bet · G701SkU17 · 1983-12-31 00:00:00 — I partimotion 245 begär motionärerna medhänvisning lill löntagarnas schablonavdrag att beslutar införa ettmotsvarande fribelopp vid beräkning av egenföretagares egenavgifter. Beloppetbör enligt motionärerna motsvara av ett avgiftsunderlag om högst . Även ett yrkande av denna innebörd har tidigare prövats avskatteutskottet. I sitt av godkända betänkande SkU 1982/83:35erinrade utskotlet om att företagsskallekommittén ämnade presentera enprincipskiss till beskattning av egenföretagare enligt en s. k. staketmodellinnebärande att egenföretagaren beskattas för samtliga privala uttag urverksamheten. Med hänsyn till att en egenföretagare genom en sådan beskatlningskulle komma att i princip jämställas med en-löntagare måste enligt utskottetsmening frågan om ett schablonavdrag komma att aktualiseras också när det gälldeegenföretagarens inkomst. Enligt vad utskottet erfaril kommer företagsskattekommilténatt lägga fram ett betänkande med en principskiss enligl den angivna modellen.I samband därmed kommer kommittén också atl la upp den i motionen aktualiseradefrågan om ett fribelopp för egenföretagare. Med hänsyn härtill är utskottet inle berett att nu biträdalagstiftningsyrkandet i motionen. Utskottet avslyrker således motionen i dennadel. Enligt en av förra höstenanlagen lag medges fysisk person fr. o. m. 1984 ärs taxering skaltereduktionför medlemsavgift till arbetstagarorganisation av etl underlag omhögst . Reduktionsbeloppet är således maximerat lill . I pariimotionerna 1983/84:244 ftån m, 1982/83:2431 från coch 1982/ 83:2432 från fp yrkas att skattereduktionen för fackföreningsavgiftslopas fr. o. m. Motionsyrkanden av samma innebörd behandlades avskatteutskottet så sent som . Som ulskoltet då framhöll (SkU1982/83:50) fär den tidigare kritiserade olikheten i beskattningshänseendemellan arbetsgivarnas och arbetstagarnas medlemsavgifter anses ha i huvudsakundanröjts genom den begränsade skattereduktionen för fackföreningsavgift.Något skäl alt avskaffa rätlen till skattereduktion föreligger inte. Utskottetavstyrker därför motionerna i denna del. SkU1983/84:17 . I samband med skattereformbeslutade att reformens första steg avseende skullefinansieras genom införände av en allmän löneavgift om . Avgiften beräknaspå det underlag som gäller för arbetsgivaravgift till folkpensioneringen enligtlagen om socialavgifter och följer även i övrigt de regler som gäller för dessaavgifter. Moderaternayrkar i mofion 244 att löneavgiften slopas. När skattereform beslutades av råddebred politisk enighet om att första steget i reformen borde totalfinansieras.Molionärerna har inte anfört några skäl som bör föranleda att ändraståndpunkt i denna fråga, varför utskottet avstyrker motion 244 också i dennadel. I partimotion 244begär mofionärerna atl det utredningsarbete i syfte att komma fill rätta medotillbörliga underskottsavdrag som tidigare bedrivits inomunderskottsavdragskommillén återupptas. Den Omständigheten att sistnämnda kommittésutredningsuppdrag numera upphört innebär inte att dess utredningsuppgifterkommer att lämnas obehandlade. Den fråga motionärerna aktualiserar prövas avsåväl företagsskattekommittén som bostadskommittén. Yrkandet i motionen ärsåledes redan tillgodosett och bör enligt utskottets mening därför inteföranleda någon åtgärd. Motion 244 innehåller slutligen ocksä etl yrkande avseendeskattepolitikens inriklning på . Enligl molionärerna bör målet varaatl åstadkomma etl sänkt totalt skattetryck uttryckt som andel av bruttonationalprodukten.Den statliga inkomstskatten bör successivt minskas med inriktning på ettproportionellt skatteuttag i alla utom de högsta inkomstskikten, ochinkomstbeskattningen måste utformas så att den medger hänsynstagande tillhushållens försörjningsbörda. Enligt motionärerna bör en utredning tillsättasmed uppgift att lägga fram förslag till förändringar av skattesystemet i den avdem önskade riktningen. Méd hänsyn till att skattereform först genom dennu aktuella propositionen erhållit sin slutliga utformning saknas enliglutskottets mening anledning att redan nu besluta om en ny genomgripande översynav beskattningen. Utskottet avstyrker således motion 244 även i denna del. SkU1983/84:17 20 1. beträffandeskatteskala, underskottsavdrag och begränsnings regel / atlriksdagen med bifall till proposition 1983/84:69 och med avslag på motionerna1983/84:233 yrkandena 1-4, 1983/84:244 yrkandena 1, 2, 3 och 6, 1983/84:245yrkande 1, 1983/84:246 yrkandena 1, 2 och 3,1982/83:1581,1982/83:2108 yrkandena1, 2 och 6, 1982/83:371 yrkande 4 och 1982/83:2431 yrkande 16 antar de vidpropositionen fogade förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1982:418) om ändring i lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändringi lagen (1977:1071) om basenhet, 3. lag om ändringi lagen (1982:417) om ikraftträdande av lagen (1982:416) om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 4. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatl, 2. beträffandeschablonavdrag i inkomstkällan tjänst att avslår motion 1983/84:244yrkande 5, 3. beträffandefribelopp för egenföretagare attriksdagen avslår molion 1983/84:245 yrkande 2, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:244 yrkande 7, 1982/ 83:2431 yrkande 14 och1982/83:2432 yrkande 11 i motsvarande del, attriksdagen avslår molion 1983/84:244 yrkande 4, 6. beträffandeutredning om underskottsavdrag attriksdagen avslår motion 1983/84:244 yrkande 8, 7. beträffandeskattepolitikens inriktning attriksdagen avslår mofion 1983/84:244 yrkande 9. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talmannen (), (). (), (), (), (), (), (), (), (), () och ()*. * Ej närvarande vid justeringen. SkU1983/84:17 21 Skatteskalan,underskottsavdrag och begränsningsregel (mom. I) , förste vice talmannen ,och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskotlels yttrande som börjar pås. 16 med "1 likhet" och slutar på s. 17 med "motionen i dennadel" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 244 måste skattesystemet utformas såall inle drivkrafterna bakom företagande, arbete och sparsamhet bryls. Del ärytterst angeläget att sänka den direkta statliga inkomstskatten. Enbestående sänkning av marginalskatterna är av avgörande betydelse för attbringa ordning i vår ekonomi. Den inflationsskyddade skatteskalan måste därföråterinföras. En förutsättning för en varaktig marginalskattesänkning är atlinflationen inte höjer skattetrycket. Endast vid ett fullgoit inflationsskyddkommer skattesatsen alt vara oförändrad vid en oförändrad real inkomstnivå.Förändringar i det reala skatteuttaget bör endast kunna beslutas på politiskväg och får inte bli en konsekvens av inflationstakten. I den moderata partimotionen föreslås vidare ytterligaremarginalskattesänkningar i enlighet med den modell som den borgerligatrepartiregeringen var enig om fram till . Dessamarginalskattesänkningar bör enligt utskottets mening genomföras. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i den moderalapartimotionen att begränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värdeskall upphöra. Denna begränsning, som särskilt drabbar småhusägare ochföretagare, strider mot symmetrin i skattesystemet och påverkar den svenskasamhällsekonomin på ett negativt sätt. Avdragsbegränsningen innebärolägenheter för såväl skattebetalare som i granskningsarbetet under taxeringen. Utskottet tillstyrker också yrkandet i motion 1581 attspärrbeloppet vid tillämpningen av den s. k. begränsningsregeln skall maximerastill års taxering. Regeringens sena förslag om ändring i den av riksdagentidigare beslutade inkomstskatteskalan har lett till att två skatteskalor måstefillämpas inkomster. Detta är enligt utskottets mening heltofillfredsställande. Utskottet fillstyrker alltså motionerna 244 och 581 ochavstyrker övriga mofioner i den mån de inte tillgodosetts med vad utskottetovan anfört. dels atl utskottet under mom. 1 bort hemställa att med anledning avmotionerna 1982/83:2108 yrkandena 1,2 och 6,1982/83:1581 och 1983/84:244yrkandena 1,2,3 och 6 delsavslår proposition 1983/84:69 och mofionerna 1983/84:233 yrkandena1-4,1983/84:245 yrkande 1, 1983/84:246 yrkandena SkU1983/84:17 22 1, 2 och 3,1982/83:371 yrkande 4 och 1982/83:2431 yrkande16, ' dels hos regeringen begär förslag om ändrade regler för den statligainkomstskatten i enlighet med vad som föreslås i motion 1983/84:244 i nämndadelar. och (båda c): Proposifionen innebär attytterligare avsteg görs från den överenskomna skattereformen. Vi anser attdetta är djupt olyckligt och ett hot mot förtroendet för de offentligabeslutsorganen. har i ett särskilt beslut lagt fastinkomstskatieuttaget för genomförandeåren 1983-1985. Detta har gjorts i ensärskild övergångslag om ikraftträdande av reformen. Propositionen innebär nuatt denna lag skall ändras. Regeringens agerande är anmärkningsvärt från bl. 1984 årsskatter blir orättvisa genom att skatt inkomster kommer att tasut efter två olika skalor. Förändringarnastrider mot skattereformens anda, som bl. a. var att stimulera till ökadearbetsinsatser och gynna produktiva satsningar. Förändringarnariskerar att öka inflationen. Förändringarnamedför att reformen överfinansieras och innebär att det är fråga omen omfördelning av skattetrycket utan en höjning av detsamma (se tabellen). Deav regeringen nu föreslagna ändringarna av reformen innebär en skatteskärpningmed 670 milj. kr. p. g. a. ändringarna av basenheten och 130 milj. kr. p. g. a.ändringarna i skatteskalan. g. a. bristande kompensationför devalveringen....... ............................ 1,5 Höjdskatt på olja och el.................................................... 2,2 Från sida står vi fast vidreformen. Vi anser att det beslut som fattade med en 75-procentigmajoritet är ett bra beslut och att det bör genomföras i sin helhet. Med det anförda instämmer vi i motionärernas uppfattningatt propositionen bör avslås och att den redan beslutade reformen, som avserbeskattningen av inkomster t. o. m. 1985, bör fullföljas. SkU1983/84:17 23 Vi anser således att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:245 yrkande 1 avslår proposifion 1983/84:69 och motionerna1983/84:233 yrkandena 1, 1983/84:244 yrkandena 1, 2, 3 och 6,1983/84:246yrkandena 1, 2 och 3,1982/83:1581, 1982/83:2108 yrkandena 1,2 och 6,1982/83:371 yrkande 4 och 1982/83:2431 yrkande 16. Det förslag fill skattereform somriksdagen antog har på avgörande punkter försämrats. Regeringen hardärigenom frånlrält den överenskommelse som träffals mellan s, c och fp.Förändringarna innebär en återgång fill den skaltehöjningspolitik som tidigaresocialdemokrafiska regeringar fört. Följden härav blir en högre infiation ochen dämpning av tillväxten i ekonomin. Skattesänkningar, miljarder kr. Skattereformenstvä första steg 6,4 6.4 Skattereduktionför fackföreningsavgift O 1.2 Finansiering, miljarder kr Tabellen visar alt skattereformensåledes är finansierad, och jag kan därför inte godta de argument som framförsi propositionen om försämrat inflationsskydd och förändringar i skatteskalan. Resultatet av förslaget i proposilionen kommer att bliskärpta marginalskatter för många inkomsttagare under och ovanför50-procentsskiktet i skatteskalan. Jag anser att skatteöverenskommelsens syften börfullföljas. Basenheten för bör fastställas till . Skatteskalanbör sedan få fullt inflationsskydd. bör vidare inkomstskatten iskikten 1 höjas med en procentenhet. Jag anser således att utskottet under mom. 1 borthemställa att med anledning avmofion 1983/84:233 och 1983/ 84:245 yrkande 1 dels avslårproposition 1983/84:69 och motionerna 1983/84:244 yrkandena 1, 2, 3 och 6,1983/84:246 yrkandena 1, 2 och 3, 1982/83:1581, 1982/83:2108 yrkandena 1, 2 och6, 1982/83:371 yrkande 4 och 1982/83:2431 yrkande 16, dels antar följande Lag omändring i lagen (1982:417) om ikraftträdande av lagen (1982:416)om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 4 S lagen(1982:417) om ikraftträdande av lagen (1982:416) om ändring i lagen (1947:576)om slallig inkomstskall skall ha nedan angivna lydelse. Vid laxering ulgörgrundbeloppet i stället för vad som anges i 10 § I mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt: när beskattningsbar inkomst inte översliger 7 basenheterenligl lagen (1977: 1071) om basenhet: 4 proceni av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger I basenhet: meninte basenheter: grundbeloppet för basenheter och av återstoden: ., ., ,, 23%- Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1984. Skall skattskyldig eller i fråga om makar någon av dem laxerasför beskallningsår som har börjat före lillämpas äldrebestämmelser. Med makar avses de som taxeras med tillämpning av II § 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. och dels begär förslag från regeringen i fråga om denstatliga inkomstskatten på 1985 och följande ärs inkomster i enlighet med vadsom anförs i motion 1983/84:233. SkU1983/84:17 25 Schablonavdrag i inkomstkällan tjänst (mom. 2) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels alt del avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 17 med "Utskottet har' och slutar på s. 18 med'utskottet motionen i denna der bort ha följande lydelse: Önskemål om förenklingar i skattesystemet måste alltidvägas mot rällvisekrav. Utskottet anser att den avvägning som därvid gjorts imotion 244 framstår som rimlig. Utskotlet tillstyrker därför motionen i dennadel och begär förslag från regeringen av denna innebörd. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa att med anledning avmotion 1983/84:244 yrkande 5 hos regeringen begär förslag om begränsning avschablonavdraget i , inkomstkällan tjänst till . Fribelopp för egenföretagare (mom. 3) och (båda c) anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med Även etf och slutar med således motionen i denna del" bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det av rättviseskäl angelägetatt egenföretagare erhåller ett fribelopp vid beräkning av egenavgiften.Utskottet tillstyrker mofionärernas yrkande att ett sådant fribelopp införs.Med hänvisning fill vad som gäller i fråga om schablonavdraget från inkomsi avtjänst bör fribeloppet beräknas till av ett avgiftsunderiag om högst 50 000kr., dvs. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa att med anledning avmofion 1983/84:245 yrkande 2 hos regeringen begär förslag om fribelopp föregenföretagare i enlighet med vad som anförts i reservationen. Fackföreningsavgift (mom. 4) (), förste vicetalmannen (), (), (), KariBjörzén (m) och () anser dels atl det avsnitt av utskotlelsyttrande på s. 18 som börjar med "Motionsyrkanden av' slutar med,,motionerna i denna deV bort ha följande lydelse: SkU1983/84:17 26 Mot bakgrund av den kritik som frånbörjan riktats mol ett avdrag för fackföreningsavgift och nödvändigheten avbesparingar i det rådande samhällsekonomiska lägel tillstyrker utskottet attskattereduktionen för sådana avgifter slopas. Förslag från regeringen av deninnebörden bör föreläggas . dels atl utskottet under mom. 4 borl hemställa atl med anledning avmotionerna 1982/83:2431 yrkande 14, 1983/84:2432 yrkande 11 i denna del och1983/84:244 yrkande 7 hos regeringen begär skyndsamt förslag om slopande avskattereduktionen för fackföreningsavgiften. Löneavgift (mom. 5) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels alt det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "När 1982" och slutar med"också i denna deK borl ha följande lydelse: Den inkomstförsvagning som på kort sikt blir följden avsänkta inkomstskatter måste finansieras i den meningen att budgetunderskottetlill följd av de sänkta skatterna inte tillåts öka. En sådan 'finansiering börske genom besparingar i statens utgifter. Utskottet tillstyrker mot dennabakgrund yrkandet i motion 244 att den allmänna löneavgiften slopas. Förslag omerforderlig lagstiftning bör föreläggas med det snaraste. dels att utskotlet under mom. 5 bort hemställa att med anledning avmotion 1983/84:244 yrkande 4 hos regeringen begär förslag om slopande avlöneavgiften i enlighet med vad som anförts i reservafionen. Utredning om underskottsavdrag (mom. 6) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskollelsyttrande pä s. 19 som börjar med "Den omständigheten" och slutar med"någon åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet, som anser utredningsarbetet i detta syfteangeläget, tillstyrker motion 244 i denna del. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa att med bifall lillmotion 1983/84:244 yrkande 8 hos regeringen begär att utredningsarbetet i frågaom underskottsavdrag återupptas. SkU 1983/84:17 27 Skattepolitikensinriktning (mom. 7) 9.Knut , förste vice talmannen , ochKarl Björzén (alla m) anser dels att del avsnitt av utskottels yttrande på s.19 som börjar med 'Med hänsyn' och slutar med "även i denna der bort haföljande lydelse: Skattepolitikenär av avgörande betydelse för att återvinna balans i den svenskasamhällsekonomin. Den av socialdemokraterna fördaskattepolitiken är en av huvudorsakerna fill obalansen i den svenska ekonomin.Den borgerliga skattepolitiken efter 1976 innebar att skattetrycket hölls istort sett oförändrat, efter den ständiga stegring som skett . Denpolitik regeringen nu för är en återgång till den misslyckade politik somtidigare socialdemokratiska regeringar förde. Skatterna ökar 1983 med nettonästan . ökar skatterna med ytterligare 10-12miljarder kronor. De av regeringen genomförda och föreslagna skattehöjningarnakommer att bidra till en stegrad inflationstakt och minska ekonominstillväxtförmåga. Skattepolitikenbör innebära en långsiktig inriktning på att åstadkomma ett sänkt totaltskattetryck, uttryckt som andel av bruttonationalprodukten. Tillsammans med enlägre offentlig resursförbrukning skapas därmed utrymme för ett effekfivt ochkonkurrenskraftigt näringsliv och därmed tryggad välfärd. Dennapolitik överensstämmer med vad den borgerliga majoriteten i finansutskottetuttalade i betänkande 1981/82:40: "Skattekvoten i den svenska ekonomin ärvid en internationell jämförelse mycket hög, och den måste systematiskt bringasned för att ekonomin skall fungera." Samtidigtsom en planmässig sänkning av skattetrycket genomförs måste skattesystemetsstruktur ändras. Den statliga inkomstskatten bör nedbringas med inriktning päett proportionellt skatteuttag i alla inkomstlägen med undantag för de allrahögsta. Det kan erinras om att en helt proportionell statlig inkomstskatt i dagendast skulle behöva uppgå till för att ge samma skatteintäkter som . Inkomstbeskattningenmåste dessutom ta hänsyn till hushållens försörjningsbörda, dvs.inte bara fill hur många som tjänar in inkomsten utan också till hur många somskall leva på den. delsatt utskottet under mom. 7 bort hemställa att med bifall till mofion 1983/84:244yrkande 9 hos regeringen ger till känna vad som anförts i reservationen omskattepolitikens inriktning. SkU1983/84:17 28 Särskilda yttranden Vid mom. 7 StigJosefson och (båda c): Propositionen innefattar ingetställningstagande till beskallningen av 1986 och senare års inkomster. Dennafråga bör tas upp i annat sammanhang och prövas senasi . Det förslag till skattereform somriksdagen antog har i denna proposifion på avgörande punkterförsämrats. Regeringen har därmed brutit den överenskommelse som träffatsmellan socialdemokraterna, och . Regeringens förändringarinnebär en återgång fill den skattehöjningspolitik som tidigaresocialdemokratiska regeringar fört. Skattetrycket skärps därmed avsevärt.Följderna av detta blir en högre inflation och en dämpning av tillväxten iekonomin. Den borgerliga majoriteten i finansutskottet uttalade i betänkandet1981/82:40: 'Skattekvoten i den svenska ekonomin är vid en internationelljämförelse mycket hög, och den måste systematiskt bringas ned för att ekonominskall fungera.' Utskottet vidhåller denna uppfattning. Även när 1982 årsskattereform är genomförd kommer mariginalskalterna att vara för höga.Ytterligare sänkningar av dessa måste därför genomföras. Utskotlet anser dockatt avgörande skäl talar för att skattepolitikens långsikfiga inriktning läggsfast i samband med budgetpropositionen 1984. minab/gotab 1983 774S3