bet · G701AU23 · 1983-12-31 00:00:00 — anvisarett förslagsanslag av . 48. beträffande principerna förstödområdesindelningen res. 25 (vpk) att avslårmotion 1983/84:1936 yrkande 2,, 49. beträffande inplacering istödområde av koinmun att avslår motion 1983/84: 2026yrkande 1, 50. beträffande inplacering istödområde av delar av attriksdagen avslår motion 1983/84: 1321 yrkande 1, 51. beträffande inplaceringi stödområde av vissa kommuner i mel lersta och norra samt kommun altriksdagen avslår motion 1983/84:865, 52. beträffande inplacering istödområde av Ainåls kommun alt avslår motion 1983/84: 708, 53. beträffande inplacering istödområde av vissa Bergslagskom-inuner i attriksdagen avslår motion 1983/84: 867, 54. beträffande inplaceringi stödområde av vissa Bergslagskoin- res. 25 (vpk) muiier i län attriksdagen avslår motion 1983/84:1092 yrkande 1, 55. beträffande inplaceringi stödområde av vissa Bergslagskom- res. 25 (vpk) miwer i att avslår motion 1983/84: 1922 i motsvarandedel. 56.,beträffande inplacering i stödområde av kommun res. 25 (vpk) attriksdagen avslår motionerna 1983/84:866, 1983/84: 882 i motsvarande del,1983/84:2479 yrkande 1 i motsvarande del och 1983/84:2795, 57. beträffande inplaceringi stödområde av de östra delarna av atlriksdagen avslår motion 1983/84: 882 i motsvarande del, 58. beträffande översyn avstödomrädesindelningen i res. 25 (vpk) län atlriksdagen avslår motionerna 1983/84:2037 yrkande 2 och 1983/84:2479 yrkande 1 imotsvarande del. AU1983/84:23 97 59. beträffande inplaceringi stödområde av vissa kommuner i övrigt res. 25 (vpk) /' attriksdagen avslår motion 1983/84:2479 yrkande 1 i motsvarande del, 60. beträffande inplaceringi stödområde av vissa kommuner i Väs ternorrlands län attriksdagen avslår motion 1983/84:883, 61. beträffandeförutsättningarna för utvecklingen i länen att godkänner vad utskottet har anfört, 62. beträffandeåtgärdsprogram för län attriksdagen avslår motion 1983/84:1048 i motsvarande del, 63. beträffanderegionalpolitiska insatser i attriksdagen avslår motionerna 1983/84:710 i motsvarande del och 1983/84:2392, 64. beträffande regionalpolitiskainsatser i de båda att avslår motion 1983/84:1076 i motsvarandedel, 65. beträffande åtgärdsprogram förÖstergötlands län res. 26 (vpk) att avslårmotion 1983/84:1905, 66. beträffande regionalpoHtiskainsatser för aUriksdagen avslår motionerna 1983/84:1044 och 1983/84:2026 yrkandena 2 och 3samt 1983/84:2397, 67. beträffanderegionalpolitiska insatser i vissa bruksorter i Krono bergs län attriksdagen avslår motion 1983/84:711, 68. beträffanderegionalpoHtiska insatser i län attriksdagen avslår motionerna 1983/84:325 och 1983/84:1925 i motsvarande del, 69. beträffanderegionalpolitiska insatser för inre delarna av Små land och södra attriksdagen avslår motion 1983/84:872 yrkande 2 i motsvarande del, 70. beträffande regionalpolitiskainsatser för sydöstra att avslår mofion 1983/84:2388 imotsvarande del, 71. beträffande regionalpoHtiskainsatser för auriksdagen avslår motionerna 1983/84:1325 och 1983/84:1930, 72. beträffanderegionalpolitiska insatser i attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1911, 1983/84:1931 i motsvarande del och1983/84:2381, 73. beträffande regionalpolitiskainsatser i res. 27 (vpk) att avslårmotionerna 1983/84:1324 och 1983/84:2024, 74. beträffande regionalpoHtiskainsatser i att avslår motion 1983/84:1955, 7 1983/84. AU1983/84:23 98 75. beträffande regionalpoHtiskainsatser i att avslår motion 1983/84:1321 yrkande 2, 76. att med bifall tillproposition 157 samt med avslag på res. 28 (m) motionerna 1983/84:2792,1983/84:2793 yrkande 5 i motsvarande res. 29 (vpk) del och 1983/84:2796yrkande 2 till Särskilda utvecklingsinsatser iBergslagen för /85 under tolfte huvudfiteln anvisar ettreservationsanslag av , 77. beträffande stiftelse förföretagsetablering i Karlskogaområdet res. 30 (m) att avslårmotion 1983/84: 2796 yrkande 3, 78. beträffande särskilda åtgärder påbruksorter i Bergslagen res. 31 (vpk) att avslårmotionerna 1983/84:1047 i motsvarande del och1983/84:1912 i motsvarande del, 79. beträffande statsbidrag tilllärlingsutbildning m. m. res. 32 (fp) att avslårmotion 1983/84:2791 yrkande 2, 80. beträffande/ö/-(ie/n//ig av medeltill de regionala utvecklingsfon- res. 33 (c) derna attriksdagen avslår motion 1983/84: 2794, 81. beträffande kommuner somskall omfattas av särskilda utveck lingsinsatser i Bergslagen attriksdagen dels med bifall till motion 1983/84:2789 och med anledning ayproposifion 157 och motion 1983/84:2793 yrkande 5 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, dels avslår motion1983/84:2790, 82. beträffande inrättande aven Bergslagsdelegation res. 34 (vpk) atl med bifall till proposition 157 samt med anledning avmotionerna 1983/84; 1047 i motsvarande del, 1983/84; 1099 i motsvarande del,1983/84; 1912 i motsvarande del och 1983/ 84:1947 yrkande 2 avslår motion1983/84; 2793 yrkande 6, 83. beträffande åtgärdsprogram förVärmlands län res. 35 (vpk) alt avslårmotionerna 1983/84; 704, 1983/84; 1904 i motsvarande del och 1983/84:2459, 84. beträffande regionalpolitiskaåtgärder i Bergslagskommunerna inom län attriksdagen avslår motion 1983/84:1962, 85. beträffandeåtgärdsprogram för res. 36 (vpk) att avslår motionerna 1983/84:1922 i motsvarande del, 1983/84:1947yrkande 1 och 1983/84:2386, 86. beträffandeutvecklingsprogram för res. 37 (vpk) att avslår motionerna 1983/84:1099 i motsvarande del, och1983/84:1100, 87. beträffanderegionalpolitiska insatser i attriksdagen avslår motionerna 1983/84:864, 1983/84:882 i motsvarande del,1983/84:884, 1983/84:2037 yrkandena 1 och 5 och 1983/84:2039 yrkande 2, AU 1983/84:23 99 88. beträffande regionalpolitiskainsatser i au avslår motionerna 1983/84; 705 och1983/84; 2383, 89. beträffanderegionalpolitiska insatser i att avslårmotionerna 1983/84; 1954 i motsvarande del, och 1983/84; 1966 yrkande 2 imotsvarande del, 90. beträffande regionalpoHtiska insatser iVästerbottens län att avslår mofion 1983/84:2396, 91. beträffande regionalpolitiska insatser iNorrbottens län att avslår mofion 1983/84: 2395, 92. beträffande regionalpolitiska insatser iden svenska skärgården res. 38 (vpk) aU avslår motionerna 1983/84:715 och 1983/84:2451. Närvarande:Frida (), (), (), (),(), (), (), (), (), (vpk), (), IngridHemmingsson (m), (), () och iBengtsfors (c). 1.Riktlinjer för regionalpolitiken (mom. 2) , , (aHa m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.26 börjar "Utskottet kan" och på s. 27 slutar "riksdagenssida" bort ha följande lydelse; Somframhålls i den moderata motionen 1371 kännetecknas den långsiktigautvecklingsbilden av betydande regionala obalanser. Det finns flera skäl tilldetta, ett är en fortgående och nödvändig strukturförändring av näringslivet.Ett annat skäl är den solidariska lönepolitiken där uniformiteten ilönebildningen drivits så långt att detta negativt påverkat den regionalabalansen i landet. Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motionen atldet är nödvändigt att lönebildningen i vårt land sker i decentraliseradeformer där olika branscher och enskilda företags lönebetalningsförmåga iskilda regioner beaktas. Detta skulle skapa bättre förutsättningar för attutveckla ekonomiskt välkonsoliderade företag, vilka i en fungerandemarknadsekonomi utgör grunden för en stabil och posifivsysselsättningsutveckling. AU 1983/84:23 100 Den tekniska utvecklingen har haft och kan väntasfå betydelse för den regionala utvecklingen. Av särskilt intresse i detsammanhanget enligt utskottets uppfattning är utvecklingen på dataområdet somborde kunna leda tiH en mer spridd lokalisering av olika verksamheter. Debästa förutsättningarna alt nå regional balans föreHgger som anförs i motion1371 om statsmakterna för en allmän ekonomisk politik som aktivt stimulerar devälståndsskapande krafterna. Den samlade ekonomiska politik som förs av densocialdemokratiska regeringen har en utformning som hindrar att regional balansinträder. Den regionala utvecklingen påverkas emellertid inte bara av denaHmänna ekonomiska politiken. Beslut inom nästan alla politikområden fåreffekter. Särskilt betydelsefuHa blir i sammanhanget skatte- ochavgiftspolitiken, arbetsmarknadspolitiken, jord-och skogsbrukspolitiken ochiransporlpoliliken. Det finns också viktiga samband mellan försvars- ochsäkerhetspolitiken å den ena sidan och regionalpolitiken å den andra sidan. Närdet gäller skatte- och avgiftspolitiken är det uppenbart att det orimligaskattesystemet och det höga skattetrycket är ett direkt hot mot nyföretagandeoch familjeföretagsamhet vilka måste vara den regionala utvecklingenshörnpelare i stora delar av landet. Den nuvarande arbetsmarknadspolitikeninnefattande den arbetsrätisliga lagstiftningen har lett tillinlåsningseffekter av skilda slag och medför att arbetsmarknaden fungerar aHtsämre också tHl nackdel för den regionala utvecklingen. Förslag från moderatasamlingspartiet som rör skatte- och avgiftspolitiken, arbetsmarknadspolitiken,jord- och skogsbrukspolitiken samt transportpolitiken och som skulle innebärastimulans för den regionala utvecklingen behandlas av i andrasammanhang. Denregionalpolitik som utskottet mot ovanstående bakgrund med stöd av motion 1371förordar siktar till alt i görligaste mån kompensera regioner föravståndsmässiga, klimatmässiga och strukturmässiga handikapp så att degrundläggande förutsättningarna för t. ex. näringslivets utveckling skall blimera likvärdiga. En sådan politik måste i största möjliga utsträckning bygga pågenerella medel och åtgärder. Flertalet selektiva insatser bör avvecklas och desom efter noggrann prövning behöver vara kvar bör administreras på länsnivåninom ramen för det s. k. länsanslaget som utskottet återkommer till i detföljande. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att inga selektiva insatser- hur de än konstrueras - kan uppnå tillnärmelsevis samma resultat som degenerella medlen. De förta tenderar dessutom till att snedvrida konkurtcnsen påett oöverblickbart sätt och sätter marknadsekonomin ur funktion. Delär angeläget att de synpunkter utskottet här framfört med bifall till motion1371 i motsvarande del får tjäna som utgångspunkt för det arbete som f. n. skerrörande det regionalpolitiska stödet till näringslivet. Utskottet föreslårdärför att motion 1371 jämte vad utskottet här anfört överläm- AU 1983/84:23 101 nastill utredningen så att förslag kan läggas fram med den inriktning utskottetförordat ovan. Det anförda bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse; 2. beträffande riktlinjer för regionalpoHtiken att med bifalltill motion 1983/84:1371 yrkande 1 i motsvarande del samt med avslag påmotionerna 1983/84:567 yrkande 2, 1983/84:568 yrkande 6 i motsvarande del och1983/ 84:2384 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 2.Riktlinjer för regionalpolitiken (mom. 2) () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.26 börjar "Utskottet kan" och på s. 27 slutar "riksdagenssida" bort ha följande lydelse; Bredpolitisk enighet har rått om de regionalpolitiska målen - attskapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling mellan och inomlandets olika delar. I samband med beslut om regionalpolitiken medanledning av den dåvarande mittenregeringens förslag (prop. 1981/82; 113)framhölls att målet borde slå fast och även innefatta glesbygderna. Vidareuttalades att poHtiken borde syfta tHl allsidigt sammansatta decentraliseradesamhällen i hela landet med närhet mellan arbetsplatser, bostäder ochfriudsmöjligheter. Betydelsen av en decentraliserad samhällsstruktur med mångaspridda enheter poängterades särskilt. Detfinns emellertid anledning att hysa oro för möjligheterna att med den politiksom nu förs uppfylla de regionalpolitiska mål som beslutades . Utskottetvill här peka på de tendenser iHl ökad regional obalans som uppträtt de senasteåren och som väntas prägla . Mot den bakgrunden är det mycketoroande att den socialdemokratiska regeringen inte är beredd fullfölja denpolitik för regional balans som fördes . Utskottet nöjersig med några exemplifieringar. Arbetsmarknadspolitikeninriktas nu på ökad geografisk rörlighet. 1960-talets"flyttlasspoHtik" aktiveras på nytt. För att åstadkomma detta har densocialdemokratiska regeringen nu för sedan tillträdet föreslagitkraftig ökning av flyttningsbidragen (prop. 1983/84:150 bilaga 4). Resurserna förregionalpolitiken urholkas. Del sker genom att regeringen dels i förevarandesammanhang inte gör någon prisuppräkning alls av det viktigasteregionalpolitiska anslaget, dels föreslår en ny anslagsteknik förbidragsverksamheten vid centrala beslut som i praktiken leder till enambilionssänkning även om det i årets budgetproposition ser ut som en ökning. Den tidigare prioriteringen avde mest utsatta delarna av landet minskas. Det bästa exemplet är givetvisNortbotten där nedsättningen av AU 1983/84:23 102 arbetsgivaravgifternahar gjorts lika stor i hela , lika stor i den s.k. fyrkanten (Luleåm.fl.) vid kusten som i malmfältskommunerna. Självfallet innebär detta enfördel för Luleåregionen som leder uH att obalansen inom länet kommer att öka. Utskottetförordar med bifall till motionerna 567 och 568 att den framgångsrikaregionalpolitiken fullföljs med all kraft. Självfallet ärdet därvid så att en politik för regional balans är en nödvändig del i enekonomisk polifik som syftar till att skapa ekonomisk utveckling och fullsysselsättning. De grundläggande obalansproblemen i samhäHs-ekonomin kan intelösas om inte produktionsresurser i form av mänskligt kunnande, råvaror ochnaturtillgångar samt gjorda samhällsinvesteringar tas till vara över helalandet. Genom att dessa tillgångar utnyttjas tillför regionalpolitikenytterligare resurser tiH samhällsekonomin. Närdet gäller de insatser som måste göras inom regionalpolitiken är , detnödvändigt att utgå från den utformning som regionalpolitiken fick genom 1982års beslut (AU 1981/82:23). Beslutet innebar bl. a. följande: - Ortsklassificeringensom var ett centralistiskt styrinstrument slopades. - Den centralistiska styrningen av länsplaneringengenom s.k. fullständi ga länsplaneringsomgångar slopades. - Det länsdemokratiska inflytandet överlänsplaneringens uppbyggnad och genomförande ökades. - Länsstyrelserna fick ökade ekonomiska resurserför att åtgärda regiona la brister som framkommer vid länsplaneringen genom att ett samman hållet länsanslag infördes. ~ En kraftig decentraHsering av beslutsfattandetfrån centrala verk och regering till länsnivå genomfördes. - Sektorsuppdelningen inomregionalpoliuken minskades kraftigt genom att länsstyrelserna gavs ensektorssamordnande roll gentemot de statliga verken. - Omfattande förändringar avstödområdesindelningen genomfördes. Dessa kännetecknas av en starkkoncentration av stödet till de sämst ställda kommunerna och av möjlighetertill ökad flexibHitel när det gäller att ge stöd till orter med storastrukturomvandlingsproblem utanför stödområdet. - Uppdrag åt statliga verk atlinkomma med förslag om decentralisering av verksamheten med motsvarande 10-25 %av nuvarande antal syssel-. Deinsatser som utskottet förordar innebär ett fullföljande av denna politik. Grundläggandeär givetvis de medel som över budgeten anvisas för regionalpolitiken. Utskottetåterkommer till anslagsfrågorna men vill redan nu understryka att en betydandeförstärkning i förhållande iHl regeringens förslag är nödvändig. I övrigt vill utskottetpeka på behovet av alt åtgärderna inom andra AU 1983/84:23 103 samhällssektorersamverkar med regionalpolitiken. Förslag från på detta områdebehandlas av i andra sammanhang och återges i sammanfattning nedan. Jordbrukspolitiken har encentral roll i en aktiv regionalpolitik. I stora delar av landet utgörjordbruket den dominerande basen för näringslivet. Jordbrukets roll i regionalpolitikenär en viktig utgångspunkt när avvisar den nya inriktning avjordbrukspolitiken som regeringen aviserar. En framgångsrikenergihushållning ger avsevärda uHskott till arbetsmarknaden över hela landet.De nu sysselsättningssvaga regionerna rymmer betydande resurser för vårframtida energiförsörjning. En energipolitik som bygger på inhemskaenergitillgångar måste därför bli ett viktigt inslag i regionalpolitiken ochleder dessutom bort från importerade bränslen och kärnkraft. En rimlig social och tekniskservice måste tillgodoses över hela landet vilket innebär att man måste slåvakt om ett rimligt vägunderhåll, inte minst för länsvägarna. Statsbidragettill enskilda vägar bör återställas fill . Den planerade omfattande järnvägsnedläggningenmåste stoppas. De små skolorna i glesbygden måste bevaras och regionaliseringenav högskoleverksamheten får inte försummas. En fortsatt prioritering måste skeav den kommunala skatteutjämningen. När det gäller att nå rättvisa mellan olikakommuner och landsdelar har knappast någon åtgärd haft störte betydelse än denfyrdubbling till som skedde av skatteutjämningen åren1976-1982. Småföretagssatsningen åren1976-1982 måste föras vidare. Ett viktigt inslag härvidlag är en sänkning avsjukförsäkringsavgiften för de 15 första anställda från 9,fiH 4,. UtskottetsStäHningstagande till förslag som rör utformningen av regionalpoHtiskaåtgärder måste med nödvändighet präglas av den utredning som f n. arbetarmed utformningen av det regionalpolifiska stödet fill näringslivet. Det ärmycket angeläget att delta utredningsarbete inriktas på att genomföra denpolitik som utskottet med bifall till partimotioner 567 och 568har förordat ovan. De båda motionerna samt vad utskottet här anfört böröverlämnas till utredningen som komplettering av de direktiv som utfärdals fördess arbete (I 1982:05). Regeringen bör undertättas om vad utskottet häranfört. Motionerna 1371 och 2384 avstyrks i aktuella delar. e/i att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande riktHnjer för regionalpolitiken att med bifalltill motionerna 1983/84; 567 yrkande 2 och 1983/84:568 yrkande 6 i motsvarandedel samt med avslag på motionerna 1983/84; 1371 yrkande 1 i motsvarande del och1983/ 84; 2384 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. AU 1983/84:23 104 3.Riktlinjer för regionalpolitiken (mom. 2) dels att den del av utskottets yttrande som på s.26 börjar "Utskottet kan" och på s. 27 slutar "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Desedan länge väl etablerade och allmänt accepterade målen för regionalpoHtikenbör ligga fast. De innebär bl. a. att människorna oavsett var de bor i landetskaH ha tillgång till arbete, service och en god miljö. Enviktig milstolpe i denna politik för bättre regional balans var folkpartiregeringensproposition i detta ämne (prop. 1978/79:112). Bland förslagen kannämnas ett nytt stödområdessystern med bl. a. förstärkt sysselsättningsstöd,en mer åtgärdsinriktad länsplanering samt ett särskilt anslag förlänsplaneringens genomförande. Det senare anslaget har utvecklats till detkanske viktigaste inslaget i regionalpolitiken. Treår senare framlade den dåvarande mittenregeringen ett mycket omfattanderegionalpolitiskt förslag i proposition 1981/82:113. a. föreslogs enförenkling av länsplaneringsarbetet genom slopande av de fullständigalänsplaneringsomgångarna som ditlHls genomförts . De delar avlänsplaneringen som syftade till en bättre samordning mellan samhällssektorernalyftes fram genom sektorsprogram för bl. a. den regionala industripolitiken.Genom de ändringar i stödområdessystemet som samfidigt genomfördesprioriterades insatser i områden som har de svåraste sysselsättningsproblemen. Dehär beskrivna insatserna har möjliggjort att den tidigare negativa utvecklingenmed koncentrationer till störte kommuner och utarmning av glesbygden kunnatvändas. Det är av en avgörande betydelse atl denna utveckling kan fortsätta. Enförutsättning härför är enligt utskottets uppfattning att den nuvaranderegeringen inte raserar det arbete som bl. a. i regeringsställninglagt ner för att nå de regionalpolitiska mål statsmakterna satt upp. Regionalpolitikensutformning övervägs ånyo i en särskild utredning. Utskottet anser delväsentligt att detta arbete inriktas på att fullfölja den politik utskottetbeskrivit ovan. Motden bakgrunden förordar utskottet att den nämnda utredningen ges direktivalt ha följande utgångspunkter för fullföljande av arbetet. - De regionalpolifiska insatsernabör främja den allmänna tillväxttakten i ekonomin. - Regionalpolitiken bör kortigeraden marknadsstyrda utvecklingen i de fall regionala problem uppstår. Ökaderegionalpolitiska hänsyn bör tas i den offentliga sektorns egen verksamhet. Detunga regionalpolitiska insatserna bör koncentreras tHl Nortbotten och i övrigttill de orter som drabbas av djupgående strukturförändringar. AU 1983/84:23 105 - Genom regionalpolitiskainsatser bör det göras särskilt lockande att lokalisera verksamheter med god lönsamhetoch överlevnadsförmäga till stödområdet och vara så generellt inriktade sommöjligt. - Det bör undvikas attkrisingripanden och andra näringspolitiska insatser utanför stödområdet kommeri konflikt med de regionalpolitiska målen. - De regionalpoHtiska medlenskall användas för att komma till rätta med och motverka långvariga obalansermellan och inom olika regioner när det gäller sysselsättning öch service varvidstödet bör prioriteras till de mest utsatta regionerna. - Även om regionalpolitiken börhållas samman på riksnivå, bör ökad administrafiv och ekonomisk beslutanderättdelegeras tHl länsnivån. Som framhålls i motion 2384 är det viktigt att ettförhållandevis fast regelsystem bör råda inomregionalpolitiken. GenereHt stöd enligt ett fast regelsystem är betydligt meravärdefullt än ett företagsstöd som beslutas från fall till fall. Den ändring avsystemet för nedsättning av arbetsgivaravgifterna som beslutadeförta hösten var från den utgångspunkten en olycklig åtgärd. här anfört med bifall till motion 2384 bör regeringen undertättas om. dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande riktlinjer för regionalpoHtiken att med bifalltill motion 1983/84:2384 yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motionerna1983/84:567 yrkande 2, 1983/ 84:568 yrkande 6 i motsvarande del och1983/84:1371 yrkande Ii motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. 4.Riktliivjer för regionalpolitiken (mom. 2 motiveringen) (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 26 börjar "Utskottet kan" och på s. 27slutar "sida" bort ha följande lydelse; Deregionalpolitiska insatser som gjorts har inte stått i någon som helstproportion iHl krisregionernas behov. De har därför inte i egentlig meningmildrat de regionala obalanserna. Den drastiskt förändrade situafionen under1970-talet har också inneburit, att mål och bedömningsgrunder förregionalpoliuken ohjälpligt kommit på sidan av verkligheten. Helagrunden för regionalpolitiken är f. ö. en annan än vad som gällde då denböljade verka . Då var sysselsättningsläget gott i storstäderna ochSydsverige, medan situationen var en annan i skogslänen. Även om de senasteårens sysselsättningskris mildrats i den nu uppåtgående konjunkturen finns detlångsiktiga sysselsättningsproblem i hela landet. Den kvantitativa parten avundersysselsättningen finns nu i AU 1983/84:23 106 södraSverige som skogslänens situation har allvarligt försämrats. Derasstrukturella problem har fördjupats, och problemen har en mer kvalitativtelakartad karaktär än i övriga landet. Deregionala kriserna har spritt sig nya delar av landet. framträderfyra regioner som de mest utpräglade krisområdena: övre Nortland,Bergslagsområdet, och . Varvs- och tekokrisernahar i de båda sistnämnda skapat problem av strukturell natur, som starktpåminner om skogslänens. Också andra strukturella problem har samtidigtframträtt i . Samtidigtsom de nya typerna av problem hopar sig, försvagas de positiva motverkandekrafter som tidigare spelat en betydande roll. Del gäller framför alltsamhällssektorns utveckling. Denna kan inte utgöra det element sommildrar krisen.