bet · G701BoU11 · 1983-12-31 00:00:00 — Innan utskottet tar ställning till de i propositionenframlagda förslagen om ett bostadsförbättringsprogram finns anledning att någotberöra vad i propositionen och i vissa motioner anförts om bostadspolitiken ochden bostadspolitiska målsättningen. Det kan med fog hävdas att det i troligen intefinns någon sektor , som är så styrd och reglerad som bostadssektorn. Detta harinneburit att valfriheten på bostadsmarknaden satts åsido och att människorsefterfrågan på bostäder inte fått göra sig gällande. Detta har i sin turinneburit en snabb kostnadsstegring, ett-stort och växande överskott på vissatyper av lägenheter medan brist uppstått på andra typer. Under en följd av år har bostadspolitiken formats medutgångspunkt i idéer om bostaden som en social rättighet. Vad som menas därmedhar inte preciserats av regeringspartiet. Inte minst de senaste årens utveckling på bostadsmarknadenhar klart . visat att en annorlunda målsättning för bostadspolitiken ärnödvändig. 1 motioner(m) har tidigare betonats vikten avatt individen och familjen själv.får välja bostad efter egna önskemål ochförutsättningar. Det är vidare betydelsefullt att rörligheten påbostadsmarknaden ökar. försvårar förekomsten av olika förbud ochregleringar byte av bostad. Det finns grundad anledning hävda att människoreljest ofta skulle byta bostad efter familjesituation. En reell valfrihetförutsätter att de boende får större möjligheter att förverkliga sina önskemål.Om en sådan målsättning skall kunna förverkligas måste ett betydligt störreutrymme för prisbildning och marknadskrafter än vad som gäller finnas. Stat och kommun har dock ett ansvar för att även hushållmed låg inkomst eller stor försörjningsbörda har möjlighet till en godbostadsstandard. Som också anförs i motion 90 (m) förutsätter en fungerandebostadsmarknad en reell valfrihet inom bostadssektorn. Människors efterfråganmåste få styra bostadsproduktionen. En verklig valfrihet innebär också attmänniskor skall ha möjligheter att välja mellan olika upplåtelseformer såsomhyreslägenheter, bostadsrättslägenheter och ägandelägenheter. I sammanhanget bör strykas under att förbättrademöjligheter att äga sin bostad inte bara innebär större valfrihet utan även gerfamiljer med hygg- BoU1983/84:11 30 liga inkomster men utan egna kapitaltillgångarförutsättningar att förvärva ett småhus eller en s. k. ägarlägenhet. Dettainnebär inte att hyresformen skall försvinna men att denna upplåtelseform iförsta hand bör begränsas till de fall där den boende finner det motiverat attbetala de högre kostnader denna boendeform inte sällan innebär. Vad i propositionen anförts (prop. 1983/84:40 bil. 9) bl.a. om ytteriigare regleringar, ökade krav på planering, nya subventioner ochökade skatter står i stark kontrast till den bostadspolitik som kommer tilluttryck i motion 90 (m) och som alltså innebär att de boendes önskemål skallvara utgångspunkt för bostadspolitikens utformning. Beträffande bostadsproduktionen är en fri konkurrens pålika villkor en förutsättning för en sund och effektiv bostadsmarknad. Deskillnader som finns mellan olika bostadsföretag, inte minst vad gällerlåneregler och skatteregler, motverkar den konkurrens som enligt utskottetsuppfattning måste vägleda utvecklingen på det bostadspolitiska området tillfromma för de boende och för dem som inträder på bostadsmarknaden. Förutsättningarna för en framgångsrik bostadspolitikenligt vad nu förordats kräver bl. a. ett ändrat skattesystem utan inslag avhyreshusavgift eller fastighetsskatt, avveckling av de generellabostadssubventionerna, avveckling av detaljregleringen avseende lånebyråkratioch byggnormer samt minskad planhushållning. Det finns enligt utskottetsuppfattning inte anledning att nu utveckla och överväga behovet av en nybostadspolitik enligt de riktlinjer som angivits. Utskottet torde återkommatill dessa frågor bl. a. vid sin behandling av vissa förslag i denbudgetproposition som avlämnas . Mot bakgrund av det ovan anförda finns enligt utskottetsuppfattning inte anledning att i detalj granska vad i den nu aktuellapropositionen anförts och föreslagits om ett bostadsförbättringsprogram. dels utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffandebostadsförbättringsprogrammets allmänna inriktning och omfattning attriksdagen med bifall till motion 1983/ 84:90 i motsvarande del, med anledningav motion 1983/84:86 yrkande 24 i motsvarande del och motion 1983/84:100yrkande 45 i motsvarande del samt med avslag på regeringens förslag godkännervad i utskottet anfört, Bostad.sförbättringsprogrammetsallmänna inriktning och omfattning . () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 6 börjar "Utskottet har" och på s. 7 slutar"av programmet" och, dels den del av utskottets betänkande som på s. 8 börjar"Vad i" och på s. 9 slutar "i fråga" bort lyda: BoU1983/84:11 31 Utskottet instämmer med vad ipropositionen anförts om vikten av att olika åtgärder vidtas för att vårda detstora bostadsbestånd vi har i . Utskottet kan emellertid inte delaregeringens syn på hur denna uppgift skall lösas. Utskottet delar denuppfattning som kommit till uttryck i motion 100 (c). Utskottet kan inte delauppfattningen i propositionen om att det nu måste upprättas speciella kommunalaprogram för förnyelsen och underhållet. Utskottet anser det vara en löpandeplaneringsuppgift som kan läggas upp olika i olika kommuner och som inte börpressas in i en speciell planeringsform eller hänföras till speciellaredovisningstillfällen. Kommunernas personal bör inte sysselsättas med dessa speciellaprogram och redovisningar utan i stället tjänstgöra som det upplysnings- ochserviceorgan till fastighetsägarna och hyresgästerna som kommunerna bör vara.Utskottet behandlar frågan ytterligare nedan i anslutning till förslaget ömändring i bostadsförsörjningslagen. Det är också viktigt att understryka att ansvaret förfastigheternas underhåll i första hand faktiskt är fastighetsägarnas.Hyresgästerna har också en mycket viktig roll och många bra synpunkter pä hurunderhäll och ombyggnad skall ske. Inte minst viktigt är att ta hänsyn till altmänga hyresgäster vill ha en fortlöpande och varsam upprustning av bostadenmedan nuvarande lånesystem tyvärr har stimulerat till onödigt omfattandeombyggnader ibland i direkt strid mot de boendes önskemål. dels utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffandebostadsförbättringsprogrammets allmänna inriktning och omfattning att riksdagenmed bifall till motion 1983/84:100 yrkande 45 i motsvarande del, med anledningav motion 1983/ 84:86 yrkande 24 i motsvarande del och motion 1983/84:90 imotsvarande del samt med avslag på regeringens förslag godkänner vad utskottetanfört, Bostadsförbättringsprogrammetsallmänna inriktning och omfattning () anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 4 börjar "1 två" och på s. 5 slutar "imotionen" och, dels den del av utskottets betänkande som på s. 6 börjar"Utskottet har" och på s. 7 slutar "av programmet" och, dels den del av utskottets betänkande på s. 8 som börjar"Vad i" och på s. 9 slutar "i fråga" och, dels den del av utskottets betänkande på s. 9 som börjar"I detta" och slutar "yrkande 25" bort lyda: I propositionen betonas vikten av att ettbostadsförbättringsprogram nu planeras och genomförs så att bristerna i vårabostäder avhjälps. Ett genomförande av programmet anges innebära en stor ökningav sysselsättningen. BoU1983/84:11 32 Mot bakgrund av det anförda kan detförtjäna erinras om att ombyggnadssektorn expanderadekraftigt. Sålunda ökade ombyggnadsinvesteringarna mätt priser frånca till 1982. Under sammaperiod har investeringarna i underhåll och reparationer ökat med 2 miljarderkronor. Vidare bör erinras om att den sysselsättningsökning sombostadsförbättringsprogrammet beräknas ge upphov till delvis redanförverkligats genom de ökade investeringarna i ombyggnader, underhåll ochreparationer. Tyvärr måste utskottet konstatera att de kvantitativaaspekterna vid utformningen av bostadsförbättringsprogrammet satts i förgrundenpå bekostnad av kvalitetsaspekten. Som framhålls i partimotion 86 harregeringens program tillkommit i stor hast. Det är föga genomtänkt. Enarbetsgrupp inom således utan parlamentariskt inslag harutarbetat underlag för regeringens förslag. Som också anförs i motionen haderegeringarna 1982 en annan och mera ambitiös utgångspunktför stadsförnyelsearbelet. Utskottet vill erinra om att dåvarandebostadsministern tillsatte stadsförnyelsekommittén som arbetade med parlamentarisktinslag och som i början av 1980-talel avgav två betänkanden. Kommitténentledigades av den nuvarande regeringen. Utskottet, som har funnit det lämpligt och motiverat atterinra om arbetets bedrivande måste konstatera att den nuvarande regeringens intresseför stadsförnyelsefrägorna inte tycks vara särskilt stort. Utskottet villvidare sätta i fråga den uppläggning som programmet fått. Enligt utskottetsuppfattning har miljöaspekterna fått stå tillbaks för planeringsambitionerna.En bättre utgångspunkt för ett bostadsförbättringsprogram är enligt utskottetsuppfattning att låta programmet utgå frän de boendes önskemål om hurförnyelsearbetet bör planeras och genomföras. Enligt utskottets uppfattning harregeringen i alltför hög grad lagt upp programmet utifrån ett normtänkande. Enframgångsrik bostadspolitik måste utgå från de boendes önskemål och från derasansvar för boendet. Bostadsprogrammet får inte utformas så att ingångna avtalom boendeinfiytande måste sägas upp. Det i propositionen förordade programmetkan innebära att så blir fallet. Utskottet kan sålunda inte dela regeringens uppfattning omatt ytterligare planering och reglering är den väg som bör väljas för att nåen ökad ombyggnads- och reparationsverksamhet. Tvärtom finns det goda motiv attgenomföra en minskad statlig styrning av bostadsbyggnadsmarknaden. Ipropositionen förordas i stället ytterligare planering avseende bostadsförsörjningen.Sålunda anges att kommunerna bör ha en aktuell översikt av olika åtgärder påbostadsförsörjningens område och ett treårigt handlingsprogram som skallrevideras . avses vidare få i uppdrag att tillsammansmed vissa andra myndigheter göra en samlad översyn av formerna för utbytetmellan stat och kommun om bostadsbe- BoU1983/84:11 33 ståndet och dess förändringar. Bostadsmarknaden som måsteanses vara en av de mest genomreglerade sektorerna har alltså att se fram emotytterligare administrativa ätgärder som syftar till en ökad planering. Utskottets uppfattning är sålunda att ett bättre underlagför att ta ställning till ett bostadsförbättringsprogram måste utarbetas. Somframhålls i partimotion 86 måste en bättre samordning mellannybyggnads- och bostadsförbättringsverksamheten skapas. Det nu föreslagnabostadsförbättringsprogrammet bör inte genomföras. Utskottet förordar däremotatt stadsförnyelsefrågorna behandlas i anslutning till bostadskommitténsarbete avseende om en översyn av bostadspolitiken. Enligt sina direktiv hardenna kommitté som är parlamentariskt sammansatt, bl. a. att göra en översyn avde ekonomiska förutsättningarna vid bostadsförnyelse utifrån vissa närmareangivna utgångspunkter. Kommittén bör enligt sina direktiv redovisa sinaförslag senast . Det finns därför enligt utskottetsuppfattning goda skäl för regeringen att avvakta kommitténs förslag ochremissbehandlingen därav och därefter-presentera ett mera genomarbetat förslagför till hur ett bostadsförbättringsprogram bör utformas. Vad nuanförts om utformning av ett nytt förslag m. m. bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottet under 2 och 4 bort hemställa 2. beträffandebostadsförbättringsprogrammets allmänna inriktning och omfattning att riksdagenmed bifall till motion 1983/84:86 yrkande 24 i motsvarande del, med anledningav motion 19.83/ 84:90 i motsvarande del samt motion 1983/84:100 yrkande 45 imotsvarande del och med avslag på regeringens förslag godkänner vad utskottetanfört, 4. beträffande beredningen av ettbostadsbyggnadsprogram att r\V.s-dagen med bifall till motion. 1983/84:86yrkande 25 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Utvidgning avbostadsförbättringsprogrammet (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 9 som börjar "Inte heller" och slutar"ytterligare åtgärd" bort lyda: Som framgått av det ovan anförda harsysselsättningsaspekten betonats när det gäller att genomföra ettbostadsförbättringsprogram. Utskottet, som delar vad i propositionen anförts omvikten av en ökad sysselsättning,. finner det viktigt att ytterligare åtgärdervidtas för att intensifiera kampen mot arbetslösheten. I betänkandet BoU1983/84:7 har utskottet tillstyrkt regeringens förslag tillsysselsättningsskapande åtgärder för innevarande budgetår. Det finns, som anförts i motionerna 21 (vpk) och 154(vpk), goda skäl att från sysselsättningssynpunkt men även frånsamhällsekonomisk synpunkt 3 1983/84. BoU1983/84:11 34 bygga ut bostadsförbättringsprogrammet till att omfatta ävenoffentliga byggnader. En tidigareläggning av underhålls- ochreparationsåtgärder för olika kommunala och statliga objekt såsom barnstugor,skolor, sjukhus, bibliotek, idrottsanläggningar, förvaltningsbyggnader ochsamlingslokaler bör kunna omfattas av ett utvidgat förbättringsprogram. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande utvidgning avbostadsförbättringsprogrammet att med bifall till motion 1983/84:21yrkande 7 och motion 1983/84:154 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Behovet av planering av förnyelseåtgärderna m. m. (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 10 som börjar "Vad i" och slutar "ipropositionen" och, dels den del av utskottets betänkande på s. 12 som börjar"Enligt utskottets" och slutar "bostadsförsörjningens främjande"bort lyda: Som framgått ovan måste bostadspolitiken formas utifrån enuppfattning som sätter de boende i centrum. De förslag som föreläggs riksdageninnebär en ytterligare förstärkning av planeringsambitionerna. Tidigareerfarenheter borde enligt utskottets uppfattning givit regeringen anledningatt för nu redovisa en politik avseende bostadsförbättringsverksamhetensom grundas pä de boendes vilja och förmåga att genomföra en förnyelse avbostadsbeståndet. I stället väljer regeringen en politik som kommer attinnebära en ökad planering och en planering som i många avseenden kommer attresa krav på ytterligare stadig reglering. Detta innebär sålunda ettfullföljande och en utbyggnad av den regleringspolitik som utskottet ovantagit avstånd från. Det i propositionen förordade programmet har som framgåttovan arbetats fram i stor hast. Detta märks bl. a. därpå att analyserna av programmetsomfattning, inriktning och utformning nästan helt saknas i propositionen. Dethar dessutom varit svårt för utskottet att mot bakgrund av den ytlighet sompräglar förslaget i propositionen bedöma effekterna av programmet. Utskottet har föreslagit att inte ställa sigbakom regeringens förslag om att det i propositionen förordade programmet skallgenomföras. Därmed finns ingen anledning för att anta regeringensförslag om ändring i bostadsförsörjningslagen. dels utskottet under 5 och 7 bort hemställa 5. beträffande behovet av planering av förnyelseåtgärdernaatt riks- BoU1983/84:11 35 dagen med bifall till motion 1983/84:86 yrkande 24 imotsvarande del och motion 1983/84:90 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffandebostadsförsörjningslagen att med avslag på regeringens förslag ochmotion 1983/84:100 yrkande 49 inte antar det vid propositionen fogade förslagettill lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder tillbostadsförsörjningens främjande m.m. Behovet av planering av förnyelseåtgärderna m. m. . () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 10 som börjar "Vad i" och slutar "ipropositionen" och, dels den del av utskottets betänkande på s. 12 som börjar"Enligt utskottets" och slutar "bostadsförsörjningensfrämjande" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till förslaget i motion100 (c) om hur ett bostadsförbättringsprogram bör genomföras. Som en följd avdetta ställningstagande föreslår utskottet att med anledning avmotioner (m), (c) och (fp) som sin mening ger regeringen till känna attplaneringen av förnyelseåtgärderna utgår från att de boende skall ha ett reelltinfiytande över förnyelseverksamheten och att de i propositionen föreslagnaårliga redovisningarna slopas. Som anförs i motion 100 (c) bör förslaget till ändring ibostadsförsörjningslagen bl. a. vägledas av motiv av vilka klart framgår attbehovet av formerna för och innehållet i planeringen är en kommunalangelägenhet. Regeringen bör inte starta speciella redovisningsomgångar. Vad nuanförts om lagmotiv bör med anledning av motion 100 (c) som sinmening ge regeringen till känna. dels utskottet under 5 och 7 bort hemställa 5.beträffande behovet av planering av förnyelseåtgärderna att medanledning av motion 1983/84:86 yrkande 24 i motsvarande del och motion1983/84:90 i motsvarande del som sin' mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 7. beträffande bostadsförsörjningslagen att medbifall till motion 1983/84:100 yrkande 49 och med anledning av regeringensförslag antar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring ilagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande ochsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Viss översyn av bosiadssaneringslagen m. m. (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. II som börjar"Resultatet av" och slutar "det anförda" bort lyda: BoU1983/84:11 36 1 propositionen anförs (bil. 9 s.27 28) att bostadsministern kommer att förelägga regeringenförslag om vissa ändringar av ombyggnadsbestämmelserna ibyggnadslagstiftningen. I detta sammanhang bör förslag om. ändringar även ibostadssaneringslagen och förköpslagen läggas fram så att lagförslagen kanpresenterås för i ett sammanhang. En sådan samlad bedömning måsteanses positiv. Ett förslag till förändringar inte bara i byggnadslagstiftningenutan även i bostadssaneringslagen och förköpslagen skulle ge kommunerna m. fi.bättre möjligheter när det gäller genomförandet av ettbostadsförbättringsprogram. Vad utskottet nu anfört innebär en anslutning till vad imotion 154 (vpk) yrkande 10 föreslagits. dels utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande viss översyn avbostadssaneringslagen m. m. att med bifall till motion 1983/84:154yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Räntebidrag till underhåll,reparationer och energibesparande åtgärder i bostadshus . (), RolfDahlberg (m), (), (), (),() och () anser under förutsättning av bifalltill någon av reservationerna 2, 3, 4, 6 eller 7 att dels den del avutskottets.betänkande på s. 16 som börjar "Utskottet, som" och slutar"partimotionerna från (m), (c) och (fp)" bort lyda: Utskottet har ovan yrkat avslag på regeringens förslagtill bostadsförbättringsprogram. Skäl saknas därför att gä in på vad ipropositionen anförts, bl. a. om utformning av räntebidrag till underhäll m. m.Nuvarande finansieringssystem får gälla tills vidare. Utskottet tillstyrker sålunda partimotionerna från (m),(c) och (fp) såvitt nu är i fråga. dels utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffande räntebidrag tiUunderhåll, reparationer och energibesparande åtgärder i bostadshus attriksdagen med bifall till motion 1983/84:86 yrkande 24 i motsvarande del,motion 1983/84:90 i motsvarande del samt motion 1983/84:100 yrkande 45 imotsvarande del och med avslag på regeringens förslag godkänner vad utskottetanfört, Viss förutsättning för räntebidrag (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 16 som börjar "Utskottet hänvisar" och slutar"denna del" bort lyda: BoU1983/84:11 37 Utskottet har ingen annanuppfattning än den som förs fram i propositionen om att hyresgästinflytandet iförsta hand är en fråga för hyresmarknadens parter. Med beaktande av dennaprincip finns det anledning att förorda att boendeinfiytandet ej ges en annanutformning än den som förordats i propositionen. I propositionen anges att enförutsättning för räntebidrag bör vara att hyresgästerna lämnas ekonomiskinformation om underhållssituationen. Något obligatoriskt system är enligtbostadsministerns uppfattning inte eftersträvansvärt. Utskottet kan inte dela denna passiva syn på hur ettboendeinflytande bör utformas. Det är mycket viktigt att detta inflytandeutvidgas och fördjupas och görs obligatoriskt i de fall räntebidrag utgår. Ensådan koppling bör göra det möjligt att ge boendeinflytandet en reell innebörd. Vad utskottet nu anfört bör med bifall tillmotion 154 (vpk) yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 11 bort hemställa 11. beträffande viss förutsättningför räntebidrag att med bifall till motion 1983/84:154 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, . (), RolfDahlberg (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 17 som börjar "som" och slutar"motsvarande delar" bort lyda: Ändringen i kommunalskattelagen föreslås för att utjämnavissa skillnader i skatteeffekter mellan å ena sidan ägare tillschablonbeskattade flerbostadshus och å andra sidan ägare till konventionelltbeskattade fastigheter. Utjämningen åstadkoms genom att räntestödet tillkonventionellt beskattade fastighetsägare avvägs med hänsyn till attkostnaderna för underhåll m. m., för vilket stöd utgått, förutsätts bliavskrivna genom normala värdeminskningsavdrag. Den omedelbara avdragsrätten förde berörda reparations- och underhållsåtgärderna bör därför enligt propositionenslopas, om räntebidrag lämnas. har, som framgått ovan,,avgivit yttrande(SkU 1983/ 84:2y) till bostadsutskottet i frågan. Yttrandet har som bilaga 2fogats till detta betänkande. 1 en avvikande mening till yttrandet anförs attden föreslagna skatteändringen förefaller ogenomtänkt, och dess effekter harfått en dålig belysning i propositionen. Ett problem som följer av förslaget ärdet förhållandet att de aktuella byggnadsåtgärderna normalt har en merabegränsad varaktighet jämfört med byggnaderna i övrigt och attkapitalkostnaderna för byggnadsåtgärderna vanligen måste erläggas i vä- BoU1983/84:11 38 sentligt snabbare takt än den som motiveraravskrivningstakten för byggnader. Redan detta förhållande sätter dekonventionellt beskattade fastighetsägarna i ett sämre läge än den andrakategorin. Utskottet delar vad i den avvikande meningen anförts ochföreslår att inte anta förslaget till lagändring. c/e/5 utskottet under 12 bort hemställa 12. beträffandekommunalskattelagen att med bifall till motion 1983/84:86 yrkande 24 i motsvarande del, motion 1983/84:90 i motsvarande del samt motion 1983/84:100 yrkan de 50 i motsvarande del avslår regeringens förslag till lag om ändring i komraunalskattelagen (1928:370), (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 17 börjar "Även enligt" och på s. 18 slutar"motion 154 (vpk) yrkande 3" bort lyda: Utskottet avstyrker förslaget i propositionen ominrättande av en konsolideringsfond för allmännyttiga bostadsföretag somförutsättning för att erhålla räntebidrag till underhåll. Som bostadskommitténanfört i sitt remissvar på arbetsgruppens förslag innebär avsättningar till enkonsolideringsfond betydande hyreshöjningar för hyresgästerna hos de flestaföretagen. Därigenom motverkas de positiva effekterna av räntebidragen.Hyreshöjningarna påverkar i sin tur bruksvärdenivån uppåt utan att de privatafastighetsägarna får motsvarande kostnadsökning. Även avstyrkte arbetsgruppens förslag. Utskottet ansluter sig till motion 154 (vpk) yrkande 3 ivilket föreslås avslag på propositionen såvitt avser inrättande avkonsolideringsfond. dels utskottet under 13 bort hemställa