bet · G701FöU20 · 1983-12-31 00:00:00 — (vpk) såvitt gäller yrkande 2 att beslutar att snarastavbryts och hos regeringen hemställer om initiativ i enlighet härmed. FÖU1983/84:20 30 1983/84:2754 av m.fl.(vpk) såvitt gäller yrkande 2 att med ändring av proposition1983/84:112 beslutar att uttala sig för att avbryts. 1983/84:2755 av () vari yrkas 1. att riksdagenuttalar sig för att åtaganden i skall gälla nettotillskottav sysselsättning, 2. att riksdagenuttalar sig för att utöver tidigare åtaganden ansträngningarna ökas att skapaytterligare sysselsättning i genom JAS-gruppen. behandlade våren 1983riktlinjerna för (prop. 1982/83:119, FöU 9, rskr 271). 1 detsammanhanget begärdes i ett antal motioner, varav tre från vänsterpartietkommunisterna, att projektet skulle avbrytas. Utskottet ansåg dock attJAS-projektet borde fortsätta. godkände också regeringens förslagdärom. kommunisterna har dels , dels med anledning av proposition 112 återkommit med dennabegäran i motionerna 576 och 2754. Försvarsministern har bedömt att de förutsättningar somlåg till grund för beslut fortfarande gäller. Utskottet har inte något attinvända mot vad försvarsministern anfört om och anser attprojektet skall fortsätta. Motionerna bör avslås. 1 samband med försvarsbeslutet , när förstagången tog ställning fill JAS (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374),åtog sig de i (IG JAS) engagerade företagen att under enfemårsperiod ta fram 800 nya arbetstillfällen, varav ca 100 i . Avförsvarsministerns anförande framgår att det f. n. finns beslut om 850 sådanaarbetstillfällen, varav 107 i . Med anledning av att en av intressenterna i IG JASplanerat att lägga ned verksamheten vid ett dotterbolag i har denmotionär som väckt motion 2755 (c) begärt att skall uttala sig föratt industrigruppens åtaganden i skall gälla nettotillskott avsysselsättning. Motionären vill också ha ett uttalande om ökade ansträngningarför att skapa ytterligare sysselsättning i genom JAS-gruppen. Industriminister har, med anledning av enfråga i (fråga 1983/84:356), gjort en tolkning av IG JASåtaganden på detta område. Han ansåg därvid att det gäller ett nettotillskottav sysselsättningstillfällen och att dessa åtaganden gäller gruppen som helhet.Enligt utskottets mening har frågan härigenom getts en sådan tolkning sommotionären eftersträvat varför något uttalande av inte är påkal- FÖU1983/84:20 31 1 sitt svar nämnde industriministern också attindustrigruppens delägare förklarat sig beredda att fortsätta sinaansträngningar i syfte att skapa nya arbetstillfällen i sysselsättningssvagaregioner. Mot denna bakgrund anser utskottet att något uttalande av riksdageninte heller är aktuellt i denna fråga. Motionen bör avslås. Utskottetförutsätter att industrin infriar gjorda utfästelser, vilket ocksåförsvarsministern understryker (s. 30) att regeringen lägger stor vikt vid. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenmed anledning av proposition 1983/84:112 i denna del och med avslag påmotionerna 1983/84:576, yrkande 2, och 1983/84:2754, yrkande 2, lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet anfört om , 2. att riksdagenavslår mofion 1983/84:2755 om arbetstillfällen i . Regeringen har i proposition1983/84:112 (s. 3135) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om vissa beredskapsfrågor. Enligt försvarsministern måste detförst inträffa någon allvarlig politisk förändring i innan en konfliktövergår till ett militärt angrepp pä . Vi kan enligt hans mening räknamed en politisk förvarning innan ett angrepp kan riktas mot vårt land. Dettamotsäger inte att särskild hänsyn bör tas till det faktum att den tekniskautvecklingen har medfört att angrepp kan sättas in mot oss med kortare varselän tidigare. Sålunda ökar enligt försvarsministerns mening kraven på en välfungerande underrättelsetjänst, pä att det militära försvaret kan mobiliserassnabbt och säkert samt på att det är i stridsdugligt skick direkt eftermobilisering. Det krävs också en ökad förmåga till stridsinsatser med fredsorganisationensresurser för att vår beredskap skall inge respekt och förtroende i omvärldensamt för att vår förmåga att genomföra en mobilisering med tillräcklig snabbhetäven då stridshandlingar riktas mot oss skall vara trovärdig. Överbefälhavaren har i sin programplan redovisatriktlinjer enligt vilka det militära försvarets beredskap stärks inomfredsorganisationens ram och inom ramen för överbefälhavarens nuvarandebefogenheter. Försvarsministern konstaterar att överbefälhavarens planering(jämför prop. s. 3132) väl stämmer överens med intentionerna i det senasteförsvarsbeslutet. FöU1983/84:20 32 Överbefälhavaren har också pekat påvissa svagheter i det nuvarande beredskapssystemet och hemställt om ökadebefogenheter i vissa avseenden. Han har bl. a. föreslagit att regeringen skalldelegera rätten att under högst utnyttja förband ur det allmännahemvärnet för försvars-, skydds- och bevakningsuppgifter samt, efter frivilligtåtagande, för ingripande i samband med incidenter. 1 denna fråga finns ocksåförslag av utredningen om tillträdesskydd (Ds Fö 1983:11). Beredning av ärendetpågår inom . Försvarsministern är därför inte beredd attslutgiltigt ange vilka förändringar i fråga om hemvärnspersonalens utnyttjandesom han kommer att föreslå regeringen. Överbefälhavaren har också föreslagit regeringen attinföra sådana ändringar i förordningen (FFS 1978:44) om frivillig tjänstgöringvid försvarsmakten att han får rätt att teckna beredskapskontrakt medfrivilliga. Totalt omfattar förslaget 4 0007 000 kontrakt. Försvarsministernanmäler att han kommer att föreslå regeringen sådana författningsändringar attförslaget om beredskapskontrakt kan genomföras. Försvarsministern är däremot inte beredd att tillstyrkaförslag att till överbefälhavaren delegera rätten att inkallarepetitionsutbildningsför-band eller att inkalla värnpliktiga tillberedskapsövning. 1983/84:971 av Per m. (m) såvitt gäller yrkande 7 att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av en förbättrad beredskap inom såväldet militära försvaret som olika civila totalförsvarsmyndigheter. 1983/84:2754 av m.fl.(vpk) såvitt gäller yrkande 3 att med ändring av proposition1983/84:112 beslutar att uttala sig för att förslaget om att geöverbefälhavaren befogenhet att teckna kontrakt med frivilliga för visstjänstgöring avslås. Frågor om totalförsvarets beredskapbehandlades i samband med försvarsbesluten (FöU 1976/77:13 s. 21) och1982 (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18s. Genom riksdagsbeslutet fastställdes inriktningen moten högre beredskap, inte minst för det militära försvaret. Försvarsministernkonstaterar i den nu aktuella propositionen att överbefälhavarens planeringstämmer väl överens med denna inriktning. Av propositionen framgår vilka typer av beredskapshöjandeåtgärder som överbefälhavaren genomför inom ramen för sina befogenheter. Försvarsministernanmäler att det pågår beredning i av förslag frånöverbefälhavaren och från en särskild utredning om tillträdes- FöU1983/84:20 33 skydd angående hemvärnspersonalens utnyttjande i vissasituationer. Det ankommer pä regeringen att besluta i denna fråga. Vidare informerar försvarsministern om att han avser attföreslå regeringen sädana författningsändringar att överbefälhavarens förslagom beredskapskontrakt kan genomföras. Han anmäler också att han inte är bereddatt tillstyrka ett förslag att regeringen till överbefälhavaren skulle delegerarätten att av beredskapsskäl inkalla repetitionsutbildningsför-band eller att inkalla värnpliktiga till beredskapsövning. Motion 971 (m), som väcktes , framhåller vikten av en bättre beredskap och innehållersynpunkter angående bl. a. repetitionsutbildningen och möjligheterna att snabbtflygtransporte-ra förband till olika delar av landet. Liksom försvarsministern anser utskottet att kraven ökarpå en väl fungerande underrättelsetjänst och på olika former av beredskap.Enligt utskottets mening har beredskapsaspekter fått större tyngd såväl hos myndigheternasom i regeringens arbete. Som framgår av försvarsministerns redogörelse bearbetasfrågor om beredskap både . Det sker både som ettgenomförande av det senaste försvarsbeslutet och som förberedelser årsförsvarsbeslut. Beredskapshänsyn ingår i direktiven för bl. En prövning enligt motion 971 av olikamöjligheter till beredskapsförbättrande åtgärder måste därför anses pågå hosregeringen, myndigheter och kommittéer. Utskottet förutsätter att beslutfattas och åtgärder vidtas utan onödig fördröjning. Mer långsiktigaförändringar, för att t. ex. höja beredskapen inom ramen för arméns fredstidautbildning, bör kunna beslutas senast i samband med nästa långsiktigaförsvarsbeslut. I detta sammanhang kan nämnas att statens arbetsgivarverkoch vederbörande personalorganisationer har slutit ett avtal för vissamilitära beredskaps- och insatssituationer. Avtalet gäller fr. o. m. den 1april 1984 och reglerar bl. a. alla militära och civila arbetstagaresskyldighet att fullgöra övertid i olika situationer. 1 motion 2754 (vpk) vänder sig motionärerna mot attförsvarsministern avser att föreslå regeringen sådana författningsändringar attöverbefälhavarens förslag om beredskapskontrakt kan genomföras. Vänsterpartietkommunisterna motsätter sig bestämt att någon militär myndighet får ökadebefogenheter när det gäller att vidta beredskapshöjande åtgärder. Utskottet ser däremot liksom försvarsministern positivt påförslaget om beredskapskontrakt och har heller inte något att invända beträffandeförändringar i fråga om hemvärnspersonalens utnyttjande. Motion 2754 bör avslåsi denna del. Av det anförda framgår att utskottet delarförsvarsministerns uppfattning att det inom försvarsmakten krävs en ökadförmåga till stridsinsatser med fredsorganisationens resurser för att vårberedskap skall inge respekt och förtroende i omvärlden. Beredskapsfrågorna börenligt utskottels me- 3 1983/84. FöU1983/84:20 34 ning behandlas med hög prioritet. Handlingsberedskapeninom totalförsvaret och hos den högsta ledningen har stor betydelse isammanhanget. En motion om försvaret av har utskottet behandlat idet föregående. Proposition 1983/84:166 om totalförsvarets ledning och samordningi samt informationsberedskapen m. m. har beredskapsanknytningoch behandlas denna dag i ett särskilt betänkande. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att riksdagenmed anledning av proposition 1983/84:112 i denna del och med avslag på motion1983/84:2754, yrkande 3, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet haranfört om vissa beredskapsfrågor, 2. att riksdagenavslår motion 1983/84:971, yrkande 7, om ett uttalande av om viktenav en bättre beredskap. 5 Vissa frågor rörande försvarsindustrin Regeringen har i proposition1983/84:112 (s. 3640) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om försvarsindustrin. Försvarsministern anförinledningsvis att det är väsentligt för säkerhetspolitiskatrovärdighet och för försvarsmaktens utformning att vi kan bedriva forskningsamt ha industriell kapacitet för att inom landet utveckla, tillverka ochunderhålla försvarsmateriel. Svensk försvarsindustri har alltså, enligtförsvarsministern, betydelse för våra strävanden att värna om neutralitet ochterritoriell integritet. Den ger oss vidare möjligheter att välja en svenskförsvarsprofil och, inom vissa områden, att utveckla och tillverkaförsvarsmateriel under beredskap och krig. Försvarsministernanför vidare bl. O att han i huvudsak delar överbefälhavarens syn påförsvarsindustrins fortsatta utveckling, som bl. a. innebär minskandebeställningar och ökade svårigheter att hålla en jämn beläggning, O att det ärnödvändigt att svensk elektronikindustri också har kompetens föratt utveckla och tillverka viktigare försvarsmateriel och kan göra det ikonkurrens med utlandet. Enligt försvarsministern bör möjligheterna för svenskindustri att delta i större upphandlingar på detta område noga övervägas, O attdet är viktigt att inom landet behålla förmågan att utveckla kvalificeraderobotar eller delsystem till robotar som är anpassade till våra speciella förhållanden,O att det är viktigt med samordning av den offentliga upphandlingen av nyteknik, vilket totalt sett och på lång sikt borde leda till minskade kostnaderför samhället. FÖU1983/84:20 35 O att regeringen har gett utföreskrifter angående industriell samverkan vid upphandling av försvarsmaterielfrån utlandet, O att de ändrade ekonomiskaförutsättningarna för försvaret får stora konsekvenser för bl. a.sysselsättningen inom försvarsindustrin, vilket dock till del dämpas av detmedelstillskott som föreslås i propositionen samt O att konsekvenserna på vissaorter, där industrierna är särskilt beroende av beställningar från försvaret,kan bli sådana att särskilda industri-eller arbetsmarknadspolitiska åtgärderkan komma att krävas. 1983/84:1181 av m. (vpk) vari yrkas att hos regeringen hemställer om att ett programutarbetas för civilt utnyttjande av resurser som kan frigöras genomnedskärningar av den militära produktionen och för att trygga sysselsättningenför de anställda. 1983/84:2757 av iGävle m. fl. (c) såvitt gäller yrkande 2 att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande svensk försvarsindustri. Enligt överbefälhavarens bedömningi programplan 8489 kommer försvarets ekonomiska utrymme förmaterielbeställningar att minska kraftigt som materielens livslängdökar. Detta påverkar förnyelsen. För svensk industri kommer det därför att blisvårt att behålla bredden i produktionen av försvarsmateriel.Tillverkningsserierna blir kortare och förflyter mellananskaffningstillfällena. Den minskade beställningsvolymen och brist påkontinuitet i beläggningen skapar också problem frän kompetens- ocheffektivitetssynpunkt. Konkurrenssituationen för svensk försvarsindustriförsämras. Enligt en studie som försvarsministern redovisar (s. 39) kommerantalet sysselsatta inom försvarsindustrin att reduceras högst avsevärt. Ett led i att minska företagens beroende avförsvarsbeställningarna är att försöka öka andelen civil produktion. Sådanasträvanden har pågått . Särskilda lån (prop. 1979/80:115, NU 63,rskr 396) har bl. a. utgått till och flygmotor AB för attskapa möjligheter till en ökad andel civil produktion inom företagen. Ibudgetpropositionen (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9, rskr 271)behandlades frågan omen större andel civil produkfion i försvarsindustrin.Därvid anfördes bl. a. att det ankom på företagen själva att utveckla en sådanverksamhet och att försvarsutgifterna inte är beräknade att inrymma demerkostnader som någon form av bidrag till försvarsindustrierna skulleinnebära. hade inget att erinra däremot. FÖU1983/84:20 36 Enligt vad utskottet inhämtat harförsvarsmaterielindustrierna tagit sitt ansvar i denna fråga och strävar mot enstörre andel civil produktion. Utvecklingen går åt detta håll även om det tar tidatt finna nya produkter, nya marknader, lägga om produktionen, m. m. I motionerna 1181 (vpk) och 2757 (c) finns yrkanden sombehandlar övergången till civil produktion inom försvarsindustrin. I motion1181 begärs att ett program utarbetas för civilt utnyttjande av resurser somkan frigöras genom nedskärning av den militära produktionen och för att tryggasysselsättningen för de anställda. Utskottet anser, i likhet med vadförsvarsministern anfört, att det är av stort värde att har en egenförsvarsindustri. En ökande andel civil produktion hos varje företag kan varaett skäl att minska beroendet av försvarets beställningar men ändå behållakunnande och produktionsmöjligheter inom dessa industrier. Detta kan försvaretdra nytta av. Något statligt program för att reglera denna övergång villutskottet inte förorda. Industrierna bör själva få göra de dispositioner somderas egen verksamhet skapar förutsättningarna för och behov av. Motion 1181bör därför avslås. Utskottet vill inte heller förorda ökade statliga insatserför att påskynda denna omställning, som föreslås i motion 2757, eftersomutvecklingen går i den riktningen av egen kraft. Motionsyrkandet bör intebifallas i denna del. Motionärerna bakom motion 2757 begär även dels att statenbättre än skall planera beställningarna till försvarsindustrin så atten jämnare beläggning erhålls, dels olika åtgärder för att behålla enkontinuerlig svensk utvecklings- och produktionskapacitet i fråga om robotar.Bland de åtgärder som föreslås är ökad samordning och ökat ansvar förindustrierna som risktagare och finansiärer i långsiktiga projekt. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att försvarskommitté bl. a. härtilluppgift att överväga ambitionsnivån vad avser framtida tillgång till inhemsk kapacitetför forskning, utveckling och produktion för totalförsvarets räkning. Somunderlag för kommitténs arbete skall överbefälhavaren bl. a. dels ge sin syn påfortsatt robotanskaffning, dels ta fram underlag för hur konsekvenserna forförsvarsindustrin skall beaktas i planeringen. Utskottet anser att de frågorsom motionärerna har tagit upp är viktiga för framtida svensk försvarsindustrioch förutsätter att regeringen beaktar de fördelar som det innebär att behållaen inhemsk utveckling och produktion av robotar. Genom de utredningar somöverbefälhavaren f. n. genomför och de överväganden som försvarskommitténkommer att göra tillförs successivt allt bättre underlag för beslut omåtgärder. F. n. bör enligt utskottets mening inte uttala sig omrobotindustrin. Utskottet har inte något att erinra mot vadförsvarsministern har anfört om försvarsindustrin. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att avslår motion1983/84:1181 och 1983/84:2757, yrkande 2 i denna del, om civil produktion inomförsvarsindustrin. FöU1983/84:20 37 2. att riksdagenavslår motion 1983/84:2757, yrkande 2 i denna del, om svensk robotindustri samtjämnare beläggning i svensk försvarsindustri, 3. att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört omförsvarsindustrin. 6 Rörlig kredit för driften vid försvarsmaktensverkstäder, m. m. Regeringen har i proposition 1983/84:112 (s. 41) 1. föreslagitriksdagen att godkänna att en rörlig kredit i om 20 000 000kr. ställs till förfogande, 2. berettriksdagen tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anfört om nyaredovisningsregler för anskaffning av vissa förnödenheter och för driften vidförsvarsmaktens verkstäder. Vid ersättningsanskaffning ochförsörjning med övningsammunition, speciallivsmedel, drivmedel och bränsle samtreservmateriel inom försvarsmakten redovisas enligt nu gällande föreskrifterinkomster och utgifter vid sidan av statsbudgeten över särskilda konton iförsvarets kontoplan, s. k. avräkningskonton. På motsvarande sätt redovisasdriften av försvarets verkstäder. De nuvarande bestämmelserna har setts överoch försvarsministern avser föreslå regeringen att meddela nya redovisningsföreskrifter. Genom de nya reglerna avses bl. a. regeringen och deprogramansvariga myndigheternas överblick och insyn i verksamheten förbättrasoch en ökad affärsmässighet och en bättre kapitalanvändning främjas. Verkstädernasrörelsekapital förutsätts enligt de nya redovisningsreglerna till en del beståav rörlig kredit i . Denna bör t. v. vara 20 milj. kr., vilketmotsvarar av verkstädernas omslutning under /83. Utskottet har ingen erinran mot vadföredragande statsrådet har anfört om nya redovisningsregler och föreslär attriksdagen godkänner att den föreslagna rörliga krediten i riksgäldskontoretställs till förfogande. Med hänvisningtill det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagengodkänner att en rörlig kredit i om . 2. att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet FÖU1983/84:20 38 har anfört om nya redovisningsregler för anskaffning avvissa förnödenheter och för driften vid försvarsmaktens verkstäder. 7 Ekonomiska resurser för det militära försvaret Regeringen har i proposition1983/84:112 (s. 42 50) föreslagit att 1. godkänna vadföredragande statsrådet har förordat i fråga om planeringsram för det militäraförsvaret /85 1988/89, 2. för budgetåret1984/85 fastställa utgiftsramen för det militära försvaret till 19 535 720 000kr. 3. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1984/85 med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex medbeaktande av tidigare riksdagsbeslut (prop. 1983/ 84:40, FöU 7, rskr 88) och avväxelkursförändringar m. m. efter , 4. bemyndigaregeringen att justera lämnade beställningsbemyndiganden med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex, 5. bemyndiga regeringenatt justera utgiftsramen för det militära försvaret för /85 pågrund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramen för /84, 6. bemyndigaregeringen att under /85 medge överskridande av utgiftsramenför det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om detbehövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Planeringsram för perioden /85 - / 988/89 Det militära försvarets köpkrafthar minskat kraftigt till följd av växelkursförändringar efter ,som var det prisläge försvarsbeslut angavs i. a. har denpriskompensation som utgår i enlighet med försvarsprisindex inte varittillräcklig för att kompensera för den köpkraftsförlust som försvaret åsamkatspå grund av dollarkursens kraftiga uppgång. Det beslut som fattade beträffande detmilitära försvarets fortsatta utveckling (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9,rskr 271) avsåg dels verksamhetens innehåll, dels den ekonomiska ram inomvilken detta innehåll skulle förverkligas. Enligt försvarsministerns mening kandet inte vara rimligt att stora förändringar på den internationellavalutamarknaden skall få betydande konsekvenser för försvarets faktiskautveckling. Han anser det inte heller vara rimligt att man i försvaretsplanering skall förutse och avdela reserver för minskande köpkraft till följdav sådana exceptionella växelkursförändringar. FöU1983/84:20 39 Försvarsministern understryker attförsvaret givetvis, liksom andra köpare, bör anpassa sina inköp med hänsyntill förändringar i priser och växelkurser. Växelkursförändringarnas inverkan på det militäraförsvarets köpkraft har beräknats av flera av varandra oberoende bedömare. Ensärskild utredningsman har utifrån vissa antaganden uppskattat den långsiktigaeffekten av växelkursförändringar mellan tillnågot över 400 milj. kr. har som etttroligt alternativ angett en minskning av köpkraften om ca 500 milj. kr. Beräkningar inom ger vid handen att det militäraförsvaret till följd av växelkursförändringar och utländsk prisutveckling harförlorat ungefär 500 milj. kr. i köpkraft per budgetår vid en omräkning avförsvarets utgiftsram frän prisläget till prisläget februari1983. Beräkningarna bygger på en jämförelse mellan gällande försvarsprisindexoch en index i vilken hänsyn har tagits såväl till utvecklingen avväxelkurserna för flera av de valutor som är viktiga för försvaret som tillprisutvecklingen i flera av de länder som försvaret köper materiel från.Dessutom har den internationella utvecklingen av oljepriserna samtdevalveringens genomslag i den svenska prisutvecklingen beaktats. Försvarsministern förordar att försvarsprisindex underåterstoden av innevarande försvarsbeslutsperiod kompletteras med hänsyn till defaktorer som han har nämnt för att kompensera det militära försvaret förlöne-, pris- och växelkursförändringar fr. o. m. . Detta uttalarhan bör gälla både för omräkningen av basbeloppet från ett februariprislägetill nästa och vid beräkningen av de prisregleringsmedel som fördelas underlöpande budgetår. Priskompensationssystemet efter innevarandeförsvarsbeslutsperiod kommer att ses över av försvarskommitté. Den förlust av köpkraft som försvaret drabbats av harresulterat i omfattande begränsningar av verksamhet och materielanskaffning iförhållande till tidigare planering. Mot bakgrund av sina prioriteringar ifråga om krigsorganisationens utveckling och de begränsningar som han i dettaavseende inte anser sig kunna förorda krävs det i nuvarande situation enligtförsvarsministerns mening ett medelstillskott till försvaret för att undvikaatt vitala delar av vår försvarsförmåga skall gå förlorade. Detta tillskott harhan bl.