bet · G701AU5 · 1983-12-31 00:00:00 — När det gäller medbestämmandets utformning i regeringenskansli behandlade utskottet (AU 1982/83:6) frågan omförhandlingar rörande propositioner och andra regeringsbeslut. Utskottetkonstaterade att detta förhandlingsarbete drivs enligt särskilt avtal samt attverksamheten behandlats av i granskningsbetänkandet KU1978/ 79:30. Utskottet erinrade också om sin fidigare framförda uppfattning attförhandlingsverksamheten i fråga i vissa avseenden varit mindre ändamålsenligoch att det därför kunde finnas anledning att i ett längre perspektiv ta uppverksamheten till behandling. Regeringen har därefter i den till förrariksmötet avgivna budgetpropositionen (prop. 1982/83:100 bil. 15) aviserat attstatens förhandlingsråd (FHR) som spelar en central roll i sammanhanget skallbli föremål för en översyn. a. skall möjligheterna prövas att finnalämpliga alternativa organisationsformer för den förhandlings- ochinforma-fionsverksamhet som rådet bedriver. Det kan vara naturligt att därvid pröva frågor av det slagsom tas upp i motion 2063. Såvitt utskottet kan bedöma måste förändringar imedbestämmandets utformning i föregås av förhandlingar. Dessabör vara förutsättningslösa. Det finns därför inga skäl för utskottet att göranågra uttalanden om inriktningen av det pågående översynsarbetet. Med detanförda avstyrks motionerna 1538 och 2063, den senare i motsvarande del. m. fl. (c) tar slutligen i motion 2063 uppfrågan om MBL-förhandlingar i samband med chefstillsättningar inom denoffentliga sektorn. Mot bakgrund av att chefer inom offentlig verksamhet spelaren annan roll än inom privat samt att det finns speciella regler som skalltillämpas vid fillsättningar föreslås att skall göra ett uttalande omatt tillsättning av chefer inom den offentliga sektorn inte skallMBL-förhandlas enligt 11 § utan bli föremål för information. Arbetsgivares beslut att tillsätta chefer omfattas enligträttspraxis av förhandlingsskyldighet enligt 11 § MBL. Detta torde också gällaför den offentliga sektorn. På det statliga området täckschefstillsättningsfrågorna delvis av avtalet om tillsättning av vissa tjänsterhos staten (ATS). Enligt ATS får arbetsgivaren och berördaarbetstagarorganisationer -/SR, och -träffa kollektivavtal om informafion och förhandlingvid tjänstetillsättningar eller förord därom enligt tre alternativ, nämligen(1) förhandling i partssammansatt grupp, (2) information till organisation somhar att påkalla förhandling , (3) annan ordning varomarbetsgivaren och berörda arbetstagarorganisationer är ense. Vissa tjänster är undantagna från ATS. Det gäller bl. a.tjänster på utbildningsområdet och tjänster som tillsätts eftersakkunnigförfarande. AU1983/84:5 20 Utskottet är för sin del inteberett att ställa sig bakom motionens krav på ett uttalande från riksdagenssida beträffande hur chefstillsättningen inom offentlig sektor skall gå till.Det måste vara en uppgift för parterna att genom avtal finna praktiska formerför hur dessa tillsättningsfrågor skall handläggas. Utskottet vill här peka påatt det nämnda avtalet om förhandlingsordning i frågor om fillsättning avvissa tjänster hos staten visar en väg om hur detta kan gå fill. Mot dennabakgrund avstyrks motion 2063 i denna del. 1. beträffandeett ny ti arbetsrättsligt system attriksdagen avslår motion 1982/83:1057 yrkande 1, 2. beträffandeprecisering av arbetstagarbegreppet att avslår motion 1982/83:181, 3. beträffandeideella insatser inom offentlig sektor attriksdagen avslår motion 1982/83:2178 yrkande 1, 4. beträffandemedbestämmaitdels utformning i mindre företag att avslår motionerna 1982/83:182, 1982/83:1636 yrkande 1 och 1982/83:2063 yrkande 4, 5. beträffandenegativ föreningsrätt m. m. attriksdagen avslår motionerna 1982/83:656, 1982/83:667 och 1982/83:1522, 6. beträffandefacklig vetorätt vid anlitande av entreprenör attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1523 och 1982/83:1636 yrkande 2, 7. beträffandebegränsning av blockadrätien attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1521 och 1982/83:1636 yrkande 4, 8. beträffandeblockad mot enmansföretag attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1525, 1982/83:1636 yrkande 3 och1982/83:2063 yrkande 5, 9. beträffanderedovisning av konfliktbidrag attriksdagen avslår motion 1982/83:2145 yrkande 1, 10. beträffande skadestånd enligt denarbetsrätisliga lagstiftningen att avslår motion 1982/83:1511, 11. beträffande medbestämmande inomoffentlig sektor attriksdagen med avslag på motionerna 1982/83:1127 yrkande 6, 1982/83:1636 yrkande5 och 1982/83:2063 yrkande 1 lägger regeringens skrivelse 1982/83:176 tillhandlingarna, 12. beträffandelyiedbestäntmandets utformning inom regeringens kansli attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1538 och 1982/83:2063 vrkande 2, AU1983/84:5 21 13. beträffande chefstillsättningarinom den offentliga sektorn att avslår motion 1982/83:2063 yrkande 3. Närvarande: (), (). (), (), (), ().Lars-Ove (vpk), (), (), (), i (m), i (c), SvenLundberg (s), tredje vice talmannen () och (). Ettnytt arbetsrättsligt system (mom. 1) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "Vpk har" och slutar "motionen1057" bort ha följande lydelse: Erfarenheterna av medbestämmandereform ger klartvid handen att den inte innebar den genomgripande demokratisering avarbetslivet som det påstods att den skulle leda fram till. Det har under de årsom gått blivit alltmer uppenbart att maktförhållandet mellan kapital ocharbete är i grunden oförändrat. Man kan inte göra gällande att arbetstagarnaoch deras fackliga organisationer har tilldelats ett medbestämmande i ordetsreella mening. Om man vill komma till rätta med kapitalägarnas makt påarbetsmarknaden måste medbestämmandelagen förändras och förstärkas i olikahänseenden. De riktlinjer för en förändring av lagen som vpksammanfattningsvis anger som demokratiska rättigheter för fackförening ställersig utskottet bakom. Det gäller bl. ä. en utvidgad förhandlings- ochinformationsrätt samt vetorätt i sådana för arbetstagarna betydelsefulla frågorsom företagsnedläggningar, rationaliseringar, avskedanden, omplaceringar ochinförande av ny teknik. Utskottet stödjer också vpk:s yrkande om attfredspliktsreglerna och strejkskadestånden skall avskaffas. Det finnsytterligare strejkhinder som måste avlägsnas. Dit hör den regel i 42 §medbestämmandelagen som förbjuder de förtroendevalda i en fackförening attsolidarisera sig med strejkande medlemmar. Inte heller bör det längre varatillåtet att i vissa fall avskeda deltagare i strejk. Begreppet saklig grund ianställningsskyddslagen bör ändras i detta avseende. AU1983/84:5 22 Det är emellertid inte tillräckligtatt på detta sätt förstärka arbetarsidans stridsrätt. Arbetsgivarna harfortfarande i kraft av sitt ägande en överlägsen position. Denna bekräftas avrätten att tillgripa lockout och därmed utestänga de arbetande frånmöjligheterna till försörjning. Det kan inte hävdas att strejk och lockout är jämförbaravapen. Lockoutvapnet bör sålunda förbjudas. Strejken är arbetarnas och fackföreningarnas främstamotvikt till arbetsgivarnas makt och ägande av produktionsmedlen. Omförhandlingsverksamheten skall vara meningsfull för fackföreningarna, får de intehindras att vidta stridsåtgärder när de anser att detta är befogat. Av dettasynsätt följer att fredspliktsreglerna bör utmönstras ur medbestämmandelagen.När så sker kommer de regler varigenom fredsplikten sanktioneras för arbetarnasoch fackföreningarnas del, dvs. reglerna om strejkskadestånd, inte längre attfylla någon funktion. Även dessa regler bör alltså utgå ur medbestämmandelagen. Utskottet tillstyrker vidare kravet i vpk:s partimotion omrätt för fackföreningar att delta i internationella solidaritetsaktioner utanbegränsningar. Vid riksdagsbehandling av medbestämmandelagenaktualiserades frågan om att införa en lagfäst rätt att bedriva politiskpropaganda och politisk verksamhet på arbetsplatserna. Man stannade för attfrågan borde lösas genom förhandlingar och avtal. Det utsädes dock uttryckligenatt frågan om lagreglering fick tas upp på nytt om den väg som först bordeprövas inte skulle leda till godtagbara resultat. Några sådana resultat har inte uppnåtts. Tvärtom har desenaste årens erfarenheter visat att arbetsgivarna utnyttjat det tillstånd sområder till att på arbetsplatserna bedriva en intensiv politisk propaganda,avsedd att tjäna deras syften. I det läget måste arbetarrörelsen kunna gå tillmotoffensiv ute på arbetsplatserna och göra det med stöd av en i lag fastställdrätt att där bedriva politisk verksamhet. Vad här sagts innebär att utskottet ställer sig bakom deförslag till förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen som förordas imotion 1057 i de aktuella delarna. Detta gäller även den i motionen upptagnafrågan om forskares rätt till tillträde på arbetsplatserna. Det bör uppdras åt regeringen att utarbeta lagförslagenligt de riktlinjer som utskottet angivit ovan. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande ett nytt arbetsrättsligtsyslem attriksdagen med bifall till motion 1982/83:1057 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1983/84:5 23 Ett nytt arbetsrättsligt system (mom. 1 - motiveringen) (), (), (), i (m), i (c), tredje vicetalmannen () och () anser att den del avutskottets yttrande på s. 8 som börjar "Vad nu" och slutar "medkollektivavtal" bort utgå. Precisering av arbetstagarbegreppet (mom. 2) och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar "Utskottet gör" och på s. 9 slutar"motion 181" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion 181om att rättspraxis när det gäller arbetstagarbegreppet har utvecklats på ettsätt som inte kunde förutses då arbetsrätten tillskapades. Genom att begreppetarbetstagare ständigt utvidgats har MBL:s tillämpningsområde breddats på ettsätt som inte är förenligt med lagens egentliga syften. Begreppet arbetstagarei MBL måste preciseras så att det är helt klart att t, ex, elever kan medverkai skötseln av skolan och föräldrar på daghem utan att detta kommer i konfliktmed lagen eller skall behöva regleras i kollektivavtal. Detta bör vara falletäven beträffande nära anhöriga som arbetar i ett familjeföretag. Regeringen börsnarast lägga förslag om ändringar i MBL i detta syfte. Utskottet tillstyrkeralltså förslaget i motion 181. Regeringen bör underrättas om vad utskottet häranfört. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande precisering avarbetstagarbegreppet attriksdagen med bifall till motion 1982/83:181 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Medbestämmandets utformning i mindre företag (mom. 4) , , och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar "Utskottet avvisar" och slutar"denna avslås" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 1636 representeras de anställda påmånga små arbetsplatser av en facklig ombudsman som inte har anknytning tillföretaget i fråga. Ett sådant ombud har som sägs i motionen ofta begränsademöjligheter att sätta sig in i förhållandena på de skilda arbetsplatserna ochhar ingen skyldighet att i förväg samråda med de anställda. Det förekommer attväsentlig information när de anställda först långt efter det att arbetsgiva-. AU1983/84:5 24 ren fullgjort sin lagstadgade informations- eller förhandlingsskyldighetgentemot den fackliga organisationen. Denna ordning strider enligt utskottetsmening mot lagens syfte att nå ett decentraliserat och smidigt beslutsfattandedirekt förankrat hos dem som närmast berörs. Utskottet noterar med tillfredsställelseatt medbestämmandet på lokal nivå uppmärksammats i utvecklingsavtalet mellanSAF och LO/PTK. Enligt utskottets mening är detta emellertid inte tillräckligt.Riksdagen bör därför uttala att det är ytterst angeläget att den översyn sompågår inom av arbetsrättslagstiftningen ochintentionerna i avtal mellan parterna leder till att lagens grundläggandesyften nås, dvs. att ge inflytande åt de direkt berörda på arbetsplatserna,även i de små företag där inte fackklubb eller facklig förtroendeman är utsedd.Detta bör ges regeringen till känna. Vad här anförts innebär att yrkandena imotionerna 182 och 2063 rörande utformningen av medbestämmandet i mindreföretag delvis tillgodosetts, varför dessa motioner i aktuella delar inte börföranleda någon åtgärd från sida. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande medbestämmandetsutformning i mindre företag att med bifall till motion 1982/83:1636yrkande 1 samt med avslag på mofionerna 1982/83:182 och 1982/83:2063 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Medbestämmandets utformning i mindre företag (mom. 4) i (c) och ()anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar "Utskottet avvisar" och slutar"denna avslås" bort ha följande lydelse: Även om medbestämmandets utformning i de mindre företagenuppmärksammats i utvecklingsavtalet mellan LO/PTK och SAF delar utskottet denuppfattning som förs fram i motion 2063 om att förfarandet vid information ochförhandling i sådana företag bör skrivas in i lagen. Detta förfarande bör haföljande allmänna utformning. Arbetsgivaren bör kunna fullgöra en inledandeinformation och en inledande förhandling direkt med de anställda i företaget.Det som avhandlas vid en sådan överläggning rapporteras skriftligentill vederbörande fackliga organisation. Efter en rimlig respittid, föravvaktan på eventuell reaktion från den fackliga organisationen, börarbetsgivarens skyldigheter enligt MBL anses vara uppfyllda. Med hänsyn till de speciella förhållanden som gäller förföretag som saknar andra anställda än familjemedlemmar bör denna typ av företagsom föreslås i motion 2063 undantas från MBL. bör begära förslag till ändringar i MBL frånregeringen på de punkter utskottet berört ovan med anledning av motion 2063.Regeringen AU1983/84:5 25 bör underrättas om ställningstagande. Vad utskottethär sagt innebär att motionerna 182 och 1636 delvis tillgodosetts varför dessamotioner i aktuella delar inte behöver föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande medbestämmandetsutformning i mindre företag att med bifall till mofion 1982/83:2063 yrkande 4 samt med avslag på motionerna 1982/83:182 och 1982/83:1636 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Negativ föreningsrätt m. m. (mom. 5) , , och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar "Det är" och slutar "och 1522"bort ha följande lydelse: Det är enligt utskottets mening uppseendeväckande att nyaarbetsrättskommittén utredningsarbete inte förmådde lägga framett lagförslag om negativ föreningsrätt. Negativ föreningsrätt är enligtutskottets mening en fråga av stor principiell betydelse. Det är självklart atträtten att tillhöra en förening bör vara skyddad i lag. Lika självklart är detatt rätten att inte tillhöra en förening bör ha samma skydd. Det ärotillbörligt att som sker fackliga organisationer ser sig oförhindrade attgenom långtgående åtgärder försöka tvinga in arbetstagare i de fackligaorganisationerna. Organisationsklausuler som tas upp i motion 656 spelar roll i sammanhanget. Utskottet stödjer förslagen i motionerna 667 och 1522 omskydd i lag för negativ föreningsrätt. I annat sammanhang behandlas förslagfrån moderata samlingspartiet om att skriva in den negativa föreningsrätten igrundlagen (KU 1983/84:8). Genom ett skydd för den negativa föreningsrättenskulle de problem som aktualiseras i motion 656 rörande organisationsklausulerockså få sin lösning. Vad utskottet här anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. betiäfiandenegativ föreningsrätt m. m. attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:667 och 1982/83:1522 samt medanledning av motion 1982/83:656 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. AU1983/84:5 26 Facklig vetorätt vid anlitande av entreprenör (mom. 6) , , och i (alla m) anser dels att utskottets yttrande på s.14 som börjar "Utskottet delar" och slutar "av "bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1636 har bestämmelserna i om detfackliga inflytandet vid entreprenadavtal i den praktiska tillämpningen medförtallvarliga olägenheter. Det är sagt att bestämmelserna inte får hindra seriösaentreprenörer. I verkligheten är detta vad som sker i många fall, Seriösaentreprenadföretag får inte möjlighet att konkurrera på lika villkor, tillförfång för dem och för deras anställda. Inte heller skall lagens bestämmelserfå utnyttjas för att styra över ett arbete från ett avtalsområde till ettannat. Det oaktat visar det sig i praktiken att bestämmelserna utnyttjas föratt söka hindra att företagen via entreprenader får arbeten utförda på det mestekonomiska och rationella sättet. I sammanhanget bör också påtalas att varkenentreprenadföretagen eller deras fackliga organisationer har möjlighet attpåverka eller ens föra fram synpunkter vid beställarföretagets förhandlingarmed de fackliga företrädarna vid det egna företaget. Än mindre kan skälen tillatt ett entreprenadföretag blir utestängt från ett uppdrag underkastasrättslig prövning. Utskottet noterar att i det utvecklingsavtal som slutitsmellan SAF och LO/PTK har vetorätten vid entreprenader uppmärksammats.Utskottet förutsätter att dessa frågor därigenom får en tillfredsställandelösning. Skulle så inte bli fallet måste lagstiftning övervägas. Vad utskottetanfört här med bifall till motion 1636 och med anledning av motion 1523 börregeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande facklig vetorätt vidanlitande av entreprenör att med bifall till motion 1982/83:1636yrkande 2 och med anledning av motion 1982/83:1523 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Begränsning av blockadrätten (mom. 7) , , och i (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 15 som börjar "Utskottet noterar" och slutar"fackligt anslutna" bort ha följande lydelse: Rätten att vidta fackliga stridsåtgärder är inskriven igrundlag. Även om denna rätt kan begränsas genom lag, har visatåterhållsamhet med att tillgripa lagstiftning och hänvisat till den praxis sområder på arbetsmarknaden. Det har överlåtits åt arbetsmarknadens parter attsjälva genom avtal AU1983/84:5 27 lösa uppkommande frågor på det fackliga området. Dennaprincip har varit en styrka för svenskt arbetsliv och en viktig förutsättningför vårt ekonomiska framåtskridande. En förutsättning för att denna politik har kunnat bedrivasframgångsrikt är att det har rått balans mellan parterna påarbetsmarknaden i den meningen att en stridsåtgärd från den ena partens sidahar kunnat mötas med motåtgärder från den andra parten. I ett avseende råder inte detta förhållande, nämligen dåfacklig organisafion utlyser blockad mot ett enstaka företag. Det är därförett oavvisligt krav att fackliga organisationer inte utnyttjarblockadinstrumentet på ett sätt som uppfattas som stridande mot näringsfriheteneller den enskildes fri- och rättigheter. har det visat sig attfackliga organisationer i ökande utsträckning utnyttjar blockadinstrumentet påett sätt som uppfattas som stötande för rättsmedvetandet. Blockad tillämpas ofta mot enmansföretagare som inteönskar sluta kollektivavtal eftersom de inte har några anställda. Detförekommer emellertid också att blockad tillämpas mot företag som har anställdavilka av olika skäl inte önskar ansluta sig till facklig organisation och inteheller har någon önskan att arbetsgivaren tecknar kollektivavtal. Fackligaorganisationers sätt att i sådana fall genom blockad tilltvinga sigkollektivavtal måste uppfattas som stridande mot de mänskliga fri- ochrättigheterna. Med rätten att vidta stridsåtgärder och lagstiftarensförtroende för parterna att själva besluta om arten och omfattningen avstridsåtgärder följer ett ansvar för att dessa står i rimlig proportion tilldet resultat man förväntar sig att uppnå. Utskottet konstaterar med beklagandeatt fackliga organisationer inte förmått mötsvara detta ansvar.Utskottet föreslår mot denna bakgrund att det bör uppdras åt regeringen attsnarast lägga fram förslag till lagfästa regler i syfte att begränsa blockadermot företag utan att därmed kränka arbetsmarknadens parters eljestgrundlagsskyddade rätt att vidta fackliga stridsåtgärder. Utskottetsställningstagande innebär ett tillstyrkande av motionerna 1521 och 1636 imotsvarande delar. dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande begränsning av blockadrätten attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:1521 och 1982/83:1636 yrkande 4som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Blockad mot enmansföretag (mom. 8) (), (), (), i (m), i (c) och CeciliaJensfelt (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 15 som börjar "Även yrkandena" och slutar "intef. bort ha följande lydelse: AU1983/84:5 28 Det har i princip överlåtits åtparterna att bestämma vilka stridsåtgärder som i olika lägen skall tillgripas.Med denna frihet följer emellertid ett ansvar för att en så ingripandestridsåtgärd som blockad står i rimlig proportion till de resultat man villuppnå. Utskottet menar för sin del att blockad av enmansföretag mot denbakgrunden är en omotiverad facklig stridsåtgärd som bör förbjudas i MBL.Regeringen bör lägga fram förslag härom. Det anförda innebär att motionerna1525,1636 och 2063 i aktuella delar tillstyrks. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffandeblockad mot enmansföretag attriksdagen med bifall till motionerna 1982/83:1525, 1982/ 83:1636 yrkande 3 och1982/83:2063 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Redovisning av konfliktbidrag (mom. 9) (), (), (), i (m), i (c), tredje vicetalmannen () och () anser e/j-att den del av utskottetsyttrande som pås. 15 börjar "I samband" och på s. 16 slutar"sida" bort ha följande lydelse: De icke-socialistiska partierna har i annat sammanhangföreslagit att den införda skattereduktionen för fackföreningsavgifterskall slopas (SkU 1982/83:50). I det sammanhanget anfördes vidare att enförutsättning för att skall pröva förslag om en sådan skattereduktionbör vara att regeringen först lämnar den redovisning som begärde år1981 av de konfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar ocharbetsgivarorganisationer samt storleken av dessa bidrag i förhållande till desammanlagda medlemsavgifterna. Behovet av en sådan redovisning kvarstår enligtutskot-tet.s mening alltjämt. Motion 2145 tillstyrks i denna del. Det anfördabör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffanderedovisning av konfliktbidrag attriksdagen med bifall till motion 1982/83:2145 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Skadestånd enligt den arbetsrättsligalagstiftningen (mom. 10) , , och i (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar "Brott mot" och slutar "av " bort haföljande lydelse: Som sägs i motion 1511 har många företag under senare årtvingats betala AU1983/84:5 29 stora belopp till de fackliga organisationerna somskadestånd för överträdelser av bl. a. MBL och anställningsskyddslagen.Huvuddelen av dessa skadestånd erläggs emellertid enligt utskottets bedömninginte efter process i arbetsdomstolen eller de allmänna domstolarna utan efterunderhandsuppgörelser mellan fackliga funktionärer och berörda företag, oftaunder hot om blockad eller annan stridsåtgärd. Att sådana uppgörelser utanrättegång kommer till stånd då lag- eller arbetsbrott verkligen har inträffatär i överensstämmelse med den nuvarande lagens anda. Särskilt mindre företag äremellertid osäkra om vad gällande rättsregler innebär och betalar därför oftahellre ett informellt skadestånd av nämnt slag än vågar sig in i enlångvarig och dyrbar process inför domstol. Denna konsekvens av denarbetsrättsliga lagstiftningen var inte avsedd vid dess tillkomst.