bet · G701NU9 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening föreligger inte något hinder föratt staten i de fall projektet är angeläget från energipolitisk synpunkt genomkompletterande lån eller bidrag inom ramen för av beslutade anslagmedverkar till att oförutsedda merkostnader fördelas på ett rimligt sätt mellande parter som deltar i projektet. En restriktiv linje från statsmakternas sidaär dock här viktig för att det redan från början skall vara klart att detekonomiska ansvaret ligger hos dem som ansöker om statliga bidrag och lån. Utskottet går inte in på att diskutera något enskiltprojekt. Det ankommer i vanlig ordning på regeringen eller berörd myndighet attbedöma de enskilda fall som blir aktuella. Med hänsyn till vad som här anförts anser utskottet attmotion 1983/84:182 (c) inte bör föranleda någon åtgärd av . Utskottet tar så upp den tidigarenämnda frågan orn vissa prioriteringar mellan olika energislag. 1 motion 1983/84:185 (c) begärs att skall uttalaatt nyttjande av solenergi, inhemska bränslen, tillvaratagande av spillvärmeoch energihushållning skall prioriteras före användning av kol. Det är, anförmotionärerna, nödvändigt att användningen av importerade och miljöpåverkandeenergiråvaror minimeras. NU1983/84:9 11 behandlade ett liknandeyrkande (NU 1982/83:33 s. 34). erinrade då om attutnyttjande av inhemska bränslen och spillvärme samt energihushållning ärprioriterade verksamhetsområden inom energipolitiken. I syfte att oljeberoendetskall minska har i det energipolitiska beslutet ävenförespråkat en försiktig kolintroduktion i . Utskottet ansåg vid dettillfället att inte borde göra några omprioriteringar i det tidigarefastlagda oljeersättningsprogrammet. Den då aktuella motionen avstyrktes.Centerpartiets och kommunisternas företrädare i utskottetreserverade sig. I regeringens förslag till riktlinjer (s. 16) anförs attdet statliga stödet för oljeersättning i första hand bör inriktas på attstimulera ersättning av olja med inhemska energikällor. Prioriteradeanläggningar är sådana som utnyttjar t. ex. torv, skogsbränsle, halm, sol ellerspillvärme. Såvitt utskottet kan bedöma ligger denna prioritering väl i linjemed motionärernas önskemål. Utskottet vill nu lika litet som uttala sigför någon ändrad inriktning av det av fastlagdaoljeersättningsprogrammet. 1 detta program ingår en försiktig kolintroduktion.Med vad utskottet här har anfört avstyrks motion 1983/84:185 (c) iifrågavarande del. Som har framgått av den tidigareredogörelsen innebär regeringens förslag att de i propositionen förordadeåtgärderna för oljeersättning och för investeringar inom energiområdet skall finansierasgenom höjning av den särskilda avgiften för oljeprodukter och genom införandeav ytterligare avgifter på andra energibärare. Denna fråga återkommer utskottettill efter att i nästa avsnitt ha behandlat förslaget till riktlinjer föråtgärder i syfte att öka investeringarna i energiutrustning. Här behandlas nuförst regeringens förslag till medelstilldelning för oljeersättande åtgärder. Regeringen föreslår att det totala stödet föroljeersättande åtgärder för perioden - skalluppgå till 1 650 milj. kr., varav 660 milj. kr. i form av bidrag ochvillkorliga bidrag och 915 milj. kr. i form av lånegarantier. Därtill kommeranslag om sammanlagt 75 milj. kr. för att täcka förväntade förluster pågarantigivningen. För att överblicken över stödet skall förbättras bör dettaenligt regeringen tas upp på ett särskilt anslag på statsbudgeten. Bidragsramen på 660 milj. kr. föreslås bli fördelad med120 milj. kr. för , 210 milj. kr. för /85,180 milj. kr. för /86 samt 150 milj. kr. för /87.Regeringen föreslår att de medel som erfordras , dvs.120 milj. kr., skall anvisas på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /84 i form av ett reservationsanslag benämnt Stöd föroljeersättande åtgärder. NU1983/84:9 12 Vidare förordar regeringen attstatens energiverk bemyndigas att för den nyssnämnda perioden ikläda statengarantier för lån till oljeersättande åtgärder intill ett sammanlagt belopp avvid varje tidpunkt högst 915 milj .kr. För förlusttäckning räknar regeringen med ett medelsbehovav 5 milj. kr. för samt 15 milj. kr. för budgetåret1984/85, 20 milj. kr. för /86 och 35 milj. kr. för budgetåret1986/87. Medel för detta ändamål bör enligt propositionen anvisas i form av ettförslagsanslag. Förlusterna på de garantier som i fortsättningen kan lämnas förlån avsedda att finansiera oljeersättningsprojekt föreslås få täckas tillhälften från anslaget Stöd för oljeersättande åtgärder, m. m. och till hälftenfrån ett särskilt förlusttäckningsanslag. För att medelsbehovet under våren1984 skall täckas bör enligt propositionen 5 milj. kr. anvisas på ettförslagsanslag benämnt Täckande av förluster i anledning av statliga garantierför oljeersättande åtgärder, vilket förs upp på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten 1983/84. I motion 1983/84:184 (m) avstyrks regeringens förslag ommedelstilldelning utom såvitt gäller täckande av förluster med anledning avstatliga garantier för oljeersättande åtgärder. Motionärerna hänvisar till sintidigare nämnda principiella inställning i frågan. Den budgetmässigaomläggningen med särskilda anslag på statsbudgeten för oljeersättande åtgärderoch för investeringar inom energiområdet tillstyrker motionärerna. Med hänvisning till vad utskottet har anfört ombehovet av stödåtgärder för att de av uppsatta målen förenergipolitiken skall nås tillstyrker utskottet regeringens förslag om medelför stöd till oljeersättande åtgärder - den30 . Motion 1983/84:184 (m) avstyrks i här aktuell del. Åtgärder för att öka investeringar i energiutrustning Regeringen föreslår att riksdagenskall godkänna av föredragande statsrådet förordade riktlinjer för åtgärderför att öka investeringarna i energiutrustning. Det gäller här dels ettinvesteringsprogram för , dels en uppföljning av 1983 årsinvesteringsprogram samt verksamhet inom energi-upphandlingsområdet. Ett anslagpå 350 milj. kr. investeringsprogram föreslås i proposifionenliksom också vissa omdispositioner av fidigare beviljade medel föruppföljningen av investeringsprogram. De motionsyrkanden som föreligger berör främst olika delarav investeringsprogram. Härvidlag har motionärerna tagit fasta påregeringens förslag om terminaler för separering av skogsråvara iindustriråvara och bränsleråvara och dess förslag om värmepumpar, solenergi ochfjärrvärme. I motion 1983/84:184 (m) yrkas avslag på riktlinjerna i derashelhet. I detta avsnitt inleder utskottet med att ta upp förslagom riktlinjerna för det nya investeringsprogrammet. har i sittyttrande (se s. NU1983/84:9 13 62 f.) bl. a. behandlat frågan om stöd till värmepumpar.Därefter kommer näringsutskottet in på riktlinjer för den uppföljning somföreslås av investeringsprogram och förupphandUng inom energiområdet.Detta avsnitt avslutas med att utskottet tar ställning till förslag ipropositionen och i föreliggande motioner om medelstilldelning förinvesteringar i energiutrustning. Sammanfattningsvis innebär regeringens förslag följande. Ett generellt stöd för vissa investeringar ienergiutrustning och installationer föreslås för . Stödet är såvälenergipolitiskt som konjunktur- och sysselsättningspolitiskt motiverat. Detersätter dels vissa nu gällande stödformer inom ramen för energilånesystemet,dels det särskilda investeringsstöd för torvanläggningar ochfjärrvärmenätutbyggnader som utgår . Stödet skall i mån av tillgång på medel utgå i form avdirekta bidrag till vissa typer av större energiproduktionsanläggningar ochdistributionsanläggningar samt till vissa energitillförselåtgärder ibyggnader. Den huvudsakliga finansieringen av åtgärder inominvesteringsprogrammet skall ske på den öppna kreditmarknaden med kommunalborgen i förekommande fall. För investeringar i fjärrvärmeanläggningarbibehålls systemet med fjärrvärmelån. För att det skall skapas ekonomisk balansmellan åtgärder i småskaliga och åtgärder i storskaliga system föreslås ettsärskilt anslutningsstöd för värmeleverantörer. I det följande anges kortfattat regeringens förslag tillstöd inom olika specifika områden. Utskottet tar i anslutning härtill ställningtill resp. motionsyrkanden. I propositionen föreslås (s. 33)att ett bidrag på högst av investeringskostnaden skall utgå fill den somunder beställer en större anläggning avsedd för eldning med inhemskabränslen. Utskottet tillstyrker förslaget, dock med den preciseringen att medstörre anläggning skall avses sådan med effekt på 0,5 MW eller större. Det framgår vidare att regeringen anser att investeringari terminaler, där industriråvara och bränsleråvara separeras, är av avgörandebetydelse för att skogsråvaran skall kunna utnyttjas effektivt. Ett särskiltstöd tiU investeringar för separering av industriråvara och bränsleråvaraföreslås mot denna bakgrund. Stödet är utformat som ett bidrag på högst avinvesteringskostnaden till anläggningar som beställs . NU1983/84:9 14 I två motioner framförs krav på attriksdagen skall avslå regeringens förslag om stöd till den nämnda typen avterminaler. Kravet i motion 1983/84:184 (m) på att riktlinjerna i sin helhetskall avslås gäller dessutom även i denna del. Om regeringens förslag genomförs riskerar man att slåsönder systemet med direktleveranser från enskilda skogsägare tillskogsägareföreningarna, vilka separerar industri- och bränsleråvaror, heter deti motion 1983/84:185 (c). Motionärerna förordar en frivillig samverkan mellanberörda intressenter. I motion 1983/84:183 (fp) anförs att dylika terminalergenom initiativ från skogsindustrin bör kunna komma till stånd utaninvesteringsstöd. Utskottet vill framhålla att investeringsstöd av det slagsom nu är aktuellt företrädesvis bör utgå till terminaler som inte ärlokaliserade till kustregionerna utan till inlandet. Detta ställningstagandegrundar utskottet på uppfattningen att sysselsättningen i glesbygdsområdenadärmed kan stimuleras och att råvarubasen för sågverk i dessa regioner intefår äventyras. 1 övrigt har utskottet inget att erinra mot vad som ipropositionen anförs om de förordade terminalerna. Utskottet föreslår attriksdagen ansluter sig till vad utskottet har anfört i detta ämne. För att stimulera till ökadeinvesteringar i värmepumpar föreslår regeringen (s. 34) att bidrag skall kunnalämnas till värmepumpar. Bidragets storlek skall vara högst avinvesteringskostnaden. Bidraget skall dock inte utgå till anläggningar somutnyttjar avluft i småhus och flerbostadshus, då dessa värmepumpar enligtpropositionen är så lönsamma att ytterligare stimulanser är obehövliga. Inte heller skall stöd lämnas för värmepumpar ifastigheter inom fjärrvärme- och naturgasförsörjda områden. Skälet för dettaär att den som har nyttjanderätt till en byggnad i princip inte skall kunnaerhålla stöd för flera tillförselsystem. Det föreslagna stödet till värmepumpar behandlas i fleramotioner. Sållmda begärs i mofion 1983/84:176 (s) ett uttalande från riksdageni enlighet med vad som i motionen anförts beträffande stödåtgärder förinstallafion av värmepumpar i energibesparande syfte. I motionen hävdas attvärmepumpar oavsett typ i stödhänseende bör behandlas lika. I motion 1983/84:183 (fp) anförs att det inte finns skälatt diskriminera någon viss teknisk lösning för värmepumpar. Vänsterpartietkommunisterna begär i motion 1983/84:177 att stödet till installation avvärmepumpar skall utgå utan restriktioner. anför i sitt yttrande (BoU 1983/84:1 y)att det delar den i propositionen framförda uppfattningen att det är lämpligtatt staten genom stöd till värrriepumpar stimulerar till ökade investeringar.Såsom sker i vissa motioner kan det emellertid, framhåller bostadsutskottet, hävdasatt stöd NU1983/84:9 15 bör utgå till samtliga typer av värmepumpar eller att detär angeläget att värmepumpar i stödhänseende behandlas lika. Enligt vadbostadsutskottet har erfarit skulle en utvidgning av stödsystemet enligtmotionärernas förslag innebära så stora anspråk på medel att det kan befarasatt den eftersträvade stimulansen för andra typer av värmepumpar änfrånluftsvärmepunipar delvis uteblir om inte den i propositionen föreslagnamedelsanvisningen ökas. uttalar att utskottet i nuvarandesamhällsekonomiska situation inte anser sig kunna förorda en ökadmedelstilldelning. Det kan i sammanhanget vara lämpligt, fortsätterbostadsutskottet, att erinra om att avsaknaden av stöd inte innebär attfrånluftsvärmepumpar inte kommer att kunna installeras. Bostadsutskottettillstyrker sålunda vad som har föreslagits i propositionen och avstyrker deberörda motionerna i ifrågavarande delar. Avslutningsvis anför bostadsutskottet följande: förutsätter attvad i propositionen förordats om att bidrag inte skall lämnas i fastigheterinom fjärrvärme- och naturgasförsörjda områden ges en tillämpning så attvärmepumpinstallationer inte försvåras-inom områden för vilka endast finns fögapreciserade planer; planer som kanske kommer att förverkligas först om fleraår. Slutligen vill utskottet stryka under att olikamöjligheter tas till vara för att i rimlig grad förenkla och samordna denadministrativa hanteringen av det stöd som föreslås i propositionen med detsystem avseende energisparstöd som avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde. I en avvikande mening tillbostadsutskottets yttrande anför representanter för , folkpartietoch kommunisterna att det är väsentligt att värmepumpar oavsetttyp behandlas lika. Den utformning av bidragssystemet som förordas ipropositionen kan, framhåller de, medföra att installation och användning avolika typer av värmepumpar inte kommer att förverkligas i önskvärd omfattning.Dessa ledamöter säger sig inte ha kunnat finna entydiga belägg för vad somanförs i propositionen om att värmepumpar som utnyttjar avluft (frånluft) f. n.är så lönsamma att ytterligare stimulanser är obehövliga. Det torde, fortsätterde, inte vara motiverat att så reservationslöst som görs i propositionen hävdafrånluftsvär-mepumparnas goda lönsamhet i jämförelse med andra värmepumpanläggningar.Det i propositionen förordade bidraget om högst sägs böra utgå oavsett typav värmepump. En sådan vidgning av möjligheterna bör, fortsätter de nämndaledamöterna, inte nu innebära en ökning av det i propositionen förordademedelsbehovet om 100 milj. kr. De förordar i sin avvikande mening attnäringsutskottet skall föreslå att som sin mening ge regeringen tillkänna vad de har anfört med anledning av proposition 1983/84:62 och vissamotioner. Moderata samlingspartiets företrädare i bostadsutskottetföreslår att näringsutskottet skall fillstyrka motion 1983/84:184 (m). Ettsådant ställningstagande innebär att vad i propositionen och i andra motionerhar NU1983/84:9 16 föreslagits om utformning av vissa enskildheter avstyrks.Ställningstagandet innebär också, uttalas det, att den likabehandling av olikatyper av värmepumpar, som betonas bl. a. i motioner (s; fp; vpk) kommer attförverkligas. Liksom bostadsutskottet tillstyrker näringsutskottetregeringens förslag om stöd för att stimulera till ökade investeringar ivärmepumpar. Bidragets storlek bör vara högst avinvesteringskostnaderna. De skäl som har framförts i propositionen och ibostadsutskottets yttrande för att undantag skall göras för bl. a. anläggningarsom utnyttjar frånluft i småhus och flerbostadshus finner utskottet varabärande. Liksom bostadsutskottet anser sig näringsutskottet i nuvarandestatsfinansiella läge inte kunna förorda en ökad medelstilldelning för attdärmed stöd till samtliga typer av värmepumpar skall möjliggöras. Härtill kanfogas att grunden för det energipolitiska stödsystemet bör vara att stödetskall vara tillfälligt och endast inriktas på sådana system som verkligenbehöver bidrag för att nå ut på marknaden. Utskottet vill understryka attavsaknaden av direkt stöd inte innebär att frånluftsvärmepumpar inte kommer attkunna installeras. Av vad utskottet här har anfört framgår att utskottetavstyrker ifrågavarande motioner i nu behandlad del. Utskottet förutsätter vidare i likhet med bostadsutskottetatt vad i propositionen förordats om att bidrag inte skall lämnas i fastigheterinom fjärrvärme- och naturgasförsörjda områden ges en tillämpning så attvärmepumpinstallationer inte försvåras inom områden för vilka endast finns fögapreciserade utbyggnadsplaner, planer som kanske kommer att förverkligas förstom . De riktlinjer för energipolitikensom antogs av statsmakterna innebar en satsning på utveckling av bl. Inom det s. k. Sol 85-programmet har ett flertal solvärme-,lagrings- och värmepumpssystem utvecklats . Sol 85-programmetskall utvärderas (prop. 1980/81:90 s. 261-267). I den nu behandlade propositionen (s. 34) framhålls attsolvärmeanläggningar med dagens tekniknivå och energipriser inte är ekonomisktlönsamma utan stöd. Detta hänger bl. a. samman med den mycket goda tillgångenpå elenergi . Stödet bör enligt regeringen fortsättningsvis vara avsamma storleksordning som f. n. Ett bidrag om högst av investeringskostnadernatill solvärmeanläggningar i system med en energianvändning mindre än 3 GWh perår föreslås i propositionen. För större system bör idrifttagnaforskningsanläggningar utvärderas och därför inget bidrag lämnas. Utskottet fillstyrker regeringens förslag till riktlinjerför åtgärder för att öka investeringarna i energiutrustning såvitt gällersolvärmeanläggningar. NU1983/84:9 17 Motion 1983/84:184 (m) avstyrks i motsvarande del. I motion 1983/84:185 (c) begärs ett uttalande av riksdagenom att det energipolitiska stödet skall ges en sådan inriktning attanvändningen av solenergi främjas i enlighet med vad som anförs i motionen. behandlade (NU 1982/83:33 s. 34)motionsyrkanden (c) av samma innebörd som det nu nämnda. De avstyrktes avnäringssutskottet med hänvisning till bl. a. det pågående Sol 85-programmet. Enreservation förelåg från och kommunisternasföreträdare i utskottet. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Som utskottet har nämnt pågår en av samhället stöddsatsning på utveckling av solvärmesystem. Utskottet ser naturligtvis gärna attdenna satsning kan resultera i konkurrenskraftiga inhemska lösningar. Iavvaktan på att Sol 85-prograinmet och idrifttagna försöksanläggningar harutvärderats finner utskottet emellertid nu liksom tidigare att intehar anledning att göra något sådant uttalande som motionärerna förespråkar.Motion 1983/84:185 (c) i här berörd del avstyrks alltså. I propositionen anförs (s. 34) attvillkoren för vissa lån till åtgärder i bl. a. flerfamiljshus är förmånligareän lånevillkoren för fjärrvärmeinvesteringar. För att en bättre balans mellanåtgärder i större och mindre anläggningar skall uppnås föreslår regeringen attgällande system med räntebidrag för lån till småskaliga tillförselåtgärderkompletteras med ett anslutningsbidrag för fjärrvärmenät. Bidraget skall lämnasför effekt som tillkommer . Ett bidrag av . per kW anslutningseffektmätt vid produktionsanläggningen föreslås. Bidrag skall utbetalas till den somär huvudman för fjärrvärmeanläggning. Det tidigare behandlade yrkandet i motion 1983/84:184 (m)om avslag pä regeringens förslag inom investeringsområdet gäller också dettaavsnitt. Härutöver finns ett motionsyrkande. I motion 1983/84:185 (c) begärs sålunda att riksdagenskall ansluta sig till de riktlinjer för flexibla fjärrvärmenät anpassade förlåga vattentemperaturer som redovisas i motionen samt besluta att villkorenför stöd till fjärrvärmeutbyggnader skall anpassas efter dessa riktlinjer. Förden händelse inte ansluter sig till dessa riktlinjer förfjärrvärmeutbyggnad begärs i motionen att skall besluta att medelinte, såsom föreslås på annan plats i propositionen, skall reserveras förstorstädernas värmeförsörjning och att anslutningsbidrag för fjärrvärme ejskall utgå. 1 motiveringen för detta yrkande sägs bl. a. att tillkommandefjärrvärmeanläggningar från början måste ges en utformning så att de passar förutnyttjande av alternativa energikällor. Här tar utskottet först upp den del av yrkandet i motion1983/84:185 (c) som gäller riktlinjer för fjärrvärme. NU1983/84:9 KS har tidigare behandlatmotionsyrkanden av samma innebörd som det angivna i motion 1983/84:185(c). Senast skedde detta (NU 1982/83:33 s. 71). a. att det hade ett värde om nya fjärrvärmeanläggningar kunde görasflexibla för att möta kommande behov. Det fanns dock enligt utskottetsuppfattning inte skäl att som villkor för det tillfälliga stöd som dådiskuterades ställa att fjärrvärmeanläggningar skulle vara av den i motionennämnda typen. Motionen avstyrktes och avslogs sedermera av . Enreservation förelåg från och kommunisternasföreträdare i utskottet. Utskottet vill återigen understryka värdet av att nyafjärrvärmeanläggningar kan göras flexibla för att möta kommande behov. Genomett sådant stöd till bl. a. utnyttjande av värmepumpar och spillvärme ifjärrvärmesystem som regeringen nu har föreslagit torde intressetför genomförande av önskade systemförändringar komma att öka. Utskottet har vidareerfarit att de i propositionen föreslagna medlen till vissa strategiskaanläggningar för fjärrvärme i storstäderna bl. a. avses bli utnyttjade för attfrämja hopkoppling av skilda nät och för att öka ledningsdimensionen. Dettatorde ligga i linje med önskemål i motionen. 1 enlighet med beslutför vill utskottet emellertid inte nu ställa som villkor förstöd till fjärrvärmeanläggningar att de skall vara av den i motionen nämndatypen. Av vad utskottet har anfört framgår att utskottet avstyrker motion 1983/84:185 (c) såvitt gäller riktlinjer för fjärrvärmenät. Vad sä gäller regeringens refererade förslag omanslutningsbidrag för fjärrvärme m. m. vill utskottet anföra följande. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del.Anslutningsbidrag för fjärrvärmenät skall sålunda kunna lämnas för under år1984 tillkommande effekt i enlighet med de i propositionen angivnariktlinjerna. Av detta ställningstagande följer att utskottet avstyrkermotionerna 1983/84:184 (m) och 1983/84:185 (c) i ifrågavarande del. Spillvärme, små vattenkraftverk, elvärme, m. m. Regeringen föreslår i denna del avpropositionen, förutom vad som har angivits, dels stöd för industriellspillvärme om av den ifrågavarande investeringskostnaden, dels stöd försmå vattenkraftverk om av investeringskostnaden. I båda fallen gäller attbidrag skall kunna utgå för anläggningar som beställs . Härutöverföreslås ett stöd på för installation av elvärmeanläggningar i oljeeldadepannor i flerbostadshus och gruppcentraler i områden som enligt fastlagdaplaner skall försörjas med ett större energisystem. Ett villkor för stöd börenligt propositionen vara att installationen görs tidsbegränsad i avvaktan påanslutning till fjärrvärme eller naturgas. De föreslagna riktlinjerna ger i denna del inte utskottetanledning till någon erinran. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslagtill riktlinjer för NU1983/84:9 19 åtgärder för att öka investeringarna i energiutrustningtill den del som de inte har behandlats i detta betänkande. Motion1983/84:184 (m) avstyrks i motsvarande del. Uppföljning av investeringsprogram ochupphandling inom energiområdet Del av i slutet av år1982 beslutade investeringsprogrammet för innebar i korthet följande. För bidrag till investeringar i distributionsanläggningarför fjärrvärme anvisades 300 milj. kr. Stödet omfattade avinvesteringskostnaden för anläggningar beställda . Vidare anvisades 200 milj. kr. för bidrag om högst avinvesteringskostnaden för förbränningsanläggningar avsedda för eldning medfrämst torv och beställda . Stödet utvidgades senare när detgällde investeringar i . Till stöd för åtgärder i samband med upphandling inomenergiområdet anvisades 700 milj. kr. Därav har sedermera 50 milj. kr.avsattsför åtgärder i . I propositionen (s. 26) anges hur stödet har utnyttjatsunder året. Regeringen föreslår att investeringsprogrammet på vissa områdenskall följas upp. Detta skall ske parallellt med investeringsprogram.Sammanfattningsvis innebär riktlinjerna i fråga om uppföljning av 1983 årsinvesteringsprogram och för verksamhet inom energiupphandlingsområdet följande.