bet · G701SkU35 · 1983-12-31 00:00:00 — Det faktum att myndigheterna enligt lämnade uppgifter haftatt tillämpa bevissäkringslagen endast i mycket begränsad omfattning och atttillämpningen sannolikt inte inneburit åsidosättande av rättssäkerhetsintressetkunde enligt motionärerna inte tas till intäkt för ett avslag på motionensyrkanden. I samband med sin behandling avproposition 1978/79:28 om betalningssäkring beredde skatteutskottetlagutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen. Enligt lagutskottets mening är detsom chefen för budgetdepartementet också anför angeläget att skapa ett verkningsfulltinstitut som dels hindrar gäldenären från att vidta olika åtgärder med sinegendom i avsikt att göra sig egendomslös, dels förstärker skyddet för detallmännas fordringar gentemot gäldenärens civila fordringar under den fid dåden offentligrättsliga fordringen ännu inte är indrivningsbar. Utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen(USS) USS har genom tilläggsdirekfiv ijuni 1978 fått regeringens uppdrag att göra bl. a. en utvärdering av hittillsvunna erfarenheter av bevissäkringslagen. antog en lagmot skatteflykt. En redogörelse för lagen i dess ursprungliga utformning samtde av beslutade ändringarna i densamma och skälen fördessa lämnas i inledningen fill detta betänkande (s 3 o. f.). m. fl. (c) yrkar i motion 344 attskatteflyktsklausulen återställs i sitt ursprungliga skick och attlagstiftningen ses över. Motionärerna anser lagstiftning av den här artenprincipiellt tveksam och menar att det efter de av förra åretbeslutade ändringarna i SkU1983/84:35 11 klausulen blivit mycket svårt att avgöra när klausulenskall tillämpas. Liknande synpunkter framförs av Per () i motion2173. Även han anser att de beslutade skärpningarna börupphävas. Han anser dessutom att giltighetstiden inte bör förlängas efter 1985.I stället bör arbetet på skattelagsfiftningens område koncentreras på förenklingarså att det av bestämmelserna klart framgår vilka förfaranden som inteaccepteras i skattehänseende. () kritiserar i motion 1448skatteflyktsklausulen från andra utgångspunkter. Enligt hans uppfattning täckerklausulen inte in oförutsedda ofullkomligheter i skattelagarna. Den bör därför-menar han - aktiveras så att den omfattar varje rättshandling som med hänsyntill sitt rättsliga innehåll och sina faktiska ekonomiska verkningar intemotsvarar god affärssed eller annat vedertaget handelsbruk ellertillvägagångssätt. Även motionärerna bakom vpk-motionen 2066 anser klausulenstillämpningsområde för begränsat. Klausulen bör enligt deras mening omfattaalla skatter och avgifter. En särskild skatteflyktskommission, parlamentarisktsammansatt, bör följa utvecklingen, utvärdera lagstiftningen och komma medförslag till åtgärder. Dess arbete bör inte vara tidsbegränsat. I anslutning till den proposition med förslag tillskärpningar av skatteflyktsklausulen som utskottet behandlade förra vårenyrkades i motioner från m, c och fp avslag på propositionen. Utskottetavstyrkte motionerna med bl. a. den mofiveringen att en skatteflyktsklausul -inte minst av rättviseskäl och av hänsyn till de lojala skattebetalarna - bordekunna tillgodose någorlunda rimliga effektivitetskrav och att klausulen i dessnya lydelse gav skattedomstolarna större möjligheter än den tidigare gällandeatt ingripa mot klara fall av kringgåenden utan att man för den skull gjordeavkall på rättssäkerheten. Utskottet anser sig sakna anledning att frånträdadenna uppfattning. I motionerna 344 och 2173 görs gällande att det med dennya utformning klausulen erhållit skulle vara svårare att klart avgränsa desstillämpningsområde. Såvitt utskottet kan bedöma torde en generalklausul motskatteflykt som skall tillgodose både rättsäkerhets- och rimliga effektivitets-och rättvisekrav knappast kunna ges en helt entydig utformning i författningstext.Får denna en alltför snäv avfattning och ett alltför exakt innehåll minskar-som utskottet vid tidigare fillfällen framhållit - skattedomstolarnasmöjligheter till analog lagtillämpning, och risken för att också skatteflyktsklausulen- liksom speciallagstiftningen mot skatteflyktstransaktioner - kan kringgåsökar. Enligt utskottets mening föreligger inte några meravgörande skillnader mellan klausulen i dess nuvarande och dess tidigareutformning. 1 båda fallen förutsätts i princip att den skattskyldige genom ettvisst förfarande uppnått ett beskattningsresultat som är förmånligare än vadsom är normalt i jämförliga situationer. Att skatteförmånen enligt den nyalydelsen skall ha utgjort det "huvudsakliga" och inte som tidigaredet "avgörande" skälet för SkU1983/84:35 12 den skattskyldiges förfarande kan inte sägas innebäranågon påtaglig skillnad. Inte heller i övrigt rör sig olikheterna om annat ännyansskillnader. Skatteflyktslagen torde i huvudsak kunna tillämpas endasti sådana fall där den skattskyldige kan antas vara väl medveten om attskattemyndigheterna kan komma att ifrågasätta giltigheten av ett visstförfarande. Härfill kommer att de skattskyldiga har möjlighet att erhållaförhandsbesked från i frågor som gäller klausulen och dessfillämpning och att sådana frågor i varje fall tills vidare skall prövas avlänsrätt som första instans. Lagen mot skatteflykt är- tidsbegränsad och gäller i frågaom rättshandlingar som företas till utgången av . Då skall lagen enligtriksdagens beslut utvärderas bl. a. från rättssäkerhetssynpunkt och därvidkunna prövas på nytt. Rättsfall och erfarenheter av lagens tillämpninginrapporteras fortlöpande till justitiekanslern och denne har regeringensuppdrag att inkomma med eget yttrande rörande lagstiftningen och praxis påområdet. Något regeringsrättsavgörande i mål avseende tillämpningen avklausulen i dess nya utformning föreligger ännu inte. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett attnu ta ställning till frågan huruvida lagstiftningen skall upphöra vid utgångenav eller ej. Utskottet är inte heller berett att under löpandeutvärderingsperiod medverka till ytterligare ändringar i klausulen. Med hänsynhärtill och då yrkandet i motion 344 om översyn av skatteflyktslagen tordekomma att bli i huvudsak tillgodosett vid utvärderingen av bestämmelsernaavstyrker utskottet bifall till samtliga i detta avsnitt behandlademotionsyrkanden. Bevissäkringslagen antogs avriksdagen . Dess syfte är att säkra räkenskapsmaterial och annatbevismaterial som det författningsenligt åligger skattskyldig atttillhandahålla för granskning. Betalningssäkringen, som infördes , är enprocessuell säkerhetsåtgärd avsedd att stärka det allmännas ställning somborgenär vid uppbörd och indrivning av fordran på skatt. En redogörelse för debåda säkringsåtgärderna lämnas på s. 4 o.ff. i detta betänkande. I tre motioner tar motionärerna upp frågor som gällerbevissäkringslagen. m. fl. (m) framhåller i motion 479 att lagenbör ändras i två avseenden. Den bör kunna tillämpas endast om skälig misstankeom brott föreligger. Vidare bör beslut om bevissäkring få meddelas endast avlänsrätt. m. fl. (m) anser också att beslut i fråga ombevissäkring generellt bör förbehållas länsrätt och begär i motion 2172 attbevissäkringslagen ändras så att den i högre grad än nu tillgodoserrättssäkerhetsintresset i skatteprocessen. Liknande tankegångar framkommer imotion 947 av och (båda c). Motionen utmynnar ien begäran om en översyn och utvärdering av bl. a. bevissäkringslagen. SkU1983/84:35 13 De i motionerna aktualiseradetillämplighets- och behörighetsfrågorna har tidigare vid upprepade tillfällenprövats av men avvisats av skäl ' som redovisas på s. 9 o. f. i dettabetänkande. Utskottet, som vidhåller sin uppfattning i dessa frågor,vill erinra om att utredningen om säkerhetsåtgärder m.m. i skatteprocessen genomtilläggsdirektiv fått regeringens uppdrag att göra en utvärderingav vunna erfarenheter av bevissäkringslagen. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 479, 947 och 2l72, sistnämnda båda motioner såvitt nu är ifråga. Motion 947 innehåller dessutom ett yrkande om enutvärdering av betalningssäkringslagen. Motionärerna åberopar till stöd härförett uttalande av kammarrätten i i ett remissyttrande överekokommissionens betänkande (SOU 1983:36) Effektivare företagsrevision.Domstolen framhåller i sammanhanget att den i mål om betalningssäkring mer änen gång funnit att en person blivit felaktigt utsatt för betalningssäkring ochatt detta medfört att hans rörelsekapital beskurits och rörelsen därför måstläggas ned. Domstolen gör också gällande att en väsentlig grund till defelaktiga ingripandena torde vara att utredningspersonalen inte ärtillräckligt kvalificerad. Enligt vad utskottet inhämtat av bl. a. riksskatteverketär erfarenheterna på fältet av betalningssäkringen mycket positiva. Den har -framhålls det -haft stor betydelse när det gäller att stärka det allmännasställning isamband med uppbörd och indrivning av skattefordringar. Enligt utskottets mening kan man inte bortse från denallvarliga kritik mot den praktiska tillämpningen av betalningssäkringslagensom framförts av kammarrätten i . Utskottet anser sig därför böra medbifall till motion 947 i denna del förorda att utredningen om säkerhetsåtgärderi skatteprocessen, som redan har regeringens uppdrag att utvärderabevissäkringsinstitutet, får i uppdrag att undersöka bakgrunden till dennakritik och att göra en översyn och utvärdering av betalningssäkringen i syfteatt komma till rätta med missförhållanden av den art som påtalats avkammarrätten. och (båda m) framhåller i motion 2149 att man som motvikt till generalklausulen påskatteområdet bör införa en möjlighet för den enskilde medborgaren att hosdomstol begära upphävande av taxeringar och åtal som sker med stöd av lagrumvilka enligt vederbörandes uppfattning inte tolkats i enlighet medlagstiftarens intentioner. Enligt utskottets mening är det av utomordentlig vikt attförfattningstext så långt möjligt utformas så att den inte kan missförståseller ges en annan tolkning än den lagsfiftaren avsett. Uppfyller den inte detkravet bör den SkU1983/84:35 14 Det är också det som fortlöpande sker isamband med den återkommande översynen av lagstiftningen. Att lagbestämmelser stundom kan få en utformning som förvissa fall ter sig mindre lämplig sammanhänger naturligtvis med lagstiftningensomfattning och alla de skiftande situationer som - även generellt verkande-bestämmelser är avsedda att reglera. Det åligger emellerfid de tillämpandemyndigheterna att så långt det är möjligt följa lagstiftarens intentioner. Med hänsyn till att en generaldispens utformad i enlighetmed motionärernas intentioner skulle kunna leda till avsevärda svårigheter iden praktiska tillämpningen anser utskottet sig inte kunna biträda yrkandet imotionen. 1. beträffandeändring i skatteflyktslagen m. m. attriksdagen avslår mofionema 1983/84:344 yrkande 1, 1983/84:1448, 1983/84:2066och 1983/84:2173, 2. beträffandeöversyn av skatteflyktslagen attriksdagen avslår motion 1983/84:344 yrkande 2, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:479, 1983/84:947 i motsvarande del och1983/84:2172 yrkande 1, attriksdagen med bifall till motion 1983/84:947 i motsvarande del hos regeringenbegär att utredningen om säkerhetsåtgärder i skatteprocessen genomtilläggsdirektiv får i uppdrag att utvärdera betalningssäkringsinstitutet ienlighet med vad utskottet anfört, attriksdagen avslår mofion 1983/84:2149. Närvarande: (). (), förstevice talmannen (), (), (),(), (), (), (),(), (), ()*, (),()* och (). * Ej närvarande vid justeringen. Ändring i skatteflyktslagen m. m. (mom. 1) (), förste vice talmannen (), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pås. 11 med "I anslutning" och slutar på s. 12 med "behandlademotionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Syftet med införandet av en generalklausul var att kommatill rätta med den skatteflykt som tar sig uttryck i olikakringgåendetransaktioner. 1 dess ursprungliga lydelse gällde som etthuvudvillkor för att klausulen skulle kunna tillämpas ett s. k. omvägsrekvisit,dvs. den skattskyldige skulle ha använt sig av ett förfarande som i varjesärskilt fall framstod som onormalt eller konstlat med hänsyn till detekonomiska resultatet som - bortsett från beskattningen - hade uppnåtts medförfarandet. En sådan utformning av bestämmelserna har enligt utskottets meningden fördelen att skattemyndigheterna har möjlighet att pröva vad som i engiven situation för en utomstående betraktare framstår som ett normalt handlingssättför att uppnå ett skatteresultat. Genom den ändring av klausulen som beslutadeförra året skall varje förfarande - oavsett om det inneburit ett kringgåendeeller ej - kunna medföra att klausulen blir tillämplig. Skattemyndigheternas prövningbegränsas i huvudsak till att avse den skattskyldiges avsikt med ett visstförfarande. Har denna varit att vinna fördelar vid beskattningen blir klausulentillämplig om förfarandet står i strid med vad lagstiftaren förutsatt ellermenat. En bestämmelse av den här arten måste enligt utskottets mening varaägnad att leda till stor osäkerhet hos såväl de skattskyldiga som defillämpande myndigheterna, något som också bestyrks av uppgifter vilkautskottet inhämtat vid underhandskontakter med . Utskottetfinner det därför av rättssäkerhetskäl angeläget att generalklausulen snaraståterställs i sitt urspungliga skick. Det bör lämpligen ske iår. vunna erfarenheter av generalklausulens praktiskatillämpning ger vid handen att en lagstiftning av den här arten är tveksam frånprincipiella utgångspunkter. Det kan också ifrågasättas om kostnaderna för attadministrera generalklausulen står i rimlig proportion till de skatteintäkterden kan medföra för statsverket. Enligt utskottets mening bör bestämmelsernadärför bli föremål för en förutsättningslös översyn. Genom utskottets ställningstagande, som innebär bifalltill motion 344, får yrkandet i motion 2173 anses tillgodosett. Utskottetavstyrker således motionerna 1448 och 2066. dels attutskottet under mom. 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1983/84:344 yrkande 1 och med anledning av motion 1983/84:2173 samt med avslag påmofionema 1983/84:1448 och 1983/84:2066 antar följande Lag om ändring i lagen (1980:865) mot skatletlykt Härigenom föreskrivs att 2 och 3 §S lagen (1980:865) mot skaitcflyktskall ha nedan angivna lydelse. Vid taxeringen skall hånsyn ej tas till rättshandling somhar företagits av den skattskyldige eller av juridisk person, vars inkomst helteller delvis beskattas hos den skattskyldige, om 1. rättshandlingen, ensam ellertlllsantmans med annan rälishaud-llng I vilken den skattskyldige eller denjuridiska personen direkt eller Indirekt medverkat, ingår i ett förfarandesotri medför en inte oväsentlig skatteförmån för den skattskyldige, 2. skatteförmånen med hänsyn tillomständigheterna kan antas ha utgjort det huvudsakliga skälet för förfarandetoch 3. en taxering på gruruhal avförfarandet skulle strida mot lagstiftningens grunder. Om 2§ tillämpas skall taxeringenbesiämmas som om räiishandlingcii Inte hade företagits. Framstår förfarande!med häns\n till dci ekonomiska resiiUatci - bortsett frän skaiteför-mäiien -son i en omväg I förhållande tii! del närmast till hands liggande förfaranilel.skall taxeringen i stället ske soai om den ska!isk\li!ige hade Vid taxeringen skall hänsyn ej tas till rättsliandline somhar företagits av den skattskyldige eller av juridisk person, vars inkoiiisthelt eller delvis beskattas hos den skattskyldige, om rättshandlingen är led iett förfarande .vo»i innebär att skatlebesicunmclsc kringgås. EtI förfarande skall anses iiuwbära att skattehcstäinmelsckringgås o/n 1. forfaramlct. med hiinsvn ull dii ekonomiska resultatsom - bortsett från hvskanningen - hur uppnåtts genom förfarandet, framslår somen om\'(ig i förhållande til! del narniusi lill hands liggantle förfarandet. 2. förfarandet medför en ickeoväsentlig skatteförmän som med hansyn !ill om-itandighetcrna kan antas h;iutgjort det avgörande skalet för firfariindet och 3. en taxering pä grimdval aförfarandet klart skulle strida mot grunderna för bestämmelsen i fråga ellerför de bestämmelser som skulle tillämpas om förfarandet lades till grund förtaxeringen. Om 2§ tillämpas skall taxeringenske som om den skaitskyldige hade valt det närmast lill hands liggandeförfarande som avses i 2§ andra stycket 1. Om en sådan grund för taxeringenskulle leda till oskäligt resultat, skall taxeringen bestämmas till skäligtbelopp. Nuvarande lydelse ;- Föreslagen lydelse valt det förfarandet. Om de nu angivna grunderna för taxeringenInte kan tillämpas eller skulle leda till oskäligt resultat, skall taxeringenbesiämmas till skäligt belopp. Denna lag träder i kraft den 1 juli1984 och tillämpas på rättshandlingar som företagits den 1 juli1984 - . Översyn av skatteflyktslagen (mom. 2) (), förste vice talmannen (), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () anser under åberopande av motiveringen ireservation 1 att utskottet under mom. 2 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:344 yrkande 2 hos regeringen begär en översyn avskatteflyktslagen i enlighet med vad utskottet anfört. Bevissäkring (mom. 3) Förste vice talmannen , ,och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar pås. 13 med "De i" och slutar med "i fråga" bort ha följandelydelse: Vissa av säkringsåtgärderna enligt bevissäkringslagen harliksom husrannsakan enligt formen av ett intrång hos denenskilde. Detta bör endast få förekomma när misstanke om brott föreligger. Av rättssäkerhetsskäl bör varje beslut ombevissäkringsåtgärd och inte endast beslut om eftersökning fattas av länsrätt. Det faktum att myndigheternahittills enligt lämnade uppgifter haft att tillämpa bevissäkringslagen endast imycket begränsad omfattning och att tillämpningen sannolikt inte inneburitåsidosättande av rättssäkerhetsintresset kan inte tas till intäkt för ettavslag på motionerna. Utskottet anser därför att bör hos regeringenbegära förslag till sådan ändring av bevissäkringslagen att rättssäkerhetenstärks i enlighet med vad som anförs i motionerna. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1983/84:479, 1983/84:947 i motsvarande del och 1983/84:2172 yrkande1 hos regeringen begär förslag till sådan ändring av bevissäkringslagen att deni högre grad än nu tillgodoser rättssäkerhetsintresset i skatteprocessen.