bet · G701KU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottetfinner inte anledning till något särskilt uttalande i ärendet. e) Uppgiftslämnande till massmedierna Utskottet har till granskning tagitupp vissa frågor om departementens uppgiftslämnande till massmedierna motbakgrund av bl. a. uppgifter i pressen om efterforskning av s. k. läckor pådepartementen och en frågedebatt i om meddelarskyddet för tjänstemäni . Ordföranden i riksdagsjournaUsternas förening, redaktörenArvid , har företrätt inför utskottet och lämnar uppgifter i saken(bilaga A17). Granskningenföranleder inget uttalande från utskottets sida. Resultatet av den granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning som redovisatsi det föregående får utskottet härmed för Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m),(), (), (), (),() och (vpk). KU1983/84:30 46 Vid beslut under punkt 2.Regeringens behandling av skrivelser har (vpk)ersatt (vpk). Vid beslut under punkt 7. Diarieföringen i departementenhar () ersatt (), () ersattKarin Ahrland (fp) och (vpk) ersatt (vpk). Vid beslut under punkt 8. Regeringens handläggning avutlänningsärenden har () ersatt (). Vid beslut under punkt 9. Medbestämmandefrågor vidberedningen av regeringsärenden har (vpk) ersatt NilsBerndtson (vpk). Vid beslut under punkt 10. Regeringens praxis beträffandetillsättningsärenden i förhållande till jämställdhetslagen har BrittaHammarbacken (c) ersatt () och (vpk)ersatt (vpk). Vid beslut under punkt 11. Regeringens handläggning avvissa datafrågor har () ersatt (), () ersatt () och (vpk) ersatt NilsBerndtson (vpk). Vid beslut under punkt 12. Riksdagsledamoten till har (vpk) ersatt (vpk). Vid beslut under punkt 16. Utnämning av statsråd tillvisst ämbete har () ersatt (). Vid beslut under punkt 18. Viss vapenexportfråga har LarsEmestam (fp) ersatt (). Vid beslut under punkt 19. Regeringens handläggning avkoncessioner för vissa kraftledningar i östra har ()ersatt () och (vpk) ersatt (vpk). Vid beslut under punkt 20 b. Regeringens handläggning avverksamhet med ungdomslag med anledning av beslut har () ersatt () och (vpk) ersatt NilsBerndtson (vpk). Vid beslut under punkt 20 d. har BengtKindbom (c) ersatt (), () ersatt () och (vpk) ersatt . KU1983/84:30 47 Medbestämmandefrågor vid beredningen avregeringsärenden (punkt 9) , Hans Nyhage, GunnarBiörck i och (samtliga m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 20 som börjar "Granskningen har" och slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Det finns också anledning att rent principielltunderstryka, att det i medbestämmandelagen bör göras en bestämd åtskillnadmellan utövningen av den poUtiska ledningen i landet och de fall, då regeringenframträder i den mer begränsade rollen som arbetsgivare. Oklarhet om gränsernaför förhandlingsskyldighetens omfattning medför risker för ineffektivitet ochbyråkrati. En grundlig översyn av medbestämmandelagens tillämpning på denstatliga sidan är därför påkallad. Syftet bör vara att åstadkomma en klargränsdragning i lagstiftningen mellan statens fullgörande av rollen somarbetsgivare och utövandet av de politiska ledningsfunktionerna. Det kan därförifrågasättas om det över huvud taget skall förekomma någon tillämpning av annat än i de mycket speciella ärenden som rörregeringens roll som arbetsgivare. anfört ges till känna. Medbestämmandefrågor vid beredningen avregeringsärenden (punkt 9) (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 18 "Utskottet vill först" och slutar på s. 20 "utskottetssida" bort ha följande lydelse: När det gäller den praktiska utformningen av verksamhetenmed information och förhandling beträffande regeringsärenden kan förstkonstateras att denna verksamhet fått en betydande omfattning. Omkring 2 500regeringsbeslut blir föremål för åtgärder från FHR:s sida. Dettainnebär att förhandling eller information äger rum om ungefär vart tionderegeringsärende. Ökningar har skett på såväl förhandlings- sominformationssidan. Verksamheten sysselsätter en myndighet med f. n. åttatjänstemän till en årlig kostnad av drygt 2 milj. kr. För arbetsgivaren-statentillkommer de resurser i fråga om personal m. m. som tas i anspråk förinformations- och förhandUngsverksamheten från departementens sida. Motbakgrund av dessa uppgifter finns det enligt utskottets uppfattning anledningifrågasätta om de insatser i form av tid och resurser som görs står iproportion till de uppnådda resultaten. Detta gäller oavsett om man serverksamheten från arbetslagar- eller arbetsgivarsynpunkt. Viktigare är emellertid enligt utskottets mening att dennuvarande ordningen också kan kritiseras från den politiska demokratinssynpunkt. För det första innebär denna ordning att ett åläggande att förhandlamed personalorganisationer förts in som ett moment i en politiskbeslutsprocess. KU1983/84:30 48 Förhandlingsskyldigheten åvilar visserligen formellt interegeringen utan ett utanför regeringen stående organ, statens förhandlingsråd.1 realiteten sker emellertid förhandlingarna under direkt medverkan avtjänstemän från regeringens kansli. För det andra sker förhandlingarna på ettså sent stadium av beslutsprocessen att vad parterna i realiteten förhandlar omär regeringens slutliga ståndpunkt. Det rör sig alltså inte om någon preliminärståndpunkt under beredningsprocessen. Enligt utskottet finns det således praktiska men framförallt principiella skäl som talar för att den nuvarande, formaliseradeförhandlings- och informationsverksamheten i fråga om regeringsärendenavskaffas och att en återgång sker till det äldre system därpersonalorganisationerna fick lägga synpunkter på de beslutsunderlag somarbetades fram inom departementen. Skulle det inte visa sig vara möjligt att genomföra ettsådant system bör i varje fall förhandlings- och informationsverksamhetenenligt nuvarande ordning starkt inskränkas till sin omfattning. Den börförslagsvis kunna begränsas till förslag om viktigare förändringar medkonsekvenser för de statsanställdas anställningsförhållanden. anfört ges till känna. Medbestämmandefrågor vid beredningen avregeringsärenden (punkt 9) (vpk) anser attden del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar "" och slutar "utskottets sida" bort ha följandelydelse: Utskottets slutsats är således att omfattningen ochinriktningen av förhandlings- och informationsverksamheten i fråga omregeringsärenden bör ses över. Som tidigare uttalat (AU 1983/84:5)måste förändringar i medbestämmandets utformning i föregåsav förhandlingar, vilka bör vara förutsättningslösa. Därför finns det enligtutskottets mening inte någon anledning att göra uttalanden om inriktningen avöversynsarbetet. anfört ges fill känna. Regeringens handläggning av vissa datafrågor (punkt11) (), Hans Nyhage (m),i (m), (), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 27 börjar "Beträffande registret" och på s. 28slutar "registret förelåg" bort ha följande lydelse: I beslutet angående registret för administration avgruppsakförsäkringar har regeringen funnit att särskilda skäl att tillåtaregistret har förelegat bl. a. på grund av att registret behövdes för enrationell försäkringsadministration. Utskottet kan inte dela regeringensbedömning på denna punkt. Regeringens tolkning innebär enligt utskottet enutvidgning av begreppet särskilda skäl KU1983/84:30 49 som inte kan anses stå iöverensstämmelse med stadgandets syfte. Vad utskottet anfört ges tillkänna. Riksdagsledamoten resa till (punkt 12) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 29 börjar "Utskottet har" och på s. 30 slutar"utskottets uttalande" bort ha följande lydelse: Utskottet har granskat regeringens handläggning av frågan.Regeringsuttalandet är enligt utskottet anmärkningsvärt från formellautgångspunkter. Det är t. ex. oklart om regeringen i dess helhet står bakomuttalandet. Den unika åtgärd som regeringen företagit riktar sig mot en enskildriksdagsledamots helt rättsenliga förehavanden. Planeringen av BildtsUSA-besök ägde rum i samförstånd med den svenska utrikesförvaltningen. Besöketgenomfördes inom ramen för ett program som gjorts upp av den svenskaambassaden i och i närvaro av företrädare för denna. Regeringsuttalandetinnehåller vidare felaktigheter angående vad som förekommit vid besöket, vilketenligt utskottet är betänkligt. Granskningen föranleder utskottet att riktakritik mot statsministern för handläggningen av frågan. anfört ges till känna. Viss utrikespolitisk rapportering (punkt 13) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som pä s. 30 börjar "Utskottet noterar" och på s. 31 slutar"förevarande del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet är det anmärkningsvärt att Fermrapporteninte diariefördes utan fick förbli liggande under lång lid i ett kassaskåp påstatsministerns kansli. Än mer betänkligt är det att stalsministern medförbigående av och dess chef lämnar direkta instruktionertill FN-ambassadören i ömtåliga utrikespolifiska frågor. Utskottet har haftanledning att även i tidigare sammanhang, t. ex. i den s.k. Bahraffären,uppmärksamma sådana handlingsrutiner. Granskningen föranleder utskottet attrikta kritik mot statsministern. anfört ges till känna. Gränsdragningsförhandlingar med (punkt 14) (), Berfil Fiskesjö(c), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande på s. 33 som börjar 4 1983/84. KU1983/84:30 50 "Granskningen föranleder" och slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Utskottets granskning har visat att regeringenshandläggning av förhandlingarna på flera sätt varit bristfällig.Förhandlingarna har från svensk sida präglats av osäkerhet och oklara rutiner.Utskottet vill understryka vikten av att det inom dras uppklara handlingslinjer när det gäller frågor av förevarande karaktär och attutrikesförvaltningen med största uppmärksamhet följer den framtidautvecklingen. anfört ges till känna. Språkgranskning av vissa UD-dokument (punkt 15) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 33 börjar "har" och på s.35 slutar "gällande lagstiftning" bort ha följande lydelse: har i olika sammanhang understrukitbetydelsen av meddelarfriheten. Ett viktigt led i denna är det itryckfrihetsförordningen förankrade efterforskningsförbudet, dvs. detprincipiella förbudet för myndigheter att undersöka vem som lämnatuppgifterna. Utrikesministerns uppdrag till professor är enligtutskottets mening att bedöma som ett förberedande led i en sådanefterforskning. Uppdraget ter sig mot denna bakgrund betänkligt. Somuttalas i UD-promemorian (bilaga 20) skulle en fullständig visshet aldrig kunnauppnås i fråga om pressen verkligen fått tillgång till de aktuellahandlingarna. Inte heller kunde de utlämnade uppgifterna anses vara av såallvarlig karaktär att uppgiftslämnaren lagligen skulle kunna eflerforskas omuppgifterna förmedlats muntligen. Uppdraget till förefaller därförknappast ha haft något rimligt syfte. Det har däremot inneburit att en heltutomstående person fått tillgång till sekretessbelagt UD-material och utrikesnämndenshandlingar. Frågan om utlämnande av utrikesnämndens handlingar till enutomstående har enligt utskottets mening en sådan betydelse att den borde hadiskuterats i regeringen. Med detanförda finner utskottet skäl att rikta kritik mot utrikesministern. anfört ges till känna. Utnämning av statsråd till visst ämbete (punkt 16) (), Berfil Fiskesjö(c), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 35 börjar "Utskottet vill" och på s. 36 slutar"för statsråd m. bort ha följande lydelse: De kravsom måste ställas på en innehavare av landets högsta domarämbe- KU1983/84:30 51 te är minst lika höga som för posten som jusfitieminister.Mot denna bakgrund måste regeringens brådska med utnämningen och frångående avde normala rutinerna vid utnämning av justitieråd uppfattas som ett uttryck förbristande respekt för vårt rättsväsende. Därfill kommer atl statsministernsenare gjort uttalanden om som får betecknas som förhastade ochoöverlagda. Enligt utskottet är det anmärkningsvårt att det föredragandestatsrådet -1, f. justitieminister - blev orienterad om atthon skulle föreslå utnämningen först kort före regeringssammanträdetden . Granskningen föranleder utskottet att rikta kritik mot stalsministernför handläggningen av denna utnämningsfråga. Vad utskottet anfört ges riksdagentill känna. Viss vapenexportfråga (punkt 18) (vpk) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 41 som börjar "Det har inom" ochslutar "utskottets sida" bort ha följande lydelse: Granskningen ger enligt utskottets bedömning vid handenatt det i förekommit sådana inre väpnade oroligheter attkrigsmaterielexporten dit inte kan anses stå i överensstämmelse med de avriksdagen antagna riktlinjerna för sådan export. Uppgifter om läget i ,som framkommit efter regeringens beslut, tyder enligt utskottets mening på attregeringens beslutsunderlag varit bristfälligt. Det har även visat sig att desvenska vapnen använts för att bekämpa etniska minoritetsgrupper.Utrikesministern härvid utfrågningen inför utskottet uppgett att förhållandenai varit svårbedömbara men att regeringen på grundval av de uppgifter somvarit tillgängliga ansett att exporten skulle vara förenlig med de gällanderiktUnjerna, Med hänsyn till att regeringen var medveten om att det under enlång följd av år pågått oroUgheter borde enligt utskottets mening störrerestriktivitet ha iakttagits vid tillståndsprövningen såväl beträffande demonstrationsexemplarensom den slutliga leveransen. Utskottet vill framhålla att det är särskiltangeläget att regeringen i vapenexportärenden av detta slag eftersträvar att fåen så klar bild som möjligt av läget i landet i fråga och att en självständigbedömning görs av varje ny exportansökan. Utskottet erinrar om att isamband med antagandet av de nu gällande reglerna för vapenexport anslutit sigtill ett uttalande av krigsmaterielexport-kommitté om att särskildförsiktighet bör iakttas när det föreligger anledning befara att ett tilltänktmottagarlands yttre och inre stabilitet är i fara eller informationsunderlagetom landet är bristfälligt eller motsägelsefullt. anfört bör ges till känna. Arbetskraft till biståndsprojektet (punkt 20c) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), () ochElisabeth () anser att den del av utskottets yttrande på s. 44 sombörjar "Enligt utskottet" och KU1983/84:30 52 slutar "berörda frågan" bort ha följandelydelse: I en reservation från utskottets borgerliga ledamöterframhölls att den eventuella förekomsten av tvångsrekrytering avarbetskraft till elt av de största svenska biståndsprojekten var en fråga avstor principiell betydelse. I denna fråga, som ytterst handlar om grundläggandemänskliga rättigheter fick det enligt reservanterna inte råda någon tvekan om densvenska inställningen. Det var därför anmärkningsvärt, ansåg reservanterna, attstatsrådet först i samband med utfrågningen införkonstitutionsutskottet , dvs. efterpresskonferensen, sökte rätta till de enligt honom felaktiga uppgifterna omhans uttalande i massmedierna. Inför utskottet hade statsrådet dels dementeratsitt uttalande vid presskonferensen, dels ånyo vägrat uttala sig iprincipfrågan. Reservanterna säg sig därför nödsakade att konstatera att denklarhet som vore önskvärd om statsrådets inställning i denna inte hadeerhållits. Utskottet har noterat att en artikel i den2 innehåller en utskrift ord för ord av en bandupptagning som gjordesvid den nyssnämnda presskonferensen. Av denna utskrift framgår bl. a. attstatsrådet vid presskonferensen faktiskt skulle ha uttalat att detsätt varpå arbetskraften rekryterats till projektet var en intern vietnamesiskfråga. I likhet med vad reservanterna uttalade finnerutskottet därför att det alltjämt råder stor oklarhet om statsrådet i denna fråga., Vad utskottet anfört ges till känna. (punkt 20 d) (), Berfil Fiskesjö(c), Hans Nyhage (m), i (m), (), KarinAhrland (fp) och () anser att den del av utskottets yttrande pås. 45 som börjar "Utskottet finner" och slutar "i ärendet"bort ha följande Ivdelse: Budgetpropositionen innebar inget klart förslag om denfortsatta finansieringen av . Den ur allmänkulturell ochekumenisk synvinkel minst stötande tolkningen av budgetpropositionens skrivning(prop. 1983/84:100, bil. 15 , s. 23) innebär att kyrkofondenendast momentant skall stå för "hälften av kostnaderna" för att"senare kompenseras härför". Om finansieringen av även ifortsättningen får ske över statsbudgeten - genom att medel tas frånkommitléanslaget i det departement till vilket hör - markerasenligt utskottets mening atl arbete är av allmänkulturelltintresse, något som understrukits såväl i som i flera andra sammanhang. Denna markering är mot bakgrund av denaktuella debatten angelägen. Det sagda står inte i motsättning till detförhällandet att trossamfunden har stort intresse av att en nybibelöversättning arbetas fram. KU 1983/84:30 53 Åandra sidan skulle en finansiering - helt eller delvis - genom kyrkofondenkunna ge en felaktig uppfattning om möjligheterna att hävda den vetenskapligaintegriteten i översättningsarbetet liksom den allmänkulturella målsättningen. Etttungt skäl för att inte belasta kyrkofonden med finansiering är innehållet i det avtal, som träffats om utgivning översättning av . Som framgår av den tidigareframställningen skall de förslag, som ger ut den nya bibelöversättningenerlägga viss ersättning för varje exemplar fill , vilkenersättning skaU förvaltas i Svenska bibelsällskapets bibelfond. Fonden skall iförsta hand tas i anspråk för att bestrida kostnader för löpande bevakning avoch arbete med bibelöversättningsfrågor. För detta ändamål skall medel bl. a.kunna utgå till anslag för forskning. Ur fonden skall medel dessutom utgå förinformation om översättningar och för andra liknandeåtgärder som har till syfte att stimulera intresset för . Bibelsällskapetär ett ekumeniskt organ. Om avtalet måste rivas upp för att kyrkofonden - somär avsedd för inomkyrkliga angelägenheter - skulle fåkompensation för sina bibelkommissionskostnader genom royalties på den nyabibelutgåvan, finns risk för att man onödigtvis skapar oro och spänningar pådet ekumeniska fältet. Underhänvisning till det anförda vill utskottet framhålla att regeringen med hänsyntill förhållandena borde ha förelagt förslag om att kostnaderna helt skall bestridas av statsmedel. Vad utskottet anfört gesriksdagen till känna. 1.Diarieföringen i departementen (punkt 7) avAnders , Hans Nyhage, i och (alla m) Som utskottet anför (s. 9) har granskningen avdiarieföringen i på en punkt försvårats av att vägrade tillgodose en begäran från utskottet att få tillgång utskrift av ett inslag i . Utöver vad utskottet anför vill viframhålla följande. Riksradiobolagethar visserligen inte haft någon formell skyldighet att lämna ut den aktuellautskriften av Dagens eko-inslaget tiU utskottet. Enligt vår uppfattning bordeemellertid bolaget ändå ha tillmötesgått utskottets begäran. Vi anser inte attde skäl som bolaget åberopat för att vägra lämna ut utskriften är bärande. Ivissa fall kan vara av väsentlig betydelse för utskottets granskningsarbete attfå tillgång till utskrifter av inslag i TV- och radioprogram. Vi förutsätterdärför att massmediekommittén utarbetar ett förslag som tillgodoser dettaangelägna intresse, så att frågan snabbt får en lösning. KU 1983/84:30 54 Vissvapenexportfråga (punkt 18) av () Regeringen har grundat sitt beslut att medgevapenexport till på det faktamaterial om landet som framtagits bl. a.genom ordinarie beskickningskontakter. Det har emellertid i samband medkonstitutionsutskottets granskning framkommit att redovisat faktamaterial varbristfälligt och att inbördeskriget i vid exporttillfället fortgick istort sett i samma omfattning som . Om regeringen hade haft kännedom omdetta förhållande borde export inte ha medgivits. Dethade i detta sammanhang varit av värde om information också hade inhämtats frånbiståndsarbetare verksamma vid gränsen mot . Dessa personer har betydandekännedom om de förhållanden som råder i det av kbntinuerUgt inbördeskrigdrabbade . Arbetskrafttill biståndsprojektet (punkt 20 b) av () Vid behandlingen av denna fråga föregående årstödde jag reservanterna vid voteringen. Jag har i sakfrågan självklart sammauppfattning som på nytt kommer till uttryck i reservationen. Reservanternahar emellertid som skäl för att ta upp frågan på nytt åberopat entidningsartikel med utskrift av en bandupptagning. Utskottet har inte kunnat fätillgång till bandet. EnUgt min uppfattning bör inte riksdagenskonstitutionsutskott grunda sitt ställningstagande i en så allvarlig fråga påen icke kontrollerbar bandutskrift. Härtillkommer att statsrådet efter den nämnda tidningsartikeln i enegen artikel förklarat sin inställning. Det är emellertid beklagligt attstatsrådet dröjt så länge innan han offentligt tog avstånd fråntvångsarbete. , 55 KU 1983/84:30 KU1983/84:30 56 Utfrågning av generaldirektör och byråchefUlf , , angående MBL ikanslihuset : Jag hälsar er välkomna till utskottet. Vihar anmält som ett granskningsärende frågan om MBL inom kanslihuset. Vi tyckeratt det skulle vara värdefullt att som en introduktion få höra arbetsgivarnassynpunkter. : Jag kanske först får säga några ord om vadFHR är och ange i grova drag hur FHR arbetar. () har enligt sin instruktionatt svara för genomförandet av sådan förhandling och information som följer avMBL eller kollektivavtal och som föranleds av beslut som regeringen ellerenskilt statsråd fattar. Sådana beslut som enbart berör de internaförhållandena inom regeringskansUet behandlas ej av FHR. I sitt arbete har FHR att tillämpa de i MBL och resp.avtal ingående kraven på förhandlingsordning. FHR har även när det gäller detre huvudorganisationerna kollektivavtal om förhandlingsordning ochinformation. I en inom och utarbetad ordning förhur och arbete kring förhandlingsarbetetorganisatoriskt skall bedrivas sägs att det är vederbörande departement som iförsta hand har att ta ställning till vilka ärenden som skall översändas tillFHR för åtgärd. Råder därvid osäkerhet skall samråd ske med FHR innandepartementet tar ställning i frågan, om ärendet skall lämnas över till FHR. De ärenden som FHR mottar från granskasav FHR som avgör om ärendet till sitt innehåll är sådant att förhandling ellerinformation skall äga rum eller inte. I detta sammanhang är FHR ofta beroendeav kompletterande upplysningar från . Finner FHR att ettärende inte faller under förhandlings- eller informationsskyldighet återlämnasärendet till . När FHR återsänder ett ärende till ärvanligen skälet det att ärendet i fråga inte berör förhållandet mellan statensom arbetsgivare och de anställda. Att arbetsgivarens skyldighet enligt MBL är begränsad tillfrågor om förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare framgår av 1 § ilagen. Det är för FHR en grundläggande fråga att förhandlingsverksamheten skallanpassas härtill. Vid förhandlingar har FHR i uppkommande fall att meddelamotparten då yrkande avser fråga som ej berör förhållandet mellan arbetsgivareoch arbetstagare dvs. ej är förhandlingsbar. Som en följd av FHR:s fullgörande av denna sin uppgiftinstämde TCO-S staten till AD för vägran att förhandla med anledning av ettregeringsbeslut rörande dels en fråga om timplan för skolelever,dels en fråga om betyg för skolelever. I sin domaccepterar AD den principiella inställning som FHR hävdat KU 1983/84:30 57 nämligenatt regeringen får anses fatta sina beslut i olika roller och att det endast ärnär beslutet fattas i frågor där regeringen intar rollen som arbetsgivare somförhandlings- och informationsrätt föreligger. Efter domen av AD hardiskussioner om förhandlingsbarhet i de enskilda fallen underlättats. Detvanliga är att när FHR påpekar att ett yrkande faller utanför detförhandlingsbara området personalorganisationen ges möjlighet att ändra elleråterta sitt yrkande, något som personalorganisationerna vanUgen utnyttjar.Protokollen från förhandUngarna lämnar därför oftast inte några upplysningar omdessa inslag i FHR:s arbete.