anslutning till behandlingen av regeringensframställning om medelsanvisning under anslaget för nästa budgetår behandlarutskottet en mofion om halvering av den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen och en motion om ett särskilt statsbidrag fill öppnarepsykiatriska vårdformer. Vidare behandlas i detta sammanhang motioner omutbildning för ledamöterna i de psykiatriska utskrivningsnämnderna och om enföreslagen rättspsykiatrisk regionsjukvård m.m. 1 * 1983/84.12 saml. SoU1983/84:15 14 Utbildning för ledamöterna i de psykiatriskautskrivningsnämnderna Enligt bestämmelser i lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV) skallför behandling av vissa frågor enligt lagen finnas utskrivningsnämnder med deverksamhetsområden regeringen bestämmer. Utskrivningsnämnderna beslutar undervissa förutsättningar om intagning för sluten psykiatrisk vård utan patientenssamtycke och om utskrivning från sådan vård m. m. består avfem ledamöter, nämligen av lagfaren ordförande som är eller varit innehavare avordinarie domartjänst, en läkare som bör ha specialistkompetens inom gruppenpsykiska sjukdomar, en person som är särskilt insatt i sociala frågor ochytterligare två ledamöter. För ledamot av utskrivningsnämnd finns eri ellerflera suppleanter. Ledamot och suppleant(er) för ledamot förordnas avregeringen för högst i sänder, biträds av ensekreterare som förordnas av nämnden. Antalet utskrivningsnämnder uppgår f. n, till drygt 30 medsammanlagt ca 450 ledamöter och suppleanter samt ca 50 sekreterare. Enligt bestämmelser i 2§ kungörelsen (1966:565) omutskrivningsnämndernas verksamhetsområden m.m. bestrids kostnaderna förutskrivningsnämnds verksamhet av den som inom nämndens verksamhetsområdedriver det eller de sjukhus, där vård bereds med stöd av LSPV. Finns flera somdriver sådana sjukhus inom verksamhetsområdet, bestrider de gemensamtkostnaderna med den fördelning som de kommer överens om. Den med stöd av eft regeringens bemyndigande år 1980tillkallade socialberedningen (S 1980:07) gör f. n. en översyn av LSPV. Underöversynen övervägs bl. a. frågan om ändrade uppgifter för utskrivningsnämndernai framtiden. Socialberedningen beräknas lägga framförslag till lagstiftning som avses ersätta LSPV. I mofion 1983/84:1218 av AnitaJohansson (s) och () begärs att hos regeringenskall anhålla om åtgärder så att ledamöterna i de psykiatriskautskrivningsnämnderna ges utbildning för sina uppgifter. I mofionen framhållsbl. a. att det är av stor vikt att ledamöterna i utskrivningsnämnderna fårutbildning till stöd för sina uppgifter med hänsyn till utskrivningsnämndernasuppgift att besluta om tvångsvård inom psykiatrisk vård och till derasställning som självständiga statliga myndigheter, likställda med domstolar. Dåutskrivningsnämnderna skall ha en självständig ställning i förhållande tillsjukvårdshuvudmännen är det enligt motionärerna inte lämpligt attsjukvårdshuvudmännen skall ha ansvar för utbildningen av ledamöterna. I en framställning tillsocialdepartementet har MentalHälsa (RSMH) hemställt atf departementet tar initiativ till att en utbildningför ledamöter och suppleanter i utskrivningsnämnderna kommer till stånd. SoU1983/84:15 15 inhämtat vilar beredningen av framställningen, då man äroviss om vad som kan bli resultatet av socialberedningens översyn av LSPV i vadavser utskrivningsnämndernas uppgifter . Enligt vad utskottet vidare inhämtat bereds f. n. inomsocialstyrelsen fråga om en framställning till regeringen angående bl. a.utbildning för ledamöter, suppleanter och sekreterare i utskrivningsnämnder. Utskottet delar den grundsyn somkommer fill uttryck i mofion 1983/84:1218 (s). Det är viktigt atf ett organ somutövar så ingripande myndighetsfunktioner som en utskrivningsnämnd ärsammansatt av personer med tillräcklig utbildning för sin uppgift.Utbildningsfrågan har emellertid redan aktualiserats hos regeringskanslietgenom' RSMH:s framställning. Vidare överväger ett inifiativ ifrågan. Utskottet vill peka på att resultatet av socialberedningensarbete på eft avgörande sätt kan ändra förutsättningarna förutskrivningsnämndernas verksamhet. Utskottet har därför förståelse för om man iregeringskansliet kan vilja avvakta socialberedningens ställningstagande tillfrågan om utskrivningsnämndernas uppgifter innan utbildningsfråganslutförs. Det är emellertid angeläget atf frågan om utbildning av ledamöterna iutskrivningsnämnderna följs upp av regeringen och bereds med sikte på eft snartställningstagande. Med hånvisning till det anförda avstyrker utskottet mofion1983/84:1218 (s). Rättspsykiatrisk regionsjukvård m. m. Staten är huvudman medsocialstyrelsen som chefsmyndighet för det rättspsykiatriskaundersökningsväsendet som omfattar rättspsykiafriska stationer och kliniker.Vid dessa utförs rättspsykiafriska undersökningar i brottmål - vidrättspsykiatriska kliniker av såväl häktade som av icke häktade personer ochvid rättspsykiafriska stationer av i regel icke häktade personer. Vid rättspsykiafriskakliniker meddelas även vård för dem som är föremål för undersökning och bedrivsrättspsykiatrisk forskning och utbildning. Rättspsykiatriska stationer finns iLinköping, och . Rättspsykiafriska kliniker finns i ,, och . Vid kliniken i fanns 54vårdplatser och vid envar av de övriga tre klinikerna 27 vårdplatser. En nyklinik i med 20 vårdplatser har inte kunnat tas i bruk som planerat. Kriminalpatienter inom denpsykiatriska vården bereder ofta speciella problem på sjukhusen, vilket lettfill behov av särskilda vårdavdelningar. finns därför en speciellvårdorganisation för s. k. särskilt vårdkrävande patienter vilken består avföljande enheter (antalet vårdplatser anges inom parenfes): de s. k.fasta paviljongerna vid Säters sjukhus (24 vårdplatser) och vid de psykiatriskaklinikerna vid (24 vårdplatser), de s.k. specialklinikernavid f. d. SoU1983/84:15 16 , numera (85vårdplatser), och vid i (101 vårdplatser) samtKarsuddens sjukhus i (185 vårdplatser). Vid de fasta paviljongernavårdas de mest vårdkrävande. Vid specialklinikerna och sjukhusbedrivs rehabiliferingsinrikfad verksamhet. För samtliga enheter gäller dockatt när patienterna förbättrats de om möjligt skall återföras tillhemortssjukhusen för slutlig rehabilitering. Enheterna har inga avgränsadeupptagningsområden och betecknas därför som riksenheter för särskiltvårdkrävande pafienter. Enheterna ingick i den tidigare statligamentalsjukvårdsorganisationen. Genom menfalsjukvårdsavtalen övergickäganderätten och driftansvaret för enheterna fill resp. sjukvårdshuvudman.Främmande sjukvårdshuvudmäns rätt att i fortsättningen utnyttja vårdplatservid enheterna i , , och grundar sig påbestämmelser i menfalsjukvårdsavtalen. Rätten för främmande sjukvårdshuvudmänaft utnyttja vårdplatser vid grundar sig på eft särskiltavtal med läns landstingskommun. Med skrivelse överlämnade tillsocialdepartementet en av en arbetsgrupp inom (ASV-gruppen)utarbetad rapport med förslag fill rättspsykiatrisk regionsjukvård.Arbetsgruppen tillsattes med uppdrag att skyndsamt planera framtida vårdformerför s. k. särskilt vårdkrävande patienter. 1 rapporten föreslås att benämningen"särskilt vårdkrävande" skall utgå. I stället för att ge dessapatienter en särskild beteckning anser arbefsgrupen det vara mer ändamålsenligtatt definiera den speciella kompetens och organisatoriska utformning somvårdområdet måste ges. Arbetsgruppen har funnit lämplig benämning för dettasärskilda vårdområde vara "rättspsykiatrisk regionsjukvård". Denräffspsykiatriska regionsjukvården föreslås ansvara för rättspsykiafriskaundersökningar, vård av undersökta patienter för kortare eller längretidsperioder, konsultinsatser inom kriminalvården samt övertagande av pafienterfrån hemortspsykiatrin. Hela denna verksamhet föreslås samlas under gemensamtlandsfingskommunalt huvudmannaskap. För rättspsykiatriska undersökningar och för psykiatriskvård ay de aktuella patientgrupperna beräknas i rapporten ett behov av ca 600vårdplatser för hela riket. Som framgår av den ovan lämnade redogörelsen uppgårantalet vårdplatser vid de rättspsykiatriska klinikerna till sammanlagt 155 ochvid de fem riksenheterna till sammanlagt 419. Det kan här nämnas att i prop. 1980/81:6om regionsjukvården, regionsjukvårdens omfattning uttryckt i vårdplatserberäknades omfatta 475-525 vårdplatser för regionalt anordnad vård för särskiltvårdkrävande patienter inom psykiatrin samt 50-75 vårdplatser förrättspsykiatriska undersökningar . De nuvarande fem rättspsykiafriska klinikerna, vilkasamtliga är lokaliserade till orter med regionsjukhus, bör enligt rapporten blicentra för den rättspsykiatriska regionsjukvården. Där kommer, anförs det,resurser för utveckling och forskning och undervisning och handledningnaturligen att SoU1983/84:15 17 Huvuddelen av de rättspsykiafriskaundersökningarna genomförs lämpligast vid dessa enheter. Akuta intagningar avvårdfall från kriminalvården, häkten och allmänpsykiatrin i övrigt samt förobservation och behandlingsplanering sker enligt rapporten också lämpligastdär. Då de rättspsykiatriska klinikerna platsmässigt inte beräknas räcka fillför aft svara för behandling av patienter med längre vårdtider, måste detenligt rapporten finnas ytterligare vårdplatser inom varje region. I allmänhettorde det enligt rapporten vara fördelaktigast om dessa finns i så närarelation som möjligt till de nya regioncentra. Det är emellertid en omöjligheti utgångsläget, påpekas det, då resurserna vid nuvarande riksenheter måsteutnyttjas. Det framhålls att det möjligen också kan finnas fördelar medlokalisering till ett par platser inom regionerna. Om användning av de nuvarande riksenheterna anförs det irapporten bl. a. att med fördel kommer att kunna inordnas iStockholmsregionens verksamhet och att Växjö-enheten naturligen hör hemma iLund-Malmöregionen. Västerviks-enheten beräknas under det närmaste decennietfortsätta som riksenhet. Umeåregionens behov av vårdplatser beräknas blitillgodosett i , varför Sundsvalls-enheten, som ligger inom Umeåregionen,inte kommer att kunna inordnas i en regional organisafion. Enheten iSäter, som ligger inom , beräknas kunna upphöra som fastpaviljong relativt snart. Det nämns emellertid att fråga om att lokaliseraregionala vårdplatser fill har aktualiserats. Av de tre motioner som här äraktuella fas i en av mofionerna upp fråga om överflyttning till hemortssjukhusav patienter vid . I de övriga två motionerna tas upp frågorsom har samband med den föreslagna rättspsykiatriska regionsjukvården. I mofion 1983/84:623 av OweAndréasson (s) och () begärs utredning av frågan omöverflyttning av patienterna vid fill resp. sjukhus ihemortskommunerna. Motionärerna anför bl. a. aft man kan fråga sig om det ärnödvändigt aft på ett och samma ställe samla så många särskilt vårdkrävandepatienter som sker vid . Det är enligt motionärerna befogatatt ingående pröva om det inte vore lämpligare, både för anställda ochpatienter, att överflytta dessa särskilt vårdkrävande patienter fill resp.sjukhus i hemortskommunerna. 1 mofion 1983/84:1613 av ArneAndersson i (s) och () begärs åtgärder som syftar tillatt den fasta paviljongen i även i fortsättningen skall ingå i denövergripande sjukvårdsplanen. Motionärerna anför bl. a. att den fastapaviljongen i visat en mycket god effekt i vårdarbetet. Idiskussionerna om den framtida psykiatriska vårdens utveckling och inriktningär det därför enligt motionärerna angeläget att den fasta paviljongen iVästervik prioriteras för ett bibehållande. SoU1983/84:15 18 I motion 1983/84:2244 av AgneHansson (c) anförs bl. a. att en rättspsykiatrisk regionsjukvård bör byggas upppå ett sådant sätt att den nuvarande organisafionen för vård av särskiltvårdkrävande patienter som dömts till sluten psykiatrisk vård på obestämd tidkan ske som på särskilda enheter i landet, däribland på fastapaviljongen i . Den övriga rättspsykiafriska regionsjukvården kan,anför mofionären vidare, med fördel lokaliseras till annan sjukvårdsenhet inomregionen än . Motionären begär atf som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om den rättspsykiafriskaregionsjukvården och om fortsatt sluten psykiatrisk vård för särskiltvårdkrävande vid bl. a. den fasta paviljongen i . förslag tillrättspsykiatrisk regionsjukvård har remissbehandlats och är föremål förfortsatt beredning inom . Eft genomförande av den föreslagnaorganisationen för rättspsykiatrisk regionsjukvård förutsätter aftsjukvårdshuvudmännen överfar ansvaret för det rättspsykiafriskaundersökningsväsendet. I överensstämmelse med de av /81 årsriksmöte godkända riktlinjerna för den framfida regionsjukvården (prop.1980/81:9, SoU 1980/81:6, rskr 1980/81:123) blir sedan genomförandet av enrättspsykiatrisk regionsjukvård i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen. Övriga sjukvårdshuvudmäns rätt att utnyttja vårdplatservid de nuvarande riksenheterna i , , och grundarsig, som nämnts ovan, på bestämmelser i mentalsjukvårdsavtalen. Enligt dessabestämmelser skall - intill dess annat avtalats mellan berörda sjukvårdshuvudmän- vårdplatser för patienter från andra sjukvårdsområden efter övertagandet frånstaten av sjukhusen i oförändrad omfattning stå fill resp. sjukvårdshuvudmansförfogande mot vederlag efter självkostnadsprincipen. Genom det särskildaavtalet angående , vilket träffats mellan länslandstings förvaltningsutskott, å ena sidan, samt , Stockholmsläns landsting, , och , å andrasidan, disponerar fem vårdplatser vid sjukhusetmedan övriga vårdplatser disponeras av värdlandstingets avtalspartners. Devårdplatser som äger disponera fördelas avLandstingsförbundet på enskilda landsting. Avtalet gäller t.o.m. den 31december 1985. Av den nu lämnade redovisningen framgår atf frågorna om denframfida användningen av de nuvarande riksenheterna - med eller utan anknytningtill organiserandet av en rättspsykiatrisk regionsjukvård - också i första handär frågor för sjukvårdshuvudmännen. Med hänsyn till det anförda synes de här aktuella motionerna- motion 1983/84:623 (s), motion 1983/84:1613 (s) och motion 1983/84:2244 (c) -inte böra föranleda någon åtgärd av . Motionerna avstyrks således. SoU1983/84:15 19 Ett särskih statsbidrag för övergång till öppnarepsykiatriska vårdformer F. n. sker inom psykiatrin en snabbförändring med inriktning mot öppna och halvöppna vårdformer. Antaletvårdplatser har minskat med under . En fortsattminskning med ca 1 000 vårdplatser väntas. I motion 1983/84:1067 av LarsWerner m. fl. (vpk) anförs bl. a. aft arbetet med att föra över psykiskt sjukatill öppnare vårdformer infe får ses som ett led i en besparingspolifik ellerleda till att anställda inom vården rafionaliseras bort. Tvärtom måste manenligt motionärerna acceptera att det i många fall blir fråga om enkostnadsökning. Mofionärerna begär i motionen, såvitt här är i fråga (yrkande1), att hos regeringen begär inrättandet av eft särskilt statsbidragför övergång till öppnare psykiatriska vårdformer som infe finansieras genomindragning av andra bidrag. Ett särskilt bidrag tillsjukvårdshuvudmännen för att underlätta en utveckling mot öppnare vårdformerinom psykiatrin utgår f. n. Enligt punkt 9 1983 träffadeöverenskommelsen mellan företrädare för ochLandsfingsförbundet om vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen - vilken redovisades 1983(prop. 1982/83:174 p. 1, SfU 1982/83:26, rskr 1982/83:367) - skall sålunda ensärskild ersättning med . per invånare, totalt 200 milj. kr., utgå underår 1984 från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för aft underlätta enutveckling mot öppnare vårdformer inom psykiatrin. Frågan om resurser för öppen vård inom psykiatrin haruppmärksammats i de nya direkfiv (Dir. 1982:106), som meddelades försocialberedningen. I de nya direktiven tas bl. a, upp frågor om återverkningarinom av förändringar mot öppnare vårdformer inom denpsykiatriska vården. En förändring av den psykiatriska vården mot öppnarevårdformer m. m. ställer, anförs det sålunda, bl. a. stora krav på aft hälso-och sjukvårdens och huvudmän etablerar eft nära samarbete påsåväl central som regional och inte minst lokal nivå. Omfattningen och takten idenna utveckling aktualiserar, framhålls det, frågan om en omfördelning avvissa resurser från sluten till öppen vård och från psykiatrin tillsocialtjänsten. Socialberedningen beräknas slutföra sitt arbete . Med hänsyn till det anförda bör motion 1983/84:1067 (vpk)i här aktuell del (yrkande 1) inte föranleda någon åtgärd av riksdagen.Motionen avstyrks därför i denna del. SoU1983/84:15 20 Enligt en mellan statensförhandlingsnämnd och företrädare 1983 träffadöverenskommelse om bidrag till den psykiatriska vården för åren 1982-1984-vilken godkänts av (prop. 1982/83:174 p.2, SoU 1982/83:40, rskr1982/83:368) - skall staten till sjukvårdshuvudmännen för utge ettallmänt bidrag fill den psykiatriska vården med 4 300 milj. kr. och ettsärskilt bidrag fill denna vård med 142 milj. kr. I avvaktan på resultatet avöverläggningar med sjukvårdshuvudmännen om statsbidrag för beräknarföredragande statsrådet med utgångspunkt i de fastställda beloppen för år 1984medelsbehovet under anslaget för /85 till 4 516 milj. kr.Regeringen föreslår att detta belopp anvisas under anslaget till bidrag filldriften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för nästa budgetår. I mofion 1983/84:2239 av NilsCarlshamre m. fl. (m) framhålls bl. a. att det är oacceptabelt med en fortsattökning av den kommunala verksamheten i ett läge med rekordhögt underskott i densamlade offentliga sektorn och atf det därför är nödvändigt aft minskastatsbidragen till kommunerna för atf den kommunala volymökningen skallupphöra.