bet · G701AU24 · 1983-12-31 00:00:00 — De offentliga utgifterna måstereduceras. Alternativet är en stramare finanspolitik som måste fånegativa effekter på sysselsättningen. Ytterligare skattehöjningar kaninte accepteras. De kollektiva löntagarfondernamåste avskaffas. Marknadsekonomin skall bevarasoch stärkas, varvid åtgärder som förbättrar arbetsmarknadens ochkapitalmarknadens funktionssätt bör prioriteras. Denövergripande ekonomiska politiken bör kombineras med en näringspolitiksärskilt inriktad på de mindre och medelstora företagen, en regionalpolitik somger alla delar av landet möjlighet att utvecklas och en arbetsmarknadspolitiksom bl. a. underlättar för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Att de småoch medelstora företagen arbetar under goda förutsättningar är viktigt eftersomsysselsättning inom den privata sektorn främst uppkommer i dessa företag. Dettakräver emellertid en politik som karaktäriseras av generositet och inte avmisstänksamhet gentemot företagsamheten. Enpå ovan exemplifierat sätt utformad ekonomisk politik ger bättreförutsättningar för en positiv utveckling på arbetsmarknaden än den politik somnu förs. Vad utskottet anfört innebär att mofionerna 2941, 2954 och 2956tillgodoses i motsvarande delar och bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande J'örutsättningar och riktHnjer förarbetsmarknadspolitiken att med bifalltill motionerna 1983/84:2941 yrkande 3, 1983/84:2954 yrkande 1 i motsvarandedel och 1983/84:2956 yrkande 18 i motsvarande del samt med avslag på vad somanförts i proposition 1983/84:150 bilaga 4 i motsvarande del som bin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU 1983/84:24 51 2.Förutsättningar och riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken (mom. 1 motiveringen) (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 16 börjar "När det" och på s. 17 slutar"för arbetsmarknadspolitiken" bort ha följande lydelse: Utskottetkan, med anledning av vpk:s partimotion 2957, i och för sig instämma i denbeskrivning av arbetsmarknadsläget som görs i motionerna 2941, 2954 och 2956men vill i övrigt framhålla följande när det gäller förutsättningar ochriktlinjer för arbetsmarknadspolitiken. Det finns en tydlig tendens attregeringen i sin ekonomiska politik är på väg bort från mål som fullsysselsättning och rättvis inkomstfördelning. Huvudmålet för regeringen synesvara att öka lönsamheten för företagen vilket inte gett några positivasysselsättningseffekter men däremot ökat inkomstklyftorna mellan olika klasseri samhället. 1 stället måste en alternativ strategi för samhällelig förnyelseutformas som närmare utvecklas i finansutskottets betänkande FiU 1983/84:45.Huvudpunkter är - att bekämpa den långsiktigatendensen till en växande reservarmé av arbetslösa, - hindra en fortsatt försvagningav lönearbetarnas ställning, - ge den tekniskt-vetenskapligaomvälvningen en demokratisk karaktär, - försvara den offentligaverksamheten mot kapitalistisk privatisering. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2941, 2954 och 2956 i 3.En aktivt arbetsskapande politik (mom. 2) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17som böljar "De slutsatser" och slutar "åtgärd"bort ha följande lydelse: Somframhålls i vpk:s partimotion 2957 är det hög tid att regeringen utarbetar enplan för produktionslivets framtida utveckling i vilken bör ingå ett nationelltindustriprogram i samhällelig regi och en planmässig utbyggnad av denoffentliga sektorn. Utskottet delar också den uppfattning som förs fram imotionen att de arbetsmarknadspolitiska medel som finns präglas alltförmycket av tjänstvillighet mot kapitalet och av provisorier.Arbetsmarknadspolitiken måste mera inriktas på att skapa bestående arbeten.Det gäller också att se till att arbetsmarknadsåtgärderna kan organiseras påflerårsbasis för att möjliggöra säkrare anställningsförhållanden och en bättreframförhållning. Det är också nödvändigt att förhindra att arbetsmarknadspolitikennu utvecklas till en ny folkomflyttningspolitik. Politikens huvudinriktningmåste vara att flytta arbetsplatser till de områden där de arbetande bor. Enökad folkomflyttning, med allt vad en sådan AU1983/84:24 52 kan betyda av kulturell och social rotlöshet eller skärptaekonomiska problem för avfolkningskomniuner, måste motverkas. Vid utvecklandetav det nationella industriprograni och vid en planmässig utbyggnad av denoffentliga sektorn som förordats ovan bör därför regionalpolitiska hänsyn vägatungt. Vad utskottet här anfört med bifall till mofion 2957 idenna del bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandeen aktivt arbetsskapande politik atlriksdagen med bifall till motion 198.3/84:2957 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Mätning av arbetslösheten (mom. 3) , ,och (alla m) anser dels att utskottets yttrande som pås. 17 börjar "Frågan hur" och på s. 18 slutar "aktuell del"bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion2954 att talen för öppen arbetslöshet inte är ett bra mått när det gäller attbeskriva de aktuella sysselsättningsproblemen. Lägets allvar framträder när manräknar in alla dem som står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Och det ärinte enbart de öppet arbetslösa utan också de som är i arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbete och i ungdomslag. uppgick de tillsammans till inemot280000 eller av arbetskraften. Som framhålls i motionen ger inte hellerdenna avgränsning en rättvisande bild av situationen. Både bland anställdainom och bland de lönebidragsanställda finns mångapersoner som fått sina arbeten snarare på grund av situationen påarbetsmarknaden än på grund av deras personligt relaterade handikapp. Ävenbland dem som är förtidspensionerade finns många som egentligen kan betraktassom arbetslösa. Ett sådant synsätt som bl. a. LO redovisat leder till att denegentliga arbetslösheten skulle uppgå fill närmare 600000. Situationens allvarunderstryks dessutom av att de reguljära arbetstillfällena har minskat under desenaste åren. Utvecklingen i vår omvärld visar dessutom att länder med frimarknadsekonomi och en stor enskild sektor uppvisar en mera positiv utvecklingpå arbetsmarknaden. Vad utskottet har anfört med bifall till motion 2954 börges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandemätning av arbetslösheten attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:2954 yrkande 1 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU1983/84:24 53 Inlåsningseffekfer på arbetsmarknaden (mom. 4) , och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 18 börjar "Motion 2954" och på s. 19 slutar"aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 2954 att dennuvarande arbetsmarknadspolitiken får ökade och oacceptablainlåsningseffekter. I takt med att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ökathar också det antalet personer som permanent befinner sig i sådana åtgärderökat kraftigt. AMS möjligheteratt effektivt bidra fill den långsiktigastrukturomvandlingen blir mindre när verket tvingas engagera sig alltmer ireguljära sysselsättningsuppgifter. Den konstlade sysselsättningen har byggtsut. Här kan nämnas särskilda subventioner för fasta jobb inom den offentligasektorn, flaskhalsutbildning, beredskapsarbeten i kombination medarbetsmarknadsutbildning, åtgärder för 16- 17-åringar. ungdomslag ochsärskilda ungdomsprojekt. En följd av de inlåsningseffekter som dessa åtgärder ledertill är att arbetsmarknaden - både ur arbetssökandes och ur företagenssynvinkel -nu fungerar allt sämre. Utskottet tillstyrker mot den här bakgrundenkravet i motion 2954 att en snabb utvärdering görs av effekterna av deomfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande inlåsningseffekter påarbetsmarknaden attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:2954 yrkande I i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Inlåsningseffekter på arbetsmarknaden (mom. 4 motiveringen) (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s.18 börjar "Motion 2954" och på s. 19 slutar "aktuell del"bort ha följande lydelse: Utskottet menar för sin del att de i motion 2954 påtaladeriskerna för inlåsningseffekter på arbetsmarknaden som en följd av nuvarandearbetsmarknadspolitiska medel är överdrivna. De inlåsningar som trots alltsker är enligt utskottets åsikt dock främst beroende av att den ekonomiskapolifik som f. n. förs missgynnar utvecklingen på arbetsmarknaden. Mångaarbetslösa tvingas härigenom över i arbetsmarknadspoHfiska åtgärder . Med den alternativa ekonomiska politik som utskottet förordat idet föregående skulle följa en bättre fungerande arbetsmarknad där risken förovan nämnda effekter vore långt mindre. Motion 2954 behöver mot bakgrund av detanförda inte föranleda någon åtgärd i denna del. AU 1983/84:24 54 "Terapikedjan för ungdomar" (mom. 5) , , ochIngrid (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 20som börjar "De synpunkter" och på s. 21 slutar "av m)"bort ha följande lydelse: Ökningenav ungdomsarbetslösheten är en av huvudförklaringarna till den totalt settstora arbetslösheten. Om ungdomar drabbades i samma utsträckning som den vuxnabefolkningen skulle den totala arbetslösheten vara väsentligt lägre. Denfaktiska ungdomsarbetslösheten är dessutom större än vad statistiken visar,eftersom gruppen ungdomar i sysselsättningsskapande åtgärder är mycket stor.Det är därtill en grupp som vuxit snabbt genom tillkomsten av ungdomslagen.Ungdomarna tar således en stor del av de arbelsmarknadspolitiska resurserna.Man är tyvärr inte beredd att angripa grundorsakerna till ungdomsarbetslösheten. Utvecklingenefter socialdemokraternas regeringstillträde inger oro. På sätt som framhålls imotion 2954 skapar socialdemokraterna ett slags "terapikedja" förungdomar i åldern . Ungdomarnas främsta egenskaper och fördelar framförandra grupper på arbetsmarknaden är nämligen deras tillgänglighet ochrörlighet. Denna minskas avsevärt om allt fler unga människor befinner sig iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. "Terapikedjan" försvagarungdomarnas position på arbetsmarknaden. Denna utveckling kan inte godtas. Ungdomarnassituation på arbetsmarknaden måste i stället stärkas genom en politik somangriper grundproblemen: Bristen på kontakt mellan skolaoch arbetsliv. Höga ungdomslöner i förhållandetill den vuxna arbetskraften. Arbetsmarknadslagstiftningensfavorisering av äldre arbetskraft och redan anställda. Bristen på kunskaper blandungdomarna om arbetsmarknadens krav. till AU 1983/84:21 fogade reservationen 7 redovisas riktlinjer för attfrämja ungdomarnas situation på arbetsmarknaden. Dessa riktlinjer kompletterasi motion 916 av förslag om en särskild lönebidragsbaserad lärlingsutbildningför ungdomar med sociala problem eller påtagliga svårigheter att göra siggällande på arbetsmarknaden. bör uttala sin anslutning till en sådanuppläggning av politiken och ge det anförda regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande " terapikedjan för ungdomar" att med bifalltill motion 1983/84:2954 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. AU1983/84:24 55 Sänkta arbetsgivaravgifter för ungdnmar (mom. 6) dels atl den del av utskottetsyttrande på s. 21 som börjar "Ett liknande" och slutar "motion2956" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att ungdomarnas svårigheteratt få fotfäste på arbetsmarknaden har ett samband med de höga ingångslönerna.Ett sätt att komma till rätta med det pi jblemet är en samverkan mellan statenoch arbetsmarknadens parter, varvid staten temporärt sänker arbetsgivaravgifternamot att parterna förbinder sig att hålla ungdomslönernanominellt oförändrade. Modellen innebär att ungdomarnas konkurrenskraft påarbetsmarknaden kan stärkas genom sänkningen av den relativa lönekostnaden förderas del. Regeringen bör få i uppdrag att närmare utforma ett system försänkta lönekostnader för ungdomar enligt denna modell och återkomma tillriksdagen med förslag härom. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffandesänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar attriksdagen med bifall fill motion 198.3/84: 2956 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Rätt till arbete för alla ungdomar iungdomslag (mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar "Utskottet tillstyrker" och slutar"av utskottet" bort ha följande lydelse: Verksamheten med ungdomslag visar att det går att få framarbetstillfällen för ungdom. Skall reformen utvecklas i posifiv riktning ochfå verklig betydelse för de arbetslösa ungdomarna förutsätts dock att dessa harett nytt arbete att övergå till när anställningen i ungdomslag upphör. Ettannat problem med ungdomslagen som måste lösas är att ersätta det nuvarandehalvtidsarbetet för flertalet ungdomar med arbete på heltid för alla deltagandeungdomar. 1 många fall kan det vara lämpligt att arbetet varvas medutbildningsinslag som stärker ungdomarnas framtidsmöjligheter. Det bör uppdrasåt regeringen att utarbeta förslag om en på detta sätt utbyggd verksamhet med ungdomslag.Förslagen bör läggas fram i samband med redovisningen av den avriksdagen begärda utvärderingen av verksamheten. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande rätt tiH arbete påfull tid för alla ungdomar i ung domslag attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2957 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1983/84:24 56 Stöd till särskilda ungdomsprojekt (mom. 9 motiveringen) , ,och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande pä s. 25 som börjar "Bidragsverksamheten har" och slutar"följande framställningen" bort ha följande lydelse: Bidragsverksamheten har till syfte att stödja delskommunala ungdomsprojekt, dels idéer och uppslag från ungdomarna själva föratt lösa sysselsättningsproblemen. Bl.a. är det fråga om stöd till olikaformer av ungdomsföretagande. Utskottet delar regeringens mening att det börfinnas möjlighet att ge fortsatt stöd till denna typ av insatser. Det beloppregeringen föreslår, 7 milj. kr., är lämpligt avvägt. Det är emellertidobehövligt att anvisa särskilda medel härför. Beloppet bör kunna ställas tillförfogande genom omdisponering av medel från andra poster under anslaget. Avslag på förslaget till riktlinjer förungdomsarbete i kommun (mom. 10) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 26 som börjar "Försök med" och slutar "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående bestämt motsatt sig enfortsatt utveckling av åtgärderna för ungdomar enligt socialdemokratisk modell.Försöksverksamheten i kan utskottet inte fillstyrka. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande avslag på förslagettill riktlinjer för ungdomsarbete i kommun att riksdagenmed bifall till motion 1983/84:2954 yrkande 16 avslår regeringens begäran omgodkännande av de i propositionen förordade riktlinjerna angåendeförsöksverksamhet med ungdomsarbete i kommun. Försök med ungdomsarbete i fler kommuner än Örebrom. (mom. 11 och 12) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar "Försöksverksamheten i" och slutar"och utbildning" bort ha följande lydelse: För att man skall kunna få ett bättre underlag för attbedöma effekterna av ungdomsarbetet bör försöksverksamheten inte begränsas tillÖrebro utan bedrivas i fier kommuner, bland dem . Därigenom kan det bli AU1983/84:24 57 möjligt att se hur ungdomsarbetet fungerar i kommuner medolika struktur på näringsliv och sysselsättning. Det kan också vara av värdeatt pröva olika sätt att lägga upp verksamheten med ungdomsarbetet. Utskottetbiträder alltså förslagen i vpk-motionen 2957 och motion 2935 av IngridHemmingsson m.fl. (s). dels att utskottets hemställan under 11 och 12 bort haföljande lydelse: 11. beträffande/öriö medungdomsarbete i fler kominuner än Öre bro attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2957 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 12. beträffande/ö/«> med arbetslivspraktik i att med bifall till motion 1983/84:2935 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ungdomsarbete hos enskilda arbetsgivare vidförsöksverksamheten i (mom. 13) (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 27 som börjar "Vad nu" och slutar i "ifolkpartimotionen" bort ha följande lydelse: Verksamheten med ungdomslag för 18-19-åringar harmedgivits omfatta även enskilda arbetsplatser. Mofiven härför har varit attgöra det lättare för kommunerna att få fram tillräckligt med platser menframför allt att bredda platsutbudet så att man så långt som möjligt kan anvisaarbetsuppgifter som passar ungdomarnas intresse- och yrkesinriktning.Uppenbarligen måste det komma att föreligga ett motsvarande behov av ettvarierat platsutbud i försöksverksamheten i . Därför biträder utskottetförslaget att även platser hos enskilda arbetsgivare skall få utnyttjas idenna försöksverksamhet. dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffandeungdomsarbete hos enskilda arbetsgivare vid för söksverksamheten i attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2956 yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Förbättring av arbetsförmedlingens service (mom.15) , Änders Högmark,och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 28 sombörjar "Utskottet ser" och slutar "motsvarande del" bort haföljande lydelse: Utskottet vill först understryka betydelsen av attarbetsförmedlingen AU1983/84:24 58 effektiveras och att dess monopolställning upphävs. Det äremellertid positivt att arbetsförmedlingen utnyttjar ny teknik och nya metoder,men detta bör kunna ske inom ramen för tillgängliga resurser. dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse: 15. beträffande/ör/iö/rringav arbetsförmedlingens service attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2954 yrkande 4 i motsvarande delavslår propositionen i motsvarande del. Projektanställning av byggnadsarbetare (mom. 16) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 28 som börjar "Utskottet, som" och slutar "delavstyrks" bort ha följande lydelse: Vad beträffar projektanställning av arbetslösabyggnadsarbetare anser utskottet, som också framhålls i motion 2954 av AlfWennerfors m.fl. (m), att sociala aktiviteter som det här är fråga om i förstahand bör ordnas på frivillig bas. Om en sådan verksamhet över huvud taget skallfå offentliga anslag bör detta ske med kommunala medel. dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffandeprojektanställning av byggnadsarbetare attriksdagen med bifall till motion 198.3/84:2954 yrkande 4 i motsvarande delavslår propositionen i motsvarande del. Översyn av bestämmelserna om flyttningsbidrag(mom. 17) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar "När det" och slutar "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Utskottet anser mot bakgrund av de förändringar iflyttningsbidragens utformning och fortsatta utbyggnad som föreslås ipropositionen att det finns skäl att ifrågasätta det nuvarande bidragssystemetsfaktiska effekter på rörligheten. Utskottet anser därför att regeringen börgöra en utvärdering av flyttningsstödets betydelse i det avseendet. Med bifalltill motion 2954 i aktuell del bör ges regeringen till känna vad utskottetanfört. dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse: 17. beträffandeöversyn av bestämmelserna om flyttningsbidrag attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2954 yrkande 4 i motsvarande del samtmed avslag på motion 1983/84:2956 yrkande 18 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. AU 1983/84:24 59 Översynav bestämmelserna om flyttningsbidrag (mom. 17 motive ringen) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 29som börjar "När det" och slutar "aktuell del" bort haföljande lydelse: Somframhålls i partimotion 2941 av kan regeringens förslag omhöjning av starthjälpen som behandlas senare inte ses på annat sätt än attsyftet härmed är att öka den geografiska rörligheten och därmed rasera denregionalpolitik som bedrevs fram till valet . Emellertid anserutskottet att någon översyn av flyttningsbidragen med den inriktning somföreslås i motion 2954 av m.fl. (m) i aktuell del inte ärnödvändig, varför motionsyrkandet avstyrks. Höjningav starthjälpen m. m. (mom. 18 och 19) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 30som börjar "Som utskottet" och slutar "denna del" bort haföljande lydelse: Utskottetanser att regeringens förslag till höjning av starthjälpen syftar till att ökaden geografiska rörligheten och att detta är ett av flera exempel på hur denaktiva regionalpolitik som bedrevs fram fill valet nu förbytts i sinmotsats. De gmndläggande balansproblemen i vår ekonomi kan inte lösas om inteproduktionsförutsättningar i form av bl. a. mänskligt kunnande, råvaror ochandra naturtillgångar och samhällsinvesteringar tas till vara i alla delar ävlandet. En effektiv politik måste därför vara inriktad på att skapa jobb iorter och regioner där arbetslösheten är som störst. Utskottet kan vidare inteacceptera en återgång till den flyttningspolitik som regeringens förslag nuinnebär. En sådan politik innebär risker för att befolkningskoncentrationentill storstadsregionerna tar ny fart med drastiska befolkningsminskningar imånga glesbygdskommuner som följd. Detta medför utarmning av glesbygderna menförorsakar också stora problem i storstäderna. Utskottet avvisar därför förslagetom höjd starthjälp för flerpersonshushåll. Förslaget om höjning av starthjälpenför s.k. nyckelpersoner avstyrks också av utskottet. Ett företag somrekryterar sådana personer är självfallet också berett att betala derasflyttningskostnader. delsatt utskottets hemställan under 18 och 19 bort ha följande lydelse: 18. beträffandehöjning av starthjälpen att med bifalltill motion 1983/84:2941 yrkande 4 i motsvarande del avslår propositionen imotsvarande del, 19. beträffandesärskilt stöd tiH s. k. nyckelpersoner att med bifalltill motion 1983/84:2941 yrkande 4 i motsvarande del avslår propositionen imotsvarande del. AU1983/84:24 60 Höjning av starthjälpen m. m. (mom. 18 och 19 motiveringen) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 30 som börjar "Som utskottet" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet delar inte uppfattningen att syftet medfiyttningsbidragen är att stimulera till ökad rörlighet. Emellertidunderstödjer regeringens ekonomiska politik kapitalets strukturomvandling.Härigenom kommer flyttningsbidragen att bli ett rörlighetsstimulerande medel.Det är visserligen bra för människor som tvingas flytta av arbetsmarknadsskälatt de kan få ett förbättrat flyttningsbidrag som regeringen nu föreslår menhuvudinriktningen måste ändå vara att flytta arbetsplatser till de områden därde arbetande bor. Problemen för avfolkningskommunerna kan härigenom motverkas.Med hänvisning till dem som trots allt tvingas flytta tillstyrker utskottetregeringens förslag om höjd starthjälp för flerpersonshushåll och för s. k.nyckelpersoner och avstyrker motion 2941 i denna del. Försöksverksamhet med särskilt bidrag tillarbetsgivare för anställning av medflyttande (mom. 20) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 31 som börjar "Utskottet anser" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte acceptera regeringens förslag när detgäller ett särskilt lönebidrag för anställning av medflyttande eftersom detriskerar att snedvrida konkurrensen på de lokala arbetsmarknaderna ochmissgynna dem som redan bor på orten.