bet · G701SoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — I anslutning härfiUanförs i arbetarskyddsstyrelsens kommentarer fill kungörelsen att koloxid,kvicksilver, styren och trikloretylen utgör andra exempel på ämnen för vilkabiologisk kontroll är möjlig. Man kan genom analys av biologiska prover få enkompletterande information, t. ex. om den mängd skadlig substans som denexponerade tagit upp. Relevanta, biologiska mätresultat som erhålls vidanalyser av t. ex. blod, urin eller utandningsluft kan tillmätas avgörandebetydelse vid en bedömning av vilka kvantiteter av de undersökta ämnena somenskilda får utsättas för. I kommentarerna till kungörelsen förutsätts attåtgärder på vidtas som tryggar att gränsvärdet för ämnet iinandningsluften inte överskrids. I den nya gränsvärdelistan kommer ett avsnitt omfosterskadande ämnen att införas. En närmare redogörelse för bakgrunden till systemet medhygieniska gränsvärden har lämnats i socialutskottets betänkande SoU 1978/79:33(s. 3). Dokumentationen bakom gränsvärdena är allmänna handlingaroch därmed i princip tillgängliga för allmänheten. Inskränkningar i rätfen attfa del av allmänna handlingar regleras i sekretesslagstiftningen. I detta sammanhang kan nämnas att regeringen under år 1983tillsatt en kommission (Jo 1983:02) med uppgift att lägga fram förslag ominsatser för förbättrad kontroll över hanteringen av kemiska ämnen ochprodukter. SoU 1983/84:29 28 Kommissionenskall enligt sina direktiv (Dir 1983:20) göra en samlad översyn av de problemför hälsa och miljö som den stora kemikalieanvändningen medför. Den kommerdärvid att behandla en rad frågor som har nära anknytning tillarbetsmiljöarbetet. Bland de frågor som kemikommissionen särskilt har attöverväga kan nämnas den om hur en säkrare bedömning skall kunna göras av derisker som kemikalieanvändningen för med sig. I motion 1983/84:1069 (vpk) föreslås attpreciserade säkerhetsmarginaler vid fastställande av hygieniska gränsvärdentillämpas utgående från lägsta kända nivå som misstänks ge akut eller kroniskskadUg påverkan samt att övervägandena bakom varje gränsvärde offentliggörs(yrkande 3). Yrkandenidentiska med det nu aktuella har avstyrkts av utskottet i dess betänkanden SoU1981/82:42 och SoU 1982/83:29 och avslagits av . Utskottethar i sitt av godkända betänkande SoU 1977/78:1 framhållit vikten avatt gränsvärdesystemet utsträcks så snart förutsättningarna föreligger samtatf kriterierna för gränsvärden bör vara stränga, bl. a. med hänsyn tillmänniskors olika känslighet. Såsom ovan redovisats pågår kontinuerligt arbetemed revidering av gällande gränsvärden. En ny gränsvärdelista där drygt 30gränsvärden reviderats och där ett drygt tjugotal nya förs in utfärdas sålundainom kort. Arbetarskyddsstyrelsens dokumentation beträffandegränsvärdebestämningar är offentiiga handlingar i den mån annat inte följer avsekretesslagen. Motbakgrund av vad här anförts finner utskottet inte någon åtgärd påkaUad medanledning av motion 1983/84:1069 yrkande 3. I samma motion hemställs att en lista över ämnensom misstänks medföra graviditetsstörningar och fosterskador publicerastillsammans med de hygieniska gränsvärdena (yrkande 5). Motionärerna uppgeratt olika kemiska ämnens fosterskadliga effekter haruppmärksammats. De anser att det måste vara ett framträdande krav att ingasådana risker accepteras. När fosterskadliga elfekter misstänks måstegränsvärdena ha särskilt stora säkerhetsmarginaler, anser motionärerna. Kemiskaämnen kan ge upphov till fosterskador på två olika sätt: antingen via effekterpå mannens eller kvinnans könsceller före befruktning eUer genom en direktskadlig påverkan på fostret via den gravida kvinnan. Effekter på könscellernakan åstadkommas av ämnen som orsakar en bestående förändring på en cellsarvsmassa (mufagena ämnen), medan påverkan på fostret under graviditeten kanorsakas både av mufagena ämnen och av andra direkt fosterskadande ämnen(teratogena ämnen). SoU 1983/84:29 29 En fosterskada kan leda till ohka effekter som t.ex.- missfall, missbildning eller andra utvecklingsrubbningar, sjuklighet ellerdödlighet under barnaåren. Denkungörelse med nya gränsvärden som publiceras kommer som ovan nämntsatt ha ett avsnitt om fosterskadande kemiska ämnen i den kommenterande texten.Där kommer att nämnas anestesigaser och organiska lösningsmedel som exempel påämnen som satts i samband med ökad frekvens av fosterskada till följd avyrkesexposition. Hit hänförs också bly, vilket föranlett föreskrifter om attkvinnor som i sitt arbete exponeras för bly och omfattas av medicinsk kontrollinte får sysselsättas i blyarbete under eventuell graviditet (se även ovan s.22). Itidningen nr 6/1983 har publicerats en lista över faktorer iarbetsmiljön som påverkar reproduktionen. Listan, som omfattar 13 ämnen ellerämnesgrupper, har sammanställts vid i Helsingforsår . Enligt vad utskottet erfarit anses listan fortfarande aktuell. Iforskningsproposition 1983/84:107 bil. 7 uppges att bristen på kunskaper ännuär mycket stor om sambandet mellan arbetsmiljöfaktorer och fosterskador.Vidare uppges att arbetarskyddsstyrelsen harprioriterat bl. a. forskning om ämnen som kan skada och arvsanslag (s.9). Arbetsmarknadsministern har godtagit den föreslagna inriktningen avforskningen. Utskottetanser att det är ytterst viktigt att det bedrivs forskning om sambandet mellanarbetsmiljöfaktorer och reproduktionsskador. Utskottet förutsätter attarbetarskyddsstyrelsen kommer aft ge offentlighet åt vilka ämnen som kanbefaras ge sådana skador så snart det finns vetenskapligt belägg härför. Motbakgrund av det anförda påkallar motion 1983/84:1069 ingen åtgärd i här aktuelldel (yrkande 5). Föreskrifterangående buller m. m. I motion 1983/84:1069 (vpk) yrkas att juridisktbindande gränsvärden införs för buller och sätts till (A) samt attföreskrifter utarbetas för belysning och icke joniserande strålning (yrkande8). Denu gällande anvisningarna beträffande buller är (nr 110). a. att risk för bullerskada efter lång fids exponering för bullernormalt inte anses föreligga vid ljudnivåer under (A). Om ljudnivånär högre under en typisk arbetsdag skall enligt anvisningarna bullerbekämpningske och hörselskyddande åtgärder vidtas. Ett förslag till kungörelse om bullerinnefattande stadganden om lägre bullernivå än vad som gäller harremissbehandlats av arbetarskyddsstyrelsen och kommer troligen att behandlas avstyrelsen . Vad gäller ickejoniserande strålning förehgger anvisningar SoU1983/84:29 30 (nr 111). Dessa anvisningar håller nu på atf omarbetasfill föreskrifter. Något förslag till föreskrifter har ännu inte skickats påremiss. Vad slutligen beträffar belysning pågår f. n. eft arbetemed föreskrifter även på detta område. Förslag till föreskrifter kommertroligen att skickas på remiss . Inom arbetarskyddsstyrelsen pågår således arbete medföreskrifter på de angivna områdena. Utskottet anser med hänsyn härtill inteatf någon åtgärd är påkallad från sida med anledning av mofion1983/84:1069 yrkande 8. Förbränningsmotordrift i slutna rum kommunbterna hemställeri motion 1983/84:1069 att förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i fartygsrum,slutna lokaler och gruvor samt vid andra underjordsarbeten förbjuds (yrkande4). Enligt 2 kap 4 § arbetsmiljölagen skall luft-, ljud- ochljusförhållanden samt övriga arbetshygieniska förhållanden varafillfredsställande. Mot bakgmnd härav har arbetarskyddsstyrelsen utfärdatanvisningar och föreskrifter avseende bl. a. förekomsten av dieselavgaser ivissa slutna lokaler (bergmm, utrymmen i hamnar). I samband med revideringen1981 av gränsvärdelistan infördes nya takvärden för förekomsten av bl. a.koloxid i slutna utrymmen (exempelvis i bilverkstäder). Vid arbetarskyddsstyrelsen har bedrivits fleraforskningsprojekt om effekterna av yrkesmässig exponering för motoravgaser. Resultatenav forskningen rapporterades på läkarstämman 1983. F.n. bedrivs inomarbetarskyddsstyrelsen ett forskningsprojekt som gäller stuveriarbetare iGöteborg vilka utsätts för exponering av avgaser vid lastning av bilar påtransportfartyg. Arbetarskyddsstyrelsens föreskriftsgrupp har nyligenkonstaterat att oaktat besvär uppkommer vid exposition för bensin- ochdieselavgaser har vid mätningar expositionen ändå visat sig ligga undertillämpliga hygieniska gränsvärden. Föreskriftsgruppen har därför bettkriteriegruppen vid arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning utreda om detär möjligt att via någon "referenssubstans" som ingår i avgaserfastlägga en högsta expositionsnivå för avgaser. Med hänsyn fill eventuellsamverkan mellan de ohka komponenter som ingår i avgaser är det enligtföreskriftsgmppen nämligen möjligt att gränsvärdet för en sådan"referenssubstans" skulle ligga lägre när den ingår i avgaser än närden förekommer ensam. Vidare kan nämnas att statens miljömedicinska laboratoriumhar sammanställt en rapport angående hälsorisker till följd av bilavgaser.Rapporten (SOU 1983:28) har publicerats som bilaga fill bilavgaskommitténsslutbetänkande (SOU 1983:27) vilket f. n. är föremål för överväganden inomregeringskansliet. Riksdagenhar behandlat motionsyrkanden som rört använd- SoU1983/84:29 31 ningen av diesel- och andra förbränningsmotordrivnaarbetsmaskiner under jord och i slutna utrymmen (se SoU 1973:25 s. 66, 1974:4s. 25, 1975/76:40 s. 31, 1979/80:5 s. 19, 1979/80:34 s. 9,1981/82:15 s. 29,1981/82:42 s. 36 och 1982/83:29 s. 17). I betänkande 1979/80:5 anfördeutskottet bl. a. följande. Utskottet anser att det ärangeläget att åtgärder vidtas för att eUminera de hälsorisker och olägenhetersom är förenade med användningen av diesel-drivna fordon.Arbetarskyddsstyrelsens berganvisningar och hamnarbefsan-visningar innehåller särskildaanvisningar om ventilation, luftkontroll och avgaskontroll vid bruket avförbränningsmotordrivna arbetsfordon. EnUgt anvisningarna bör vidare eldrivnafordon användas där så kan ske. I syfte att skapa förutsättningar för att kunnaminska bruket av förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i utrymmen medbegränsad friskluftsfillförsel bedrivs olika forsknings- och försöksprojekt.Dessutom arbetar arbetarskyddsstyrelsen med att få fram ett bättre underlagför nya eller ändrade föreskrifter inom de aktuella områdena. Ett förbud mot dieseldrivna fordon som yrkas i motionenskulle i nu aktuella arbetsmiljöer innebära ett så drastiskt ingrepp iarbetsprocesserna att produktionen sannoUkt skulle omöjliggöras. Mot denredovisade bakgrunden avstyrker utskottet motionsyrkandet men vill uttala attpågående åtgärder i syfte aft komma till rätta med de arbetsmiljörisker som ärförknippade med dieseldrift i slutna utrymmen bör intensifieras. Utskottet vill återigen understrykavikten av att åtgärder vidtas för att eliminera de hälsorisker som är förenademed förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner. Om det finns möjligheter fill detbör förbränningsmotorerna ersättas med eldrift. Annars måste god utsugning avavgaserna anordnas. I avvaktan på att det pågående forskningsarbetet slutförsfinner utskottet i övrigt infe anledning fiU något uttalande från riksdagenssida. Mofion 1983/84:1069 yrkande 4 avstyrks således. Regler för inspektionsluckor (manhål) I motion 1983/84:1624 av Per OlofHåkansson (s) anförs att regeringen bör ta inifiativ till aft regler fastställsför placering och storlek av manhål, inspektionsluckor o. d., vilka används somfillträdesväg för personal, arbetsmaterial och utrustning och somutrymningsväg vid olyckor. Motionären anför vidare följande. GenereUa regler förinspektionsluckors och manhåls storlek, antal och placering saknas. Defta lederibland fill aft högst rimliga och från allmänna utgångspunkter motiveradesäkerhetskrav sätts åt sidan. Det är inte minst ur arbefarskyddssynpunkt ofillfredsställandeatt en varierad säkerhetssyn skall få förekomma i detta avseende och att dettaskall kunna få utvecklas till eft konkurrensvapen vid upphandling av entreprenaderinne i behållare. Detta förekommer nästan regelmässigt eftersom rimligasäkerhetskrav inte kan härledas ur någon föreskrift som t. ex. tryckkärlskungörelsen. Regler om storlek, antal och placering avinspekfionsluckor, manhål o. d. SoU1983/84:29 32 finns f.n. i ångpannenormerna, lågfryckspannenormerna,varmvatfenpan-nenormerna, tryckkärlsnormerna m.fl., vilka utfärdats med stöd avden tidigare gällande arbetarskyddslagen. SIS, i , harfastställt svensk standard för inspektionsöppningar och manhål vad avser mått,funktionskrav, material m.m. I standarden SS 1797 definieras manhål meddiameter som en öppning genom vilken en person utan skyddsutrustning kanta sig in och ut. Manhål med diameter är en öppning genorn vilken enperson med arbets- och skyddsutrustning kan ta sig in och ut. Det sistnämndamanhålet skall vara så placerat och utformat aft en medvetslös person medräddnings- och skyddsutrustning snabbt kan tas ut genom hålet. Manhål med endiameter av får användas endast där myndighetsbestämmelser så tillåter.Andra manhål än nu nämnda finns inte enligt standarden. I standarden sägsvidare att beräkning av inspektionsöppning och manhål skall utföras enligttryckkärlskommissionens tryckkärlsnormer. Vidare hänvisas till att det antal ochden typ av öppningar som krävs för besiktning anges i krav för olika kärltyper.Bestämmelserna i standarden är emellerfid inte bindande. Inom arbetarskyddssfyrelsen pågår f. n. ett långtframskridet arbete med atf utfärda föreskrifter om storleken av manhål i vissabehållare. Enligt vad utskottet erfarit kommer föreskrifterna att hänvisa fillde nyssnämnda bestämmelserna i svensk standard. En kungörelse kommer attutfärdas inom en nära framfid. Utskottet delar motionärens mening att det är angelägetmed enhetliga bestämmelser vad gäller storlek, antal och placering avinspektionsluckor och liknande. Med hänsyn till det pågående föreskriftsarbetetinom arbetarskyddssfyrelsen, vilket utskottet förutsätter bedrivs skyndsamt,anser utskottet emellertid inte atf någon åtgärd från sida ärpåkallad med anledning av mofionen. Motion 1983/84:1624 avstyrks således. I motion 1983184:403 av Marie-AnnJohansson m.fl. (vpk) föreslås att arbetarskyddsstyrelsen skall ges i uppdragatt utfärda föreskrifter vad gäller arbetsmiljön vid terminalarbetsplatser(yrkande I). Motionärerna pekar på de problem i form av bl. a.belastningsbesvär, ögontrötthet och psykosoma-fiska besvär som uppkommit vidarbeten på terminalarbetsplatser. kan emellertid en hel del görasför att förbättra arbetsmiljön, anför motionärerna. Den kunskap som finnstillgänglig via undersökningar och forskningsrapporter måste tas till vara ochanvändas för att skapa en god terminalarbetsmiljö. Det är däriör viktigt attarbetarskyddsstyrelsen utarbetar föreskrifter som innehåller normer förutformningen av terminalarbetsplatserna och som fastslår rätten tillregelbunden synkontroll för de anställda. SoU1983/84:29 33 I samma motion begärs attregeringen far initiafiv till svensk forskning för att klargöra sambandetmellan bildskärmsarbete och graviditetsstörningar (yrkande 2). Motionärernahänvisar till rapporter från och om hög missfallsfrekvens vidbildskärmsarbete samt till liknande rapporter från en iSverige. Enligt motionärerna räcker det inte med att följa utländskaundersökningar i frågan. I motion 1983184:1069 (vpk), slutligen, begärs attregeringen tillsätter en datamiljö-kommission för att skyndsamt utreda riskermed den snabbt tilltagande datoriseringen och ge förslag till rikflinjer för enbra arbetsmiljö där datorer och bildskärmar används (yrkande 9). Riktlinjernabör inkludera synpunkter på arbetspassens längd, synergonomiska krav m. m.,heter det i motionen. När def gäller normer för bildskärmsarbete finns det i daganvisningar från arbetarskyddsstyrelsen. Avläsning av bildskärmar, nr 136 från1978, som bl. innehåller bestämmelser om synhjälpmedel. Dessa bestämmelserhåller på att omarbetas till en föreskrift för arbete vid bildskärmar, somkommer atf röra den ergonomiska utformningen av såväl själva bildskärmen somden omgivande miljön, inkl. vissa arbetsorganisaforiska frågor. Ett förslagtill föreskrifter kommer troligen att skickas ut på remiss hösten 1984.Bestämmelser om bildskärmsarbete återfinns f. n. även i AFS 1983:6ArbetsstäUningar och arbetsrörelser och AFS 1983:9 Maskiner för grafisktarbete. Arbetarskyddsstyrelsen arbetar f. n. även med att utforma allmänna rådom datorer i arbetslivet, vilka berör de mer allmänna arbetsmiljöaspekter sombör tas med i bedömningen och planeringen av införandet av ett datoriseratsysfem. Arbetarskyddsstyrelsen håller således på atf utfärdaföreskrifter om arbetsmiljön vid terminalarbefsplatser. Motion 1983/84:403påkallar därför ingen åtgärd av såvitt nu är i fråga (yrkande 1). Vad beträffar forskning om sambandet mellan bildskärmsarbeteoch graviditetsstörningar har, som ovan nämnts (s. 23), arbetarskyddssfyrelsennyligen påbörjat ett forskningsarbete med just denna inriktning. Med hänsynhärfill anser utskottet att motion 1983/84:403 inte heller i denna del påkallarnågon åtgärd (yrkande 2). (A 1978:05) som haft i uppdrag attbl. a. analysera de olika effekter på arbetsmiljön som datorer och automationkan ha har framlagt sitt slutbetänkande Datorer och arbetslivetsförändring (SOU 1984:20). Utredningen har fidigare överlämnat bl. a. ettdelbetänkande benämnt (SOU 1981:17) Industrins datorisering - effekter påsysselsättning och arbetsmiljö och en interimsrapport med fiteln (Ds A1981:16) Kontorens datorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö.Både delbetänkandet och interimsrapporten anmäldes för i proposition1981/82:123 bil. 4 om samordnad datapolifik (AU 15, rskr 376). slutbetänkande innehåUer en radförslag till åtgärder på områden som datorisering och sysselsättning,datorisering och arbetsmiljö, datorisering, utbildning och forskning osv.Utredningsförslaget 3 1983/84.12 saml. SoU1983/84:29 34 kommer att i sedvanlig ordning bli föremål förbehandling inom . I detta sammanhang kan erinras om det särskildautveckUngsprogram för bättre arbetsmiljö och arbetsorganisation vid utnyttjandeav datorer och mikroelektronik i arbetslivet som arbetarskyddsfonden startadeår på inifiativ av LO, TCO och SAF. Programmet omfattar bl. a. prakfisktutvecklingsarbete och försöksinvesteringar direkt i produktionen i samband medatf ny teknik introduceras i näringsliv och förvaltning. Utvecklingsprogrammet,som arbetar inom en resursram om 54,5 milj. kr., beräknas pågå . I forskningsproposifion 1983/84:107, bil. 7, uppges attdet inom arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning planeras särskildasatsningar på forskning om sambandet mellan ny teknik (främst datorteknik) ocharbefsorga-nisafion. Satsningarna kommer att ske i samarbete med bl. a.fysiologer och tekniker (prop. s. 7). Utskottet anser med hänvisning till den ovan lämnaderedovisningen och mot bakgrund av det föreskrifts- och forskningsarbete sompågår inom arbetarskyddsstyrelsen att det inte finns skäl att tillsätta ensådan datamiljökommission som begärts i mofion 1983/84:1069. Motionen avstyrksdärför såvitt nu är i fråga (yrkande 9). Asbestanvändning m. m. Enligt en av arbetarskyddsstyrelseni utfärdad kungörelse (AFS 1981:23), omtryckt i AFS 1983:13,trädde nya och strängare bestämmelser om asbest ochasbesthantering i arbetslivet i kraft. Kungörelsen ersatte en radspecialbestämmelser - arbetarskyddsstyrelsens anvisningar och meddelanden - somsedan mitten av 1960-falef reglerat asbesthanferingen. I kungörelsen föreskrivsatt asbest och asbesfhalfigf material infe får användas (3 §). a.praktiska skäl finns vissa undantag från denna huvudregel - utom för blåasbest, krokidolit - vilka gäller under en ännu inte fastställd övergångsfid. Ikungörelsen stadgas bl. a. att bromsbelägg och andra frikfionselement sominnehåller asbest får användas om det inte finns godtagbara produkter av mindrehälsofarligt material aft fillgå (7 §). Enligt övergångsbestämmelserna tillkungörelsen får, trots bestämmelserna i 3 och 7 §§, asbesthaltigafrikfionselement användas i fordon eller maskiner fram till nästkommandebytestillfälle, då 7 § träder i fillämpning. I de i författningen intagna kommentarerna fillkungörelsen anför arbetarskyddsstyrelsen såvitt gäller friktionselement: Ersättningsmaterial förasbesthaltiga friktionselement måste uppfylla de prestanda som krävs för attfordon eller motsvarande fortfarande skall vara typgodkända. Regler om defta utfärdasav trafiksäkerhefsverket. gällande regler återfinns itrafiksäkerhetsverkets pubUkafion F 18-1971. SoU1983/84:29 35 tillgång avses både teknisk och kommersiell tillgång. Bestämmelsen innebär att om tillgång till godtagbara,mindre hälsofarliga friktionselement finns skall dessa användas. För ett antal tillämpningsområden finns (1981)ersättningsprodukter utan asbest. Det gäller främst vissa modeller avpersonbilar, motorcyklar samt vissa typer av maskiner inom industrin. Problem finns framför allt beträffande tyngre fordon,vissa speciella konstmktionsdetaljer i tyngre maskiner samt generellt förkopplingsbelägg. Vissa nytillverkade bilmodeller säljs medasbestfria bromsbelägg. Andra tillverkare har dämtöver förutskickat övergångtill sådana inom en mycket snar framtid. Styrelsen utgår från att bilindustrinkommer att fortsätta arbetet med att utveckla ersättningsmaterial både ibromsar och kopplingsbelägg. I de fall det föreligger problem med en övergång tillasbestfritf material förefaller det normalt inte vara ersättningsmaterialet somsådant som vållar svårigheterna. Snarare är det så att den nuvarandekonstruktionen av fordonen utgått ifrån de asbesthalfiga beläggens egenskaper.Det innebär att nya bilmodeller bör kunna konstrueras för andrafriktionsmaterial än asbest. Ett totalt ersättande av asbesthaltigafriktionselement med element av mindre hälsofarligt material kräverinternationell samverkan. Styrelsen kommer uppmärksamt att följa deninternationella utvecklingen. Genom en ändring av kungörelsen harinförts bestämmelser om medicinsk kontroll av dem som sysselsätts i vissaangivna arbeten. De nya bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari 1984.Föreskrift om läkarkontroU gäller bl. a. arbete med byte eller renovering avbromsbackar och kopplingslameller med asbesthaltiga friktionselement om tidenför dessa arbetsuppgifter regelmässigt motsvarar minst halva arbetstiden förheltidsanställd (26 §2). I tre olika motioner tas upp frågor som rörasbestanvändning i arbetsUvet. I motion 1983/84:320 av m.fl.(s) begärs förslag om förbud mot användning av asbesthaltiga bromsbelägg ochandra asbesthaltiga friktionselement. Motionärerna anser att dispens frånarbetarskyddsstyrelsens asbestkungörelse beviljas i alltför stor utsträckning.Enligt mofionärerna utsätts de som arbetar med asbesthaltiga bromsbelägg ochandra friktionselement för stora risker. Bilarbetare har drabbats avlungförändringar av asbest. Åtskilliga mängder asbeststoff frigörs också dåbilar, bussar och andra motorfordon bromsar, uppger motionärerna. Motionärernaanför vidare att trots att vissa fordon säljs med asbestfria bromsbelägg det ärmöjligt för ägaren att vid byte av belägg köpa och montera asbesthaltigabelägg. I motion 1983/84:1208 av () och LarsAndersson (s) monterar mindre nogräknade reparationsverkstäder ochprivatpersoner även vid byte av bromsbelägg in sådana som innehåller asbest,trots att arbetarskyddsstyrelsens kungörelse föreskriver att asbesthaltigafriktionselement får användas endast fram till nästkommande bytestillfälle.Motionärerna anser därför atf tiden nu är mogen för ett förbud atf saluföraasbesthaltiga bromsbelägg. SoU1983/84:29 36 I motion 1983/84:1615 av SivertAndersson m.fl. (s) anförs att trots aft sedan början av 1970-taletfått skärpta regler för användningen av asbest detta inte har inneburit attasbest försvunnit som riskfaktor i arbetsmiljön. används asbest somfriktionsmaterial i bromsar, kopphngar osv,, uppger motionärerna. Dessutomsaluförs asbesthalfiga bromsbackar i handeln, trots att asbestfria bromsbackarinförts som originaldelar till en rad bilmärken. Regeringen bör därför enligtmofionärerna tillsätta en arbetsgrupp som får till uppgift att lägga framförslag som slutgiltigt får stopp på asbestanvändningen i (yrkande 2).