bet · G701LU10 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet har däremot somframgått i och för sig inte något att erinra mot att man inför civilrättsligaregler om mäklarverksamheten. När det gäller lagförslaget i denna del villutskottet emellertid till en början framhålla att de föreslagna civilrättsligareglerna har visst samband med de näringsrättsliga. Sålunda bygger denskadeståndsrättsliga regleringen på att faslighelsrnäklaren skall ha enansvarsförsäkring. Enligt utskottets mening är det därför tvivelaktigt, omriksdagen kan anta enbart de civilrättsliga reglerna. Som ulskoltet kommer attberöra senare skulle nämligen en sådan lagstiftning bli till nackdel förmäklare som är anställda. Härtill kommer att de rättsliga konsekvenserna av decivilrältsliga bestämmelserna är svåra att överblicka, I propositionen har integjorts någon närmare analys av de olika problem som kan uppkomma i tillämpningen.Detta framstår så mycket märkligare som propositionens förslag i viktigaavseenden avviker från småhusköpkommitténs och remissinstanserna därför intehaft tillfälle att uttala sig om de speciella komplikationer som kan uppstå.Utskottet vill i förevarande sammanhang särskilt peka på den skadeståndsrättsligaregleringen. I propositionen föreslås att en fastighetsmäklare skall varapersonligen skadeståndsansvarig när han åsidosätter sina förpliktelser enligtfastighetsmäklarlagen. Denna personhga ansvarighet skall täckas av enansvarsförsäkring, dock högst till ett belopp av , för,varjeskadefall. Vid skadestånd som utgår med högre belopp än , eller dåförsäkringen inle gäller får mäklaren alltså själv stå för vad som inte täcksav försäkringen. Som utskottet tidigare berört är det inte ovanligt allfastighetsmäklare är anställda i ett mäklarföretag. En arbetsgivare är enligtskadeståndslagen (1972:207) skyldig alt ersätta person- eller sakskador somhans anställda vållar genom fel eller försummelser i tjänsten. Detsamma gällerdå arbetstagaren i tjänsten vållar ren förmögenhetsskada genom brotl. Med renförmögenhelsskada avses i skadeståndslagen ekonomisk skada som uppkommer utansamband med att köparen lider person- eller sakskada, dvs. i allt väsenfiigt sädana skador för vilka enfastighetsmäklare skall svara enligt den nya lagen. Arbetstagare är för sin deldäremot ansvarig för skada som han vållar genom fel eller försummelse itjänsten endast om del föreligger synnerliga skäl. Regeln gäller oavsett om delär den skadelidande som vänder sig direkt mot arbetstagaren med ersättningskraveller om del är arbetsgivaren som gör sin regressrätt gällande. Bestämmelsernai skadeståndslagen skall tillämpas, såvida inte annat är särskilt föreskriveteller i övrigt följer av regler om skadestånd i avtalsförhållanden. I den nuaktuella proposifionen berörs över huvud taget inte frågan hur skadeståndsregelni lagen om fastighetsmäklare förhåller sig till skadeståndslagens bestämmelserom arbetsgivares och arbetstagares skadeståndsskyldighet och fill allmännakontraktsrättsliga regler om arbetsgivarens ansvar för skador som vällas avhans anställda. Uttalanden i propositionen (s. 63 och 64) synes böra tolkas såatt skadeståndslagens bestämmelser över huvud taget inte blir fillämpliga.Enligt vad utskottet inhämtat från är emellertid avsiktenatt skadeståndslagens regel om arbetsgivarens ansvar skall gälla. I avsaknad avnärmare motivuttalanden på denna punkt måste stor osäkerhet anses råda om och ivad mån arbetsgivaren vid sidan av mäklaren avses ha något ansvar för de skadorsom omfattas av fastighetsmäklarlagen. Det ovan behandlade rättsligaspörsmålet kan åskådliggöras genom följande enkla figur. Mäklaren (anställd) Proposifionens lagtext upptar derättsliga relationer som betecknas med siffrorna 1 och 2, Övriga relationer -alltså förhållandet mellan mäklarens arbetsgivare, å ena sidan, och säljaren,köparen och mäklaren själv, å andra sidan - har över huvud taget ejuppmärksammats i lagtexten, .Som framhållits ovan föreligger f, ö, motstridigauppgifter från departementets sida, huruvida i situafionerna 3-5skadeståndslagen skall gälla jämsides med den föreslagna lagen omfastighetsmäklare eller icke. En annan fråga som lämnats öppen i propositionen är hurskadeståndet skall beräknas vid de olika typerna av fel och försummelser, t,ex, då mäklaren bryter mot bestämmelsen om boendekostnadskalkyl. Vissaoklarheter vidlåder också lagförslaget när det gäller förhållandel mellan LU1983/84:10 20 mäklarens ansvar för faktiska fel i fastigheten ochsäljarens ansvar härför enligt jordabalken. Enligt utskottets mening vidlådes de civilrältsligareglerna av så många oklarheter i väsentliga avseenden att förslaget inte utanytterligare överväganden bör läggas fill grund för lagsfiftning. Sammanfattningsvis anser således utskottet attpropositionen i sin helhet bör avslås. Ställningstagandet innebär all utskottettillstyrker bifall till mofionerna 6 och 8 och att yrkandena i motionerna 7 och9 om avslag på de näringsrältsliga reglerna därmed också tillgodoses. Genom altdet nuvarande frivilhga auktorisafionssyslemet skall beslå tillgodoses ocksåyrkande 2 i mofion 7, Ställningstagandet föranleder vidare att motion1982/83:494 (s) vari yrkas införande av ett obligatoriskt auktorisationssystemoch motion 1983/84:10 (c) vari begärs att en utvidgning av mäklarensupplysningsplikt bör avslås, dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall tillmotionerna 1983/84:6 och 1983/84:8 och med anledning av motionerna 1983/84:7och 1983/84:9 samt med avslag på motionerna 1982/83:494 och 1983/84:10 avslårproposition 1983/84:16. LU1983/84:10 21 Bilaga 1 Propositionens lagförslag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Med fastighetsmäklare avses idenna lag fysiska personer som yrkesmässigt förmedlar fastigheter, delar avfastigheter, byggnader på annans mark, tomträtter, bostadsrätter, andelsrätteravseende lägenhet,' arrenderätter eller hyresrätter, 2 § Vad som föreskrivs om fasligheteri denna lag skall också tillämpas på de övriga förmedlingsobjekt som anges i 1§,Vid förmedling av arrende eller hyra tillämpas dock ej 12, 15 eller 16 §, skall vad som sägs om säljare avse den som överlåter ellerupplåter nyttjanderätten och vad som sägs om köpare avse motparten, 3 § Om inte annat anges i detföljande, får bestämmelserna i denna lag ej frångås till nackdel för en konsumentsom köper en fastighet huvudsakligen för enskilt bruk eller som säljer enfastighet som han har innehaft huvudsakligen för enskilt bruk. 4 § Varje fastighetsmäklare skallvara registrerad hos i det län där han huvudsakligen är verksam.Detta gäller dock inte i fråga om advokater eller sådana fastighetsmäklare somförmedlar enbart hyresrätter, 5 § För alt en fastighetsmäklareskall bli registrerad krävs att han 1. är myndig ochej försatt i konkurs, 2. har försäkringsom läcker den skadeståndsskyldighet intill för varje skadefallsom kan drabba honom om han åsidosätter sina åligganden enligt 9-13 §§, 3. hartillfredsställande utbildning, samt 4. i övrigt bedömslämplig som fastighetsmäklare. Närmare föreskrifter om villkoren för registrering och omregistrerings-förfarandet meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer. Registreringsavgift i form av ansökningsavgift och årligavgift bestäms av regeringen. 6 § Finner att en fastighetsmäklare intelängre uppfyller kraven enligt 5 § eller betalar mäklaren inte föreskriven registreringsavgift, skall LU 1983/84:10 22 Ett beslut om återkallelse gäller . Omdet är tillräckligt, kan i stället för att återkallaregistreringen meddela varning, 7 § beslut enligt dennalag fär överklagas till kammarrätten genom besvär, 8 § Den som yrkesmässigt förmedlarfastigheter utan att vara registrerad enligt denna lag kan av vidvite föreläggas att upphöra med verksamheten. Ett sådant föreläggande kan ocksåmeddelas i samband med beslut om återkallelse av registrering enligt 6 §, Etlvitesföreläggande enligt första stycket får överklagas endast i samband medöverklagande av beslut orn'utdömande av vitet. Har föreläggandet meddelats isamband med beslut om återkallelse av registrering, får föreläggandet dockäven överklagas i samband med att detta beslut överklagas. 9 §Fastighetsmäklaren skall utföra sitt uppdrag omsorgsfullt och med iakttagande av god fastighetsmäklarsed. Pengaroch andra tillgångar som mäklaren får hand om för någon annans räkning skallhållas skilda från andra fillgångar, 10 § Fastighetsmäklaren skall, i den mån god fasfighetsmäklarsed kräverdet, ge köpare och säljare de råd och upplysningar som de kan behöva omfastigheten och andra förhållanden som har samband med överlåtelsen. Mäklarenskall verka för att säljaren före överlåtelsen lämnar de uppgifter omfastigheten som kan antas vara av betydelse för köparen, liksom alt denne föreförvärvet undersöker eller låter undersöka fastigheten, 11 § Fastighetsmäklaren skall kontrollera vem som har rätt att förfogaöver fastigheten och vilka inteckningar, servitut och andra rättigheter sombelastar den, 12 § När förmedlingen avser en fastighet som en konsument köperhuvudsakligen för enskilt bruk, skall fastighetsmäklaren fillhandahålla köparenen skriftlig beskrivning av fastigheten. Beskrivningen skall innehållauppgifter i de avseenden som har angetts i 11 § samt uppgift om fastighetensbenämning, taxeringsvärde och areal. Beskrivningen skall också innehållauppgift om byggnadens ålder, storlek och byggnadssätt. Vidförmedling som anges i första stycket skall mäklaren innan fastigheten överlåtstillhandahålla köparen en skriftlig beräkning av dennes boendekostnader. LU 1983/84:10 23 13 § Fastighetsmäklaren skall verka för att köparen och säljaren träffaröverenskommelse i frägor som behöver lösas i samband med överlåtelsen. Om inteannat har överenskommits, skall mäklaren hjälpa köparen och säljaren med attupprätta deshandlingar som behövs för överlåtelsen, 14 § Om fastighetsmäklaren uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosättersina förpliktelser enligt 9-13 §§, skall han ersätta skada som till följd häravdrabbar köparen eller säljaren. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas nedeller helt falla bort. Harfastighetsmäklaren betalat skadestånd till köparen pä grund av skada som dennehar tillfogats genom att fastigheten avviker frän vad köparen har haftanledning att räkna med, kan mäklaren kräva tillbaka skadeståndet frän säljareni den mån också denne är ansvarig för skadan och det inte är oskäligt attsäljaren i sista hand fär bära detta ansvar ensam. 15 §Om inte annat har överenskommits, skall fastighetsmäklarens ersättning beräknas efter viss procent pä köpeskillingen (provision). Mäklarenhar rätt till provision endast om avtalet om överlåtelse har träffats genomhans förmedling mellan uppdragsgivaren och någon som har anvisats av mäklaren. Harmäklaren erhållit uppdraget med ensamrätt och träffas utan hans förmedlingavtal om överlåtelse inom den tid som ensamrätten gäller, har mäklaren rätttill provision som om avtalet hade förmedlats av honom. I konsumentförhållandenfår tiden för ensamrätten bestämmas ät gången. 16 § Skall fastighetsmäklarens uppdrag ersättas i form av provision, harmäklaren rätt till ersättning för kostnader endast om detta särskilt haröverenskommits, 17 § Fastighetsmäklaren har inte rätt till ersättning för sillförmedlingsarbete, om han själv eller någon sådan närstående fill honom somavses i 29 a § konkurslagen (1921:225) inträder som köpare. 18 § Fastighetsmäklarens ersättning kan sättas ned, om mäklaren viduppdragets utförande har åsidosatt sina åligganden mot köparen eller säljaren.Detta gäller dock ej, om åsidosättandet är av ringa betydelse. 1, Dennalag träder i kraft , Densom vid lagens ikraftträdande är verksam som fastighetsmäklare skall ansöka om registrering enligt denna lag , Har ansökan gjorts senast denna dag, får mäklaren fortsätta sin verksamhet i avvaktan på beslut med anledning av ansökningen, Den som vid lagens ikraftträdande är verksam somfastighetsmäklare ulan att ha sådan utbildning som avses i 5 § första stycket 3kan trots detta registreras enligt denna lag för liden lill utgången av juni1986, LU1983/84:10 24 1983/84:3 y om fastighetsmäklare (prop. 1983/84:16) har anmodat näringsutskottelatt yttra sig över proposition 1983/84:16 om fastighetsmäklare jämte motioner,allt i de delar som avser näringsrättsliga frågor, I propositionen framlägger regeringen förslag till en lagom fasfighetsmäklare. Av de fem motioner som har väckts med anledning avpropositionen tar näringsutskottet här upp fyra, nämligen mofionerna 1983/84:6 av () och (), vari hemställs att avslår propositionen, 1983/84:7av Berfil Fiskesjö m. fl, (c), vari hemställs att 1, avslårpropositionen såvitt avser reglerna om registrering av fastighetsmäklare, 2, som sin meningger regeringen fill känna vad som i mofionen anförts om frivilligauktorisation, 1983/84:8 av (), vari hemställs att riksdagenavslår propositionen, 1983/84:9 av m, fl, (m), vari hemställs attriksdagen avslår propositionen i vad därigenom uppställs krav på registreringsåsom villkor för att vara fastighetsmäklare, I mofion 1982/83:494 av () och MonicaAndersson (s), vilken väcktes under allmänna motionstiden och har hänvisatslill näringsutskottet, hemställs att hos regeringen hemställer om[förslag till] en lagstiftning för att införa obligatorisk auktorisation avfasfighetsmäklare. Under förutsättning av lagutskottets medgivande överlämnarnäringsutskottet denna motion till lagutskottet med det yttrande som avges idet följande, F, n, beräknas ca 2 000 mäklarebedriva sådan verksamhet som omfattas av lagförslaget i propositionen. Av dessaär ca 600 auktoriserade av handelskammare, Auktorisafionen är så till vida enstatlig angelägenhet som den baseras på en av Kungl, Maj:t utfärdad kungörelse(1947:336) om auktorisation av fastighetsmäklare. Någon särskild kontroll iövrigt över denna yrkesgrupp utövar staten icke. För auktorisation gäller vissakrav på bl, a, utbildning, praktisk erfarenhet och innehav avansvarsförsäkring. Ett stort antal mäklare är, även om de uppfyller de krav somkungörelsen anger, förhindrade att erhålla auktorisation lill följd av atthandelskamrarna ytterligare brukar kräva att mäklaren skall ha en fri ochobunden ställning. LU 1983/84:10 25 Anställdavid bankägda eller pä annat sätt bankanknutna företag, vilka svarar för en stordel av fasfighetsförmedlingen i landet, hör till dem som undantas genom dettaspeciella krav. Denföreslagna lagen om fastighetsmäklare har två huvuddelar, en näringsrättsligmed rubriken av fastighetsmäklare och en civilrättslig . Gemensamma för dessa är de inledandebestämmelserna, som främst innehåller en definition av begreppetfastighetsmäklare. Enligt denna skall med fastighetsmäklare avses de fysiskapersoner som yrkesmässigt förmedlar fastigheter och vissa andra objekt, bl, a,bostadsrätter och hyresrätter. Det krav på registrering och därmed påuppfyllande av vissa särskilda villkor som den föreslagna lagen uppställer äralltså riktat mot de individer som utövar sådan verksamhet, icke mot företagsom dessa individer kan vara knutna till. Kravet skall dock inte gälla i frågaom advokater och sådana fastighetsmäklare som förmedlar enbart hyresrätter. Detskall ankomma på regeringen eller en av den utsedd myndighet att meddelanärmare föreskrifter om villkoren för och förfarandet vid registrering.Lagförslaget upptar fyra punkter med krav på den som skall bli registrerad. Hanmåste givetvis vara myndig och ej försatt i konkurs. Han skall ha försäkringsom täcker skadeståndsskyldighet intill , för varje skadefall som kandrabba honom om han åsidosätter vissa åligganden gentemot köpare eller säljare.Vidare skall han dels ha fillfredsställande utbildning, dels i övrigt bedömaslämplig som fastighetsmäklare. skall varalänsstyrelsen, vars beslut får överklagas till kammarrätten. Länsstyrelsenskall kunna utfärda vitesföreläggande för den "som yrkesmässigt förmedlarfastigheter utan att vara registrerad" (8 §), Det bör noteras att dennaformulering öppnar möjlighet att rikta vitesföreläggande inte bara mot fysiskutan även mot juridisk person. Tillgrund för regeringens förslag ligger ett betänkande (SOU 1981:102) avsmåhusköpkommittén, vars uppgift var att verkställa utredning om förbättratkonsumentskydd vid förvärv av småhus m, m. Kommittén ansåg dock inte att någravillkor i fråga om utbildning och lämplighet skulle ställas upp utan hadeinnehav av ansvarsförsäkring som huvudsakligt krav på fasfighets-mäklarna. Ettmotiv för införande av utbildnings- och lämplighetskraven ärförsäkringstekniskt - det skulle utan sådana krav vara osäkert om försäkringsbolagenkan erbjuda samtliga fastighetsmäklare försäkring på rimliga villkor. Utan ensamhällelig kompetensprövning skulle försäkringsbolagen kunna finna sigföranlåtna att genomföra en sådan prövning i egen regi. Regeringens primäraskäl för det föreslagna systemet är emellertid att det bör skapas hinder motatt personer som är mindre lämpade för yrket etablerar sig som mäklare. Dennuvarande ordningen betecknas i propositionen som särskih betänklig med tankepå mäklarnas ansvarsfulla uppgift gentemot de köpare och säljare som anlitardem. Som normerande förutbildningskravet nämns i propositionen fordringar- LU1983/84:10 26 na enligt läroplanen för nu förekommande kurser med enomfattning av 340 lektionslimmar. Kravet på lämplighet avser inte fallenhet förmäklarsysslan, anförs det, utan i stället att mäklaren är en redbar och seriösyrkesutövare. Det förutsätts alt registreringsmyndigheten inle skall göra någramera ingående efterforskningar. Lämplighetskravets främsta effekt skall istället vara att det ger myndigheten möjlighet att återkalla registreringen fören mäklare som genom misskötsel visar sig olämplig att utöva sitt yrke. Den nuvarande ordningen med förfatlningsregleradauktorisation av fastighetsmäklare skall enligt regeringens förslag upphöra.Väsentliga skillnader mellan denna ordning och den nu föreslagnaregistreringen är att den senare icke är förenad med krav på yrkeserfarenhetoch pä fri och obunden ställning, Mäklarorganisafioneina blir emellerfidoförhindrade att i fortsättningen uppställa egna, mera långtgående krav påmedlemmarna. Det önskemål om ett förslag rörandeobUgatorisk auktorisation av fastighetsmäklare som framförs i motion1982/83:494 (s) fillgodoses delvis genom den proposition som föreligger.Regeringens lagförslag är mindre långtgående än det som efterlyses i dennamotion. Propositionen har emellerfid inte föranlett något mofionsyrkande om enmera vittsyftande reglering. Motion 1982/83:494 (s) bör i nuvarande läge lämnasulan åtgärd. Av de övriga motionerna i ämnet gårtvå, 1983/84:6 (fp) och 1983/84:8 (m), ut på att proposifionen skall avslås isin helhet, I de båda återstående, 1983/84:7 (c) och 1983/84:9 (m), gälleravslagsyrkandet endast kravet på registrering för verksamhet sornfastighetsmäklare, medan de civilrättsliga reglerna godtas. Såvitt gällerfrågan om en näringsrättslig reglering av fasfighetsmäklarbranschen har de fyramotionerna sålunda samma innebörd. En av dem, 1983/84:7 (c), innehålleremellertid ett kompletterande yrkande om att det nuvarande systemet medfrivillig auktorisation skall bibehållas och bestämmelserna därom införas i dennya lag med civilrältsliga regler om fastighetsmäklare som motionärernaförespråkar. Ett gemensamt argument i de fyra senast nämnda motionernaär att kravet på registrering inskränker näringsfriheten och därmed den friakonkurrensen på ett olyckligt sätt. Det är till fyllest med den självsaneringsom branschor-gansisationen medverkar fill, sägs det i motion 1983/84:6 (fp).De föreslagna lagreglerna betecknas i mofion 1983/84:8 (m) som mycket vagtformulerade; detta skulle bl, a, gälla kriterierna för bedömning av en person såsom"i övrigt" lämplig som fastighetsmäklare (5§), I motionerna 1983/84:6(fp) och 1983/84:7 (c) talas om att registreringen skulle föra med sigbyråkrati och ökade kostnader. Hur kommer kontrollen att ske, frågar man i denförra motionen. Och i den senare hävdas att länsstyrelserna redan nu inte harresurser att tillämpa alla de lagar som lägger ansvar på dem. Ett kompletterandeskäl är i denna motion att det i glesbygden finns personer som ägnar sig åtfastighetsmäkleri jämte annan juridiskt inriktad uppdragsverksamhet utan att haden formella kompelens som propositionen förutsätter. LU1983/84:10 27 menar mofionärerna, i konsumenternas intresse att en sådankombinerad verksamhet inte förhindras. anser all detfinns starka skäl för en statlig reglering av fastighetsmäklarverksamheten. Denordning som skapas enligt regeringens förslag synes lämpligt avvägd. Det börunderstrykas att den icke innebär någon etableringskontroll i form av enkvantitativ begränsning av tillträdet till branschen, I kvalitativt hänseendeär kravet på tillfredsställande utbildning centralt. Det utgör, som harantytts i det föregående, en förutsättning för att en tillfredsställandeförsäkringsstandard - angelägen för konsumenterna - skall kunna upprätthållasinom branschen på rimliga villkor. Kravet på lämplighet har, såsom framhålls ipropositionen, sin största betydelse som grund för ingripanden mot misskötsammafasfighetsmäklare. Kritiken i motion 1983/84:8 (m) mot kriteriet "iövrigt" lämpUg i 5 § ter sig ogrundad, Specialmofiveringen till paragrafen(s, 31) skapar erforderlig klarhet om kriteriets innebörd. Genom attregistreringen och den därmed sammanhängande tillsynen bhr en uppgift förlänsstyrelserna vinns en närhet mellan kontrollmyndigheten och vederbörandeyrkesutövare som bör kunna bidra fill att kontrollsystemet bhr smidigt ocheffektivt. avvisar sålunda motionärernas invändningar motlagförslagets näringsrättsliga del och tillstyrker att en registrering avfastighetsmäklare införs enligt regeringens förslag. Utskottet understrykersamfidigt viklen av att länsstyrelserna fortlöpande utövar en aktiv tillsynöver fastighetsmäklarna, så alt syftet med den föreslagna reformen blir uppfyllt. Ett bibehållande av det nuvarande systemet medförfattningsreglerad frivillig auktorisation av fastighetsmäklare är inteförenligt med den ordning som föreslås i propositionen. Det förut nämndakompletterande yrkandet i mofion 1983/84:7 (c) saknar således aktualitet omriksdagen godtar regeringens förslag till lag om fastighetsmäklare. har tagit del av två skrivelser i ärendetvilka har ingivits till lagutskottet. Svenska sparbankernas () uttryckerfarhågor för att fastighetsmäklare som är anställda hos bankanknutna företagoch därför inte har kunnat erhålla auktorisation kommer att efter ansökan omregistrering utsättas för en kompetensprövning som auktoriserade mäklare medmotsvarande utbildning blir befriade från. Enligt propositionen (s, 31) fårmäklare som är auktoriserade anses utan vidare uppfylla utbildningskraven.Detsamma borde, menar bolaget, gälla icke auktoriserade mäklare med likvärdigutbildning. Bolaget önskar vidare alt det skall klargöras att lokala ombud sombolaget utnyttjar såsom kontaktpersoner vid salubjudande av fasfigheter etc,kan fortsätta sin verksamhet utan att bli skyldiga att begära registrering somfasfighetsmäklare, ek, för, och Svenska föreningu,p,a. finner att den föreslagna lagen skulle komma att omfatta även denpersonal hos LU1983/84:10 28 dessa båda kooperativa folkrörelseorganisationer somsysslar enbart med upplåtelser av bostadsrätter. Organisationerna hemställeratt lagen om fastighetsmäklare skall utformas så att den inte blir fillämpligpå deras upplåtelser av bostadsrätter. SPAFAB:s farhågor i första punkten i dess framställningsynes vara grundade på ett felslut. Det åberopade positiva uttalandet rörandede fidigare auktoriserade fastighelsmäklarna bör inte motsättningsvis tolkassom ett besked om hur registreringsansökningar från andra grupper avfastighetsmäklare kommer att behandlas. Utan att ta ställning i den fråga som SPAFABhar väckt konstaterar näringsutskottet att det är regeringens sak att utfärdatillämpningsföreskrifter som leder till en rättvis och skälig bedömning av deolika kategorier som kommer att söka registrering enligt den nya lagen.