bet · G701FiU39 · 1983-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgmnd innebär ett genomförande av det nu aktuella regeringsförslagetytterligare ett hårt slag för de små församlingarna. Som ovan redovisatsföreslås att kompensation till församlingarna - via kyrkofonden - skall utgå med endast85 milj. kr. , vilket är av det beräknade årliga inkomstbortfallet. Det är emellertid att märka att in komstbortfallet beräknats enligt taxering och det kan därför med fog antas att förlusten för församlingarna kommer att bli större än de 85 milj. ler. som regeringens förslag innebär. Det totala inkomstbortfallet för kyrkofonden och församlingama som i .enlighet med det sagda kan uppstå kan enligt utskottets mening äventyra fömtsättningama för den skatteut jämning till förmån för smä och ofta inkomstsvaga församlingar som sker över kyrkofonden. Utskottet kan på gmnd av det anförda inte godta regeringens förslag. Detta bör ändras i enlighet med vad som föreslås i motion 2689 (c) yrkande 5. Till kyrkofonden bör därför för nästa budgetår utöver vad riksdagenredan har anvisat, . 85 milj. kr. Utskottetbiträder den föreslagna ändringen i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader. delsutskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5.beträffande vissa ersättningar till kyrkofonden att medanledning av proposifion 1983/84:133 bilaga 2 moment 1 samt med bifall tillmotion 1983/84:2689 yrkande 5 till Vissa ersättningar till kyrkofonden /85 under trettonde huvudtiteln - utöver av tidigareanvisat belopp' - anvisar ett anslag av , 1983/84:100 bil. C 3, KrU 14, rskr 225. FiU 1983/84:39 42 11.Den kommunala garantibeskattningen av fastigheter NilsÅsling (c) och (c) anser att dels den del av utskottets yttrande pä s. 20 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: För taxerad fastighet erlägger ägaren kommunalskatt på ett intäktsbelopp av på taxeringsvärdet. Även om det inte klartutsäges i proposition 133 blir resultatet av att den kommunala beskattningenav juridiska personer slopas, att även garantiskatten från fastigheter ägda avjuridiska personer försvinner. Utskottet anser att den kommunalagaranlibeskatt-ningen av fastigheter ägda av juridiska personer bör finnaskvar, eftersom kommunema ofta måste göra stora åtaganden församhällsutbyggnaden i samband med industrilokaliseringar. Debitering ochuppbörd bör kunna administreras av respektive kommun. Utskottet tillstyrkersåledes motion 2688. delsutskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande den kommunala garantibeskattningenav fastigheter att med bifall till mofion 1983/84:2688 hos regeringenbegär förslag om att juridiska personers garantiskatt på taxeringsvärdetbibehålls som en skatt och att det blir en av kommunen verkställddebitering och uppbörd, 12.Konsekvenserna för kommuner vid slopad kommunalföretagsbeskattning , , ochMargit (alla m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Som utskottet" och slutar med "motion 2501"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att av den budgetmässigaförstärkning som indragningarna av de specialdestinerade bidragen tillkommunerna och den slopade kommunala företagsbeskattningen innebär och somutskottet förordar, bör återföras till de kommuner som drabbassärskilt hårt. Utskottet vill också peka på att inom ramen förskatteutjämningskommitténs arbete skall särskilt beaktas vilka förändringarsom kan bli nödvändiga att vidta i skatteutjämningssystemet på grund av attden kommunala företagsbeskattningen slopas. Mot bakgmnd härav avstyrkerutskottet motion 2501. FiU1983/84:39 43 Konsekvenserna för kommuner vidslopad företagsbeskattning () och (c) anser att den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "" och slutar med "motion 2501" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening bör denkommunala garanfibeskattningen bibehållas för fastigheter ägda av juridiskapersoner. Det innebär alt motionens syfte fill viss del blir tillgodosett,varför motion 2501 avstyrks. Konsekvenserna för kommun vid slopadkommunal företagsbeskattning , , och (alla m) anser att den del av utskottels yttrandesom på s. 20 börjar med "Med anledning" och pä s. 21 slutarmed"motion 2953" bort ha följande lydelse; Utskottet anser att av denbudgetmässiga förstärkning som indragningarna av de specialdestineradebidragen till kommunerna och den slopade kommunala företagsbeskattningeninnebär och som utskottet förordar, bör återföras till dekommuner som drabbas särskilt hårt. Utskottet vill också peka på att inom ramenför skatteutjämningskommitténs arbete skall särskilt beaktas vilkaförändringar som kan bli nödvändiga att vidta i skatteutjämningssystemet pågrund av att den kommunala företagsbeskattningen slopas. Mot bakgmnd häravavstyrker utskottet mofion 2953. Konsekvenserna för kommun vid slopadkommunal företagsbeskattning () och (c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med "Medanledning" och på s. 21 slutar med "motion 2953" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening bör denkommunala garantibeskattningen bibehållas för fastigheter ägda av juridiskapersoner. Det innebär att motionens syfte till viss del blir tillgodosett. Förövrigt anser utskottet att i de fall en kommun drabbas speciellt hårt av slopandetav den kommunala beskattningen av juridiska personer, bör detta problem lösasinom ramen för det förhöjda stödet till extra skatteutjämningsbidrag. Med detanförda avstyrker utskottet motion 2953. FiU 1983/84:39 44 16.Konsekvenserna för kommun vid slopad företagsbeskattning () anser alt den del av utskottetsyttrande som på s. 20 börjar med "Med anledning" och på s. 21 slutarmed "motion 2953" bort ha följande lydelse; Utskottet anser att den av samhällsekonomiskaorsaker nödvändiga minskningen av statsbidragen till kommunerna bör uppgå tilltotalt . Kommunernas inkomstbortfall till följd av denslopade kommunala företagsbeskattningen uppgår till . Den ytterligarenödvändiga minskningen av bidragen bör enligt utskottets mening ske genom atten avgift pä 0,läggs pä hela skatteunderlaget. Denna avgift inbringar 2,6miljarder kronor varav 100 milj. kr. bör återgå till kommuner som drabbassärskilt hårt av här föreslagna minskningar i statsbidragen. Vadgäller konsekvenserna för kommun vill utskottet emellertidframhålla, att det åligger regeringen att bedöma vilka kommuner som skall fådel av det extra bidraget på 100 milj. kr. Denna bedömning skall ske med hänsynfill hur stort inkomstbortfall de föreslagna åtgärderna medför för olikakommuner. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 2953. 17.Begränsningar i statsbidragen till kommunerna , , ochMargit (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande som pä s. 21börjar med "Som fidigare" och på s. 23 slutar med "yrkande2" bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås en neddragning avskatteutjämningsbidragen för . Den fömtses ske genom att grundgarantinminskas med en procentenhet för kommuner och landsfing. Spärreglerna anknutnatill systemet minskar också med en procentenhet. Imotion 2686 (m) framhålls att skatteutjämningssystemet är förknippat med vissabrister. Motionärema hävdar att systemets konstmktion har innebörden attsamtidigt som det lockar till skattehöjning medverkar det även till att hindraskattesänkningar i kommuner som får skatteutjämningsbidrag. Men även omsystemet har dessa brister vill motionärema att den parlamentariska kommittésom utför en översyn av skatteutjämningssystemet (Dir. 1983:46) bör avvaktas.Som alternafiv till den föreslagna indragningen av medel nämner motionärernaförslag om indragning av specialdestinerade statsbidrag till kommunerna pådrygt för . FiU 1983/84:39 45 Redukfionen av medelsöverföringen till denkommunala sektorn föreslås fä formen av ett borttagande av statsbidragen tilldriften av kliniker för psykiskt sjuka (4516 miljoner), till driften försärskolor (449 miljoner), fill ersättning av lokal och regional kollektivpersontrafik (252 miljoner) och till färdtjänst (325 miljoner), tillsammans ca5,. Dämtöver föreslås i olika separata motioner minskningarav statsbidrag i storleksordningen . Indragningenav nämnda bidrag är enbart att se som den tekniska konstmktion som varit mestnärliggande att välja. Till ingen del innebär den någon anvisning fill kommuneroch landsting hur den kommunala verksamheten skall anpassas till en lägretotal utgiftsnivå. Inom den kommunala självstyrelsens ram ankommer det påkommuner och landsfing att fördela tillgängliga medel på olika ändamål. Detlångsiktiga målet bör vara en successiv minskning av de specialdestineradebidragen i syfte att öka kommunemas självständighet och minska den finansiellabelastningen på statsbudgeten, anför motionärerna. Liksomi motion 2686 avvisas i motionema 2689 (c) och 2690 (fp) förslaget ipropositionen att dra ned ökningen i skatteutjämningsbidraget. Utskottetanser i likhet med motionärema att minskningarna av statsbidragen tillkommuner bör ske bland de specialdestinerade och inte, som regeringen föreslår,genom förändringar i skatteutjämningssystemet. De specialdestinerade bidragenmedför en omfattande statlig styrning av kommuner och landsting. Bidragen hardärför ofta varit förbundna med villkor om enhetlig standard. I många fall ärde statliga föreskrifterna mycket detaljerade. Utskottet anser därför att denstatliga detaljregleringen av kommunema måste minska radikalt. Härigenom geskommunerna möjlighet att förfoga över sina resurser på ett mera rationelltsätt, vilket underlättar en eftersträvansvärd produktivitetshöjning. Utskottettillstyrker med det anförda motionerna 2686 yrkande 3, 2689 yrkande 3 och 2690yrkande 1. Utskottet tillstyrker dessutom det formella yrkandet i motion 2687om avslag på propositionens förslag att förändra skatteutjämningssystemet. Kommunernasoch landstingskommunernas finansiella ställning och likviditet ärgenomsnittligen god. Det finns dock ett mindre antal kommuner och landsting,som befinner sig i ett finansiellt utsatt läge. Det finns därför skäl att somföreslås i motion 2686 anvisa som riktat stöd till sådanakommuner som drabbas speciellt hårt av indragningar av de specialdestineradestatsbidragen, liksom till kommuner som drabbas hårt, när skatteunderlaget frånde juridiska personerna dras in. Utskottetavstyrker med det anförda regeringens förslag till förändringar avskatteutjämningsbidragen och tillstyrker förslagen i motion 2686 yrkandena4-8. Imotion 2690 (fp) föresläs som alternativ till förslaget i proposilionen att FiU 1983/84:39 46 draner ökningen i skatteutjämningsbidraget, en indragning av medel frånkommunsektorn genom att en avgift på läggs på hela det kommunalaskatteunderlaget. Förslagetatt införa en sådan avgift har utskottet tidigare tillbakavisat (FiU 1982/83:45s. Utskottet framhöll vid detta fillfälle att flera betänkligheter kananföras mot ett sådant förfarande. Förslaget har samma innebörd som enbegränsning av skatteunderlaget för fysiska personer. Utskottet ser ingenanledning att nu ändra sitt ställningstagande. Utskottet avstyrker motion 2690yrkande 2. I motion 2689 (c) föreslås att samtligaspecialdestinerade bidrag med undantag för dem som används inomutbildningssektom fr. o. m. skall minskas jämförtmed statsbudgetens förslag. Enligt motionen innebär detta att ca 2 miljarderkronor frigörs. Hälften av detta belopp vill motionärerna avsätta till ett nyttgenerellt statsbidragssystem. Motiven till att införa ett sådant systemutvecklas närmare i motion 2143 av () samt i motion 1353 medhemställan i motion 1354 (c). Genomatt avveckla de specialdestinerade bidragen och övergå till ett generelltbidragssystem stärks, menar motionärema, den kommunala självstyrelsen,som det bidrar till att den kommunala verksamheten effektiviseras. Imotion 2143 anges rikfiinjer för hur ett sådant system kan utformas.Utgångspunkten skall vara de allmänna principer som gäller för den kommunalaskatteutjämningen. uppdrag ingår att undersöka möjligheterna ochkonsekvenserna av att överföra vissa specialdestinerade statsbidrag tillskatteutjämningssystemet. Med hänvisning till vad som här anförs och till detpågående arbetet med att reformera nuvarande statsbidragssystem avstyrkerutskottet motionema 1354, 2143 och 2689 yrkande 6. delsutskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10.beträffande begränsningar i statsbidragen till kommunerna a. att riksdagenmed bifall till motionerna 1983/84:2686 yrkande 3, 1983/84:2687 yrkande 2, 1983/84:2689 yrkande 3 och 1983/ 84:2690 yrkande 1 avslår i proposition 1983/84:133 bilaga 1 mo ment 1 b framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag, b. aU riksdagenavslår mofionerna 1983/84:1354, 1983/84:2143, 1983/84:2689 yrkande 6 och 1983/84; 2690 yrkande 2, c. att riksdagenmed bifall till motion 1983/84:2686 yrkandena 4-8 dels beslutar att medändring av tidigare beslut till Bidrag till driften av kUniker för psykisktsjuka m. m. för / 85 anvisa ett med . FiU 1983/84:39 47 delsbeslutar att med ändring av tidigare beslut till Bidrag till driften av särskolorför /85 anvisa ett med . dels beslutar att medändring av tidigare beslut till Ersättning av lokal och regional kollektivpersontrafik för /85 anvisa ett med . reduceratförslagsanslag, dels beslutar att med ändring av tidigare beslut till Bidragtill färdtjänst för /85 anvisa eU med . dels beslutar att tillBidrag till kommunema med anledning av avskaffandet av kommunalaföretagsbeskattningen och besparingarna i de specialdestinerade statsbidragenför /85 anvisa eU förslagsanslag av . 18.Begränsningar i statsbidragen till kommunerna NilsÅsling (c) och (c) anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med "Som fidigare"och på s. 23 slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: I proposition 133 föresläs en neddragning avskatteutjämningsbidragen för genom att gmndgarantin minskas med enprocentenhet för kommuner och landsting. Spärreglerna anknutna fill systemetföreslås därvid också minskas med en procentenhet. Regeringensförslag avvisas i motion 2686 (m), motion 2689 (c), motion 2690 (fp) och motion2687 (vpk). Utskottetanser att kommunema bör ges likvärdiga ekonomiska arbets-fömtsättningar. Dettaarbete bedrivs inom ramen för skattekraftsutjämningen. Åtskilligthar under de tvä senaste årtiondena gjorts för alt ge kommunerna mer jämlikaekonomiska arbetsfömtsättningar. Det har skett genom etapp visa förbättringarav skattekraftsutjämningen. Reformsträvandenainom den statliga skattekraftsutjämningen var särskilt markerade . Skatteutjämningsbidragen ökade från drygt 2,5 miljarderkronor till ca är 1982. , Trotsdessa förstärkningar av den stafiiga skatteutjämningen kvarstår fortfarandestora skillnader mellan kommunerna ifråga om skattekraft. Utskottetavvisar därför i enlighet med motionerna 2686 yrkande 3, 2689 yrkande 3, 2690yrkande 1 och 2687 yrkande 2 regeringens förslag att grundgarantin iskatteutjämningssystemet generellt skall minskas med en procentenhet. I analogihärmed avvisar utskottet ocksä indragningen av . per invånare förkommunema utanför skatteutjämningssystemet. FiU 1983/84:39 48 Statsbidrageni övrigt till kommunerna I motion 2686 (m) föreslås kraftiga nedskärningarav vissa specialdestinerade bidrag. Reduktionen av medelsöverföringen till denkommunala sektorn skall enligt motionen ske främst genom ett borttagande avstatsbidragen till driften av kliniker för psykiskt sjuka, driften avsärskolor, ersättning för lokal och regional kollektiv persontrafik och tillfärdtjänst. Sammantaget innebär dessa förslag en neddragning av angivnaspecialdestinerade bidrag med mer än . UtskoUetavvisar en neddragning av denna storleksordning och vill här göra det tilläggetatt, även om det nuvarande stalsfinansiella läget kräver en noggrann prövningav alla utgifter över statsbudgeten, är de besparingsområden som utpekas imofion 2686 frän fördelningssynpunkt illa valda. Utskottet avstyrkerföljaktligen motion 2686 yrkandena 4-8. Imotion 2690 (fp) föreslås indragning av medel från kommunsektorn genom att en avgiftpä läggs på hela det kommunala skatteunderlaget. Utskottet förespråkaren annan metod för minskad finansiell överföring från staten tillkommunsektorn nämligen aU begränsa de specialdesfi-nerade bidragen. Utskottetavstyrker därför motion 2690 yrkande 2. Imotion 2689 (c) föresläs att samtliga specialdeslinerade bidrag med undantagför dem som används inom utbildningssektorn fr.o.m. skallminskas jämfört med statsbudgetens förslag. Enligt motionen innebärdetta att ca frigörs. Hälften av detta belopp villmotionärerna avsätta till ett nytt generellt statsbidragssystem. Motiven tillatt införa ett sådant system utvecklas närmare i motion 2143 av () samt i motion 1353 med hemställan i motion 1354 (c). Imotion 2143 skisseras eU förslag till utformning av ett mer generellt system. Ettavgörande inslag i strävandena att stärka den kommunala självstyrelsen och atteffektivisera den kommunala verksamheten måste enhgt utskottet bli enbegränsning av kostnadsdrivande statlig reglering. De spe-cialdesfineradestatsbidragen som utgår till ca 90 olika kommunala och landstingskommunalaverksamheter, belöper sig sammantaget fill . Strävanbör vara att etappvis omfördela dessa resurser till ett system med mergenerellt utgående statsbidrag, dvs. i förhållande fill tex folkmängd,åldersfördelning, geografiska avstånd, klimat. Med eU sådant system skullelokala och regionala anpassningar underiät-tas och därigenomstatsbidragspengarna bli "drygare". Samhällsekonomiskt orationellabeslut på gmnd av bidragstänkande skulle undvikas. Utskottetanser att det nu är dags att ta första steget i denna reformering avstatsbidragssystemet. Utskottet föreslår därför att regeringen får i uppdragatt framlägga förslag om alt samtliga specialdestinerade statsbidrag, utom demsom gäller utbildningssektorn, fr.o.m. minskas jämförtmed statsbudgetens förslag. FiU1983/84:39 49 sker fördelningen relativt jämnt varför detlaområde åtminstone tillsvidare kan undantas. Detta skulle innebära att ca 2miljarder kronor frigörs. Därav bör hälften avsättas till ett nytl generelltstatsbidragssystem med den inriktning som ovan skisserats. Utskotlels förslaghar samma motiv men annan teknik jämfört med förslagel i molion 2143. Utskottetlillslyrker således mofion 1354 och motion 2689 yrkande 6 men avstyrker molion2143. dels utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse; 10. beträffande begränsningar i statsbidragen tillkommunerna a. attriksdagen med bifall fill mofionerna 1983/84:2686 yrkande 3, 1983/84:2687 yrkande 2, 1983/84:2689 yrkande 3 och 1983/ 84:2690 yrkande 1 avslår i proposition 1983/84:133 bilaga 1 mo ment 1 b framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1979: 362) om skatteutjämningsbidrag, b. attriksdagen avslår motionema 1983/84:2143, 1983/84:2687 yrkandena 4-8 och 1983/84: 2690 yrkande 2, c. attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1354 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört rörande minskad statlig styrning av kommunema och behovet av mer generella statsbidragsformer, d. attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2689 yrkande 6 hos regeringen begär förslag i enlighet med vad utskottet anfört om överföring av vissa delar av de specialdestinerade bidragen till ett generellt bidrag. Begränsningar i statsbidragen till kommunerna () anser att dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 21 börjar med "Som tidigare" och på s. 23 slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse: I propositionen föreslås enneddragning av skatteutjämningsbidragen för . Den fömtses ske genom attgrundgarantin minskas med en procentenhet för kommuner och landsting.Spärreglerna anknutna till systemet minskar också med en procentenhet. I motion 2690 (fp) avvisas förslaget i proposilionen attdra ner ökningen i skatteutjämningsbidraget. Molionärerna föreslår somalternativ en indragning av medel från kommunsektorn genom att en avgift på0,läggs på hela det kotnmunala skatteunderlaget. Liksom i molion 2690 avvisas i motionerna 2686 (m) och2689 (c) förslaget att dra ner ökningen i skatteutjämningsbidraget. 4 1983/84. FiU1983/84:39 50 Ulskottel delar den uppfattning somframförs i mofionerna 2686. 2689 och 2690 atl regeringens förslag tillförändringar i skalleutjämningssyste-met bör avvisas. Utskottet tillstyrkerdärför motionerna 2686 yrkande 3. 2689 yrkande 3 och 2690 yrkande I. Utskollel tillstyrker dessuton detformella yrkandet i motion 2687 om avslag på propositionens förslag attförändra skatteutjämningssystemet. Med anledning av motionerna 2686, 2689 och 2690 villutskottet därutöver anföra följande. 1 stället för att, som föreslås i propositionen, dra inmedel från kommunerna genom en provisorisk förändring avskatleutjämningssyslemel, föreslås i motion 2690 följande metod. En avgift läggs på hela kommunsektorns skatteunderlag.Indragningen slår därmed lika för alla kommuner och landsting, vilket utskollelanser vara en stor fördel. Med denna metod kan pä sikl del kommunala skatleutjämningssyslemelgöras om lill ell inomkommunalt uljämningssyslem, efter modell från systemetför de kyrkliga kommunerna. Inkomsterna från avgiften bör således gä tillstaten och användas för de skatteutjämningsbidrag som utbetalas på grundval avskillnader i skattekraft på grund av olika befolkningsstruktur m. m. Enligt utskottets mening är i jämförelse med förslaget iproposilionen detta tillvägagångssätt att föredra. Utskottet föreslär därföratt en avgift på 0,läggs på hela skatteunderlaget. En sådan avgiftinbringar något mer än varav ca 100 milj. kr. bör återgåtill kommuner som i särskilt hög grad drabbas av de föreslagna förändringarna istatsbidragssystemet och av den slopade kommunala beskattningen av juridiskapersoner. Mot bakgrund av vad utskottet här anfört tillstyrkerutskottet yrkande 2 i motion 2690. Utskottet delar den uppfattning somframförs i motionerna 1354 (c), 2143 av () och 2689 (c) atl genomatt avveckla de specialdestinerade bidragen och övergå till etl generelltbidragssystem stärks den kommunala självstyrelsen, som del bidrartill alt den kommunala verksamheten effektiviseras. 1 skatteutjämningskommitténs uppdrag ingår emellertid atlundersöka möjlighelerna och konsekvenserna av att överföra vissaspecialdestinerade statsbidrag till skalteutjämningssystemet. Med hänvisningtill del pågående arbetet med att reformera nuvarande statsbidragssystemavstyrker utskotlet motionerna 1354, 2143 och 2689 yrkande 6. 1 motion 2686 (m) framhålls atlskatleuljämningssystemet är förknippat med vissa brister. Men enligtmotionärerna bör den pariamentariska kommitté avvaktas som utför en översyn avskalteutjämningssystemet (Dir. 1983:46). Som alternativ till den föreslagnaindragningen av medel anvisar molionärerna kraftiga nedskärningar av vissaspecialdestinerade bidrag. FiU1983/84:39 51 Sammanlaget innebär dessa förslag en neddragning avangivna specialdestinerade bidrag med . Utskotlet delar den uppfattning som framförs i mofion 2686atl statsbidragen till kommunerna måste minska av främst budgetpoliliska skäl.Enligt utskottets mening är emellertid omfattningen av neddragningen somföreslås alltför hög. Utskottet anser också alt flera av de områden som skulledrabbas av denna minskning i statsbidraget är mindre väl valda. Utskottetavstyrker därför motion 2686 yrkandena 4-8. dels utskottets hemstiillan under 10 bort ha följandelydelse; 10.belräffande begränsningar i statsbidragen till kommunerna a. atlriksdagen med bifall lill motionerna 1983/84:2686 yrkande 3, 198.3/84:2687 yrkande 2. 1983/84:2689 yrkande 3 och 198.3/ 84:2690 yrkande I avslår i proposition 1983/84; 133 bilaga I mo ment I b framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1979; 362) om skatteutjämningsbidrag. b. atlriksdagen avslår motionerna 198.3/84: 1354, 1983/84:2143, I98.V84: 2686 yrkandena 4-8 och 198.3/84; 2689 yrkande 6, c. attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2690 yrkande 2 hos regeringen begär förslag lill utformning av ell avgiftssystem för finansiering av del kommunala skalleutjämningssystemet en ligt vad utskollel anfört. Anslag till skatteutjämningsbidrag lill kommunerna