bet · G701SkU42 · 1983-12-31 00:00:00 — uppfattning kan de värderingsfrågor som aktualiseras i dessa fallorsaka vissa problem, och utskottet har inte något att erinra mot atthithörande frågor tas upp av traktamentsbeskattningssakkunniga (B 1978:02)eller av bostadspolitiska utredningen (Bo 1978:02) om utredningarna finner attdetta är motiverat. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att nu taställning fill frågan om en höjning av skattepliktsgränsen eller att förordasärskilda regler för semesterbostäder utan avstyrker motion 1184 yrkandena 2och 3. Reparation av villor m. m. Problemen med den s. k. gråarbetskraften ledde till särskilda regler om avdrags- ochuppgiftsskyldighet för vissa uppdragsersättningar. För småhusägare ochlägenhetsinnehavare innebär reglerna att de - i stället för kontrolluppgifterenligt tidigare bestämmelser - skall lämna uppgift i självdeklarafionen omersättningar som uppgår till ett visst belopp. Den som inte fullgör detta kanbl. a. åläggas betalningsansvar för uppdragstagarens skatter intill aversättningen. Året därpå mjukades reglerna upp bl. a. genom att beloppsgränsenhöjdes från 500 fill , (prop, 1982/83:177, SkU1983/84:42 11 SkU 1983/84:5). förenklades småhus- ochlägenhetsinnehavarnas problem beträffande avdrags- och socialavgiftsfrågornaäven genom andra åtgärder. I det sammanhanget behandlade utskottet fleramotioner om införande av en avdragsrätt för reparation och underhåll avschablontaxerade småhus i syfte att förbättra inkomstredovisningen ochunderlaget härför. Utskottet anförde följande: Utskottet instämmer givetvis iuppfattningen att det skulle vara av värde om skattelagstiftningen kundeutformas på ett sådant sätt att inkomstredovisningen förbättras och har ocksåbegärt en utredning om möjligheterna att ändra villabeskattningen i sådantsyfte (SkU 1978/79:61), framhöll utskottet att frågan torde varaförenad med åtskilliga problem. Departementschefen anförde i propositionen omden grå arbetskraften (prop. 1982/83:11) att ett sådant systeminnebär en ändring med så omfattande konsekvenser att frågan borde övervägas iett större perspektiv med andra avvägningsfrågor med anknytning fillbostadsbeskattningen. Utskottet hade för sin del inte något att erinra häremotmen fann vid sin prövning av de då aktuella motionerna i ämnet inte skäl attförorda någon ny framställning från (SkU 1982/83:5), Frågan hardärefter tagits upp i direktiven för bostadskommittén. Av direktiven framgåratt kommittén inte endast bör beakta förslaget när man överväger vilka fördelaren mer konventionell beskattning kan ha framför schablonmetoden. I direktivenanförs också att en annan möjlighet att komma till rätta med problemet kan varaatt ändra realisationsvinstbeskattningen. Med hänsyn till att frågorna såledesingår i kommitténs utredningsuppdrag bör en förnyad prövning från riksdagenssida av de nu aktuella frågorna anstå i avvaktan på resultatet av kommitténsöverväganden. Utskottet avstyrker därför de nu aktuella motionsyrkandena. Utskottet fann också att eventuellaändringar av schablonen förutsatte ingående överväganden och att denna väg inteframstod som ett aktuellt alternativ för att uppnå förbättringar avskattekontrollen. Ar 1975 genomfördes - med verkanfr. taxering-nya regler for beskattningen avgemensamhetsanläggningar och andra samfälligheter (prop. 1975:48, SkU 22). Denya reglerna innebär att samfälligheten som sådan är skaitskyldig endast om denutgör en juridisk person som förvaltar sådan marksamfällighet ellerregleringssamfällighet som utgör en taxeringsenhet. 1 övriga fall åvilarskattskyldigheten ägarna av delägarfastigheterna. Samfällighetens inkomster och utgifter skall enligt 41 a §kommunalskattelagen (1928:370) med tillhörande anvisningar i allmänhet delasupp mellan delägarna i förhållande till vars och ens andel i samfälligheten.När det gäller gemensamhetsanläggningar för schablonbeskattade fastighetergäller dock att samfällighetens värde inräknas i underlaget för schablonbeskattningen.Värdet av gemensamhetsanläggningar för en- och tvåfamiljsfastigheter ingår itaxeringsvärdet för delägarfastigheterna, och för ägare av sådana fastighetermedför därför gemensamhetsanläggningen inte någon särskild taxeringsåt- SkU 1983/84:42 12 gärd.1 sammanhanget bör dock nämnas, att avdrag medges för ränteutgifter ochtomträtlsavgäld som hänför sig till samfälligheten, och all samfällighetenseventuella ränteinkomster beskattas hos delägarfastighetens ägare såsom intäktav kapital om andelen av ränteinkomsten uppgår till . Avdet anförda framgår att värdet av gemensamhetsanläggningar för en-ochtvåfamiljsfastigheter automatiskt kommer att beaktas även vid förmögenhetsbeskattningen.Om samfälligheten har andra tillgångar än själva gemensamhetsanläggningen,skall värdet härav i princip fördelas på delägarna. Som framgår av 12 ! ; ochanvisningarna till 3 och 4 SS lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskattbehöver emellertid andelsvärden . ej tas upp vidförmögenhetsbeskattningen. År1977 behandlade utskottet (SkU 1977/78:6) en motion som syftade till att göradet möjligt för radhussamfälligheter m, fl, att genom avgifter frånfastighetsägarna bygga upp reserver för framfida reparationer av gemensammaanläggningar, utan att det överskott som då uppkommer inkomstbeskat-tas.Utskottet konstaterade bl, a. att sådana samfälligheter inte längre beskattasför någon inkomst i form av avgifter från delägarna eller för andra överskott.I stället skall inkomsterna i princip beskattas hos delägarna. Eftersom de nyareglerna, som tillämpades första gången vid taxering, enligtutskottets uppfattning tillgodosåg syftet med motionen, avstyrkte utskottetbifall till den då aktuella motionen. Beskattningsreglerna för bostadsrättsföreningarinnebär att såsom intäkt skall tas upp av fastighetens taxeringsvärde. Päsamma sätt som för villorna medges avdrag endast för räntekostnader,tomträtlsavgäld och liknande. Ifråga om bostadsrättsföreningar, i första hand sådana med s. k. fördelade lån,skall medlemmarna i viss utsträckning inkomstbeskattas för värdet av den egnabostaden. Medlernmen skall såsom inkomst av kapital redovisa av den del av bostadsrättensvärde som överstiger . Reglermed denna innebörd för medlemmarna infördes (prop. 1978/79:209, SkU1979/80:11) och fick sin nuvarande utformning (prop. 1980/81:42, SkU1980/81:11). Värdetav egen bostad påverkar bl. a. den skattskyldiges möjligheter till extra avdragvid beskattningen, anvisningar för folkpensionärer () innebär bl. a. att det extra avdraget minskas om förmögenhetenöversfiger . för att helt försvinna om förmögenheten uppgår till . För den som är gift beräknas förmögenheten till hälften av makarnasgemensamma förmögenhet. Som värde på en- eller tvåfamiljsfastigheter tar man iallmänhet upp av skillnaden mellan taxeringsvärdet och låneskulderi fastigheten. SkU1983/84:42 13 reduceringsregler finns inte i fråga om värdet påbostadsrättsandelar. Detta värde skall tas upp till ett belopp som motsvararandelen i föreningens förmögenhet med utgångspunkt i taxeringsvärdet förföreningens fastighet (4 § lagen 1947:577 om statlig förmögenhetsskatt, prop,1980/81:42, SkU 1980/81:11). genomfördes en realisationsvinstbeskattning avbostadsrätter även innehav (prop. 1983/84:67, SkU 1983/84:13).Vinstbeskattningen skall vara nominell, utan rätt till indéxuppräkning avavdragsposterna. Storleken av den skattepliktiga andelen av vinsten bestämsenligt en fallande skala som ansluter till vad som gäller för lösöre m.m. Förbostadsrätter som innehafts skall - efter en övergångsperiod -av vinsten tas till beskattning. Som stöd för denna åtgärd åberopades bl. a.rättvisesynpunkter och fördelningspolitiska motiv. Beträffande detaljutformningenav reglerna avstyrkte utskottet att regler om indexuppräkning, uppskovsregleroch särskilda regler för ackumulerad inkomst infördes för denna beskattning. Isammanhanget pekade utskottet på att enbart en indexuppräkning av ingångsvärdetskulle ge orättvisa resultat vid beskattningen beroende på att föreningarnakan finansiera sina produktionskostnader på mycket olika sätt. Utskottetavstyrkte också motionsyrkanden om filläggsdirekfiv till bostadskommittén ihithörande frågor. Vid sin prövning tidigare (SkU 1982/83:46) avmotionsyrkanden rörande en ökad likställighet vid beskattningen mellanbostadsrätt och direktägda bostäder utgick utskottet från att dessa skullekommma att prövas inom den pågående översynen av bostadspolifiken. Medhänvisning härfill avstyrkte utskottet dessa motioner. (Bo 1982:94) (Bo 1982:94)tillsattes för att göra en översyn av bostadspolifiken (dir. 1982:94).Som framgår av kommittéberättelsen avser kommittén att avge ett betänkandeunder och ett slutbetänkande . Bostadsförmån i jordbruk m. m. Enligt de anvisningar frånriksskatteverket rörande värderingen av förmån av bostad på jordbruksfastighetsom fillämpas fr. o. m. taxering skall värdet av bostadsförmånen iförsta hand beräknas med ledning av i orten gällande hyrespris. Anvisningarnainnebär den nyheten att man på ort utan egenfiig hyresmarknad uppskattar värdetfill en viss procent av byggnadsvärdet. Procentsatsen är 9 för värden somundersfiger , 6 för värden . och 3 föröverskjutande belopp. Rättelse: S. 14, rad 11 Står: () Rättat till:Arvidson (m) anvisningarna taxering angavs attförmånsvärdet fick reduceras med högst . för utrymme som särskiltinrättats för och uteslutande använts som kontor, en regel som utgått fr. o. m.1983 års taxering. Om det med hänsyn till vissa förhållanden framstår somuppenbart att ett procentberäknat förmånsvärde avsevärt, , avvikerfrån vad som kan anses skäligt, får förmånsvärdet enligt anvisningarna beräknasefter prövning i det enskilda fallet. I ett cirkulär till skattecheferna ilänen har lämnat vissa förtydliganden avanvisningarna bl. a. rörande jämkningsmöjligheterna. I mofionema 1129 och 1457 av m.fl. (c)och 2174 av () och () kritiseras anvisningarnaframför allt för att det inte fillräckligt tydligt framgår att de endast harkaraktär av rekommendationer och att avvikelser i många fall erfordras. Densärskilda information som utgått från om jämkningsmöjligheternaär enligt motionärerna inte heller tillräcklig. Motionärerna framhåller bl. a.att de nya reglerna infördes först efter det att fastighetstaxeringavslutats, vilket lett fill orättvisor och en besvärlig situation för många skattskyldiga.Motionerna utmynnar i krav på en snabb behandling av frågan, anfingen genom ensärskild översyn eller genom en förtursbehand-hng inom ramen förbostadskommitténs arbete. Enligt de båda förstnämnda mofionema bör en sådansärskild översyn också omfatta frågan om ökade avdragsmöjligheter för kontor ibostaden och reglerna om räntetillägg för bostadsbyggnad. Frågan om kostnaderför kontor i bostaden tas upp också av () som i motion 1143yrkar en lagändring om ökade avdragsmöjligheter i detta hänseende. Som utskottet anförde vid sin behandling avmotsvarande värderingsfrågor har man med schabloner av det slag som nutillämpas större förutsättningar än tidigare att fillgodose kraven på en bättreoch mer Ukformig värdering av jordbrukarnas bostadsförmåner. liggerdet i sakens natur att schablonen i vissa fall kan slå fel, särskilt omtaxeringsvärdet av någon anledning blivit felakfigt. har i ettcirkulär bl. a. framhållit att schablonen i sådana fall inte skall tillämpasstelbent, utan att taxeringsnämnden bör vara observant i de fall då deskattskyldiga anför särskilda skäl och jämka värdet när så är påkallat.Utskottet instämmer i denna uppfattning och vill för sin del framhålla att detgivetvis inte bör komma i fråga att tillämpa schablonen och den särskilda25-procentsregeln på ett sådant sätt att någon beskattas för värden somuppenbart är för höga. Av det anförda framgår att man trots schablonen inte heltkan undvika en skälighetsbedömning av förmånsvärdet. Vid en sådanskälighetsbedömning bör enligt utskottets uppfattning alla omständigheter i detenskilda fallet kunna beaktas, exempelvis att en del av bostaden av särskildaskäl har inträttats såsom kontorsrum. Samfidigt vill utskottet framhålla attrådande praxis i fråga om avdrag för kontorsrum är restriktiv. Mot dennabakgrund är utskottet i avvaktan på bostadskommitténs ställningstaganden inteberett att SkU1983/84:42 15 förorda att schablonen kompletteras med särskilda reglerom kontorsrum eller att avdragsmöjligheterna utvidgas generellt. Med hänvisning till det anförda och till attbostadskommittén enligt vad som framgår av kommittéberättelsen beräknasslutföra sitt arbete avstyrker utskottet motionerna i nu berördadelar. Yrkandena i fråga om räntetillägg för bostadsbyggnad harutskottet redan behandlat i sitt betänkande SkU 1983/84:30. Utskottet vill idetta sammanhang endast anföra att dessa regler syftar till att uppnå enlikformighet i beskattningen av bostadsbyggnader av olika slag, en fråga somingår i bostadskommitténs utredningsuppdrag, och att kommittén således är oförhindradatt pröva även dessa regler. Utskottet vill också erinra om att skatteförenklingskommitténsarbete kan komma att påverka beräkningen av räntetillägg. I mofion 523 av m,fl. (m) anförs att ett antal präster under senare fid beskattats förbostadsförmån på prästgårdar till väsentliga belopp. och arbetsgivarverket har träffat ett avtal omhyreshöjningar för dessa tjänstebostäder. Med hänvisning härtill begärmotionärerna ett riksdagsuttalande av innebörd att någon förmånsbeskattninginte längre skall äga rum. Som framgår av den redogörelse för frågan som lämnatstidigare har med anledning av nämnda överenskommelse i enskrivelse till skattecheferna deklarerat att någonförmånsbeskattning inte bör äga rum fr. o. m. Syftet medmotionen torde därmed vara tillgodosett. Med hänsyn härtill avstyrker utskottetdensamma. Schablonreglerna för villabeskattningen, m. m. Beskattningsreglerna vid uthyrningav schablontaxerade småhus för fritidsändamål tas upp i motionerna 349 avBarbro i (m), 1126 av () och ()och 2117 av Per Stenmarck m. fl. (m), I de båda förstnämnda motionerna yrkasatt den skattefria gränsen för sådan uthyrning höjs från nuvarande , till8 , i överensstämmelse med ett förslag från fritidsboendekommittén (SOU1982:23), 1 den sistnämnda motionen begär motionärerna förslag från regeringenav innebörd att gränsen höjs. Även i vissa motioner som väckts med anledning avproposition 1983/ 84:145 yrkas att beloppsgränsen höjs. Så yrkas i motionerna2721 av m. fl, (m) och 2731 av () att gränsenhöjs till ett halvt basbelopp och i motionerna 2732 av m. fl, (c) och2734 av m. fl. (fp) att den höjs till . SkU1983/84:42 16 Som utskottet anförde förra åretangående denna fråga grundar sig nuvarande regler på uppfattningen attmerinkomster genom uthyrning till sommargäster skall beskattas om uthyrningensker regelbundet och inte är av alltför obetydlig omfattning. Utskottetvidhåller att det saknas tillräckliga skäl för att nu räkna upp gränsen för denskattefria uthyrningen, som fastställdes till nuvarande belopp . Medhänvisning härfill och till att villaschablonen ingår i bostadskommitténsutredningsuppdrag avstyrker utskottet dessa motionsyrkanden. Frågan om avdragsrätt förreparationer av småhus tas upp i tre motioner, nämligen 1449 av m.fl. (m), 2167 av () och () och 2172 av KnutWachtmeister m. fl. (m). Mofionärerna begär förslag eller tilläggsdirektiv tillbostadskommittén om en avdragsrätt i syfte att underlättafastighetsunderhållet, motverka kvittolösa transaktioner och förbättraskattekontrollen. Motionärerna i den sistnämnda motionen yrkar attlagstiftningen om den särskilda uppgiftsskyldigheten för småhusägare ochlägenhetsägare beträffande uppdragsersättningar slopas. Som utskottet konstaterade ingår frågan om enavdragsrätt för reparafion och underhåll av villor i bostadskommitténsutredningsuppdrag. Utskottet vidhåller att en förnyad prövning av hithörandeproblem bör anstå i avvaktan på resultatet av kommitténs överväganden. Utskottetavstyrker således motionerna i denna del. Uppgiftsskyldigheten för småhusägare och lägenhetsägareför uppdragsersättningar har tillkommit som ett led i försöken att komma tillrätta med den s. k. grå arbetskraften. En översyn av reglerna har resulterat iändrad lagstiftning och innebär att stor hänsyn tagits till den kritiksom riktats mot reglerna från skilda håll. Som utskottet anförde i det sammanhangetförutsätter eventuella ändringar av villaschablonen ingående överväganden, ochdenna väg framstår inte som ett aktuellt alternativ för att uppnå förbättringarav skattekontrollen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkersåledes motion 2172 även i denna del. I motion 1128 av ()och () yrkas att underskott på ett fritidshus som är belägeti annan kommun skall få dras av i hemortskommunen. Motionärerna konstaterar attförbudet mot avdrag för underskott i en kommun från inkomst i en annan kommunvid den kommunala beskattningen kan kringgås och att beskattningen därför inteblir likformig. De yrkar därför att motionen överlämnas fill bostadskommitténför beaktande. Kommittén (B 1980:05) om underskottsavdrag fick (dir. 1982:30) tilläggsdirektiv att närmare studera vad ett slopande helt ellerdelvis av den kommunala avdragsbegränsningen skulle betyda och att lägga framförslag i SkU1983/84:42 17 I direktiven nämndes särskilt konsekvensernaav nuvarande regler i fråga om fritidsfastigheter. Sedan kommitténs arbeteupphört har dess arbetsuppgifter såvitt avser fritidsfastigheter övertagits avbostadskommittén. Eftersom frågan således redan ingår i bostadskommitténsuppdrag, finner utskottet att någon särskild åtgärd inte påkallas med anledningav motionen. Utskottet avstyrker således densamma. Övriga frågor rörande fritidshus I mofion 2732 av m. (c) återkommer två yrkanden som utskottet haft att ta ställning till förraåret, nämligen dels att jordbmkare inte bör inkomstbeskattas för värdet av atttillfälligt kunna utnyttja ett fritidshus som han uppfört för uthyrning på sinjordbruksfastighet, dels att värdet av förmån i tjänsten i form avsubventionerat fritidshus skall beskattas endast om värdet överstiger 2 000 kr.I detta sammanhang behandlar utskottet också motion 2737 av ()och () angående en samlad översyn av vissa skattefrågor m. m.rörande frifidshus, nämligen beskattningen av förmån av fritidsbostad,beskattningen av andelsägda semesterbostäder, förmånsvärdet för eget bruk avsemesterbostäder som uppförts för uthyrning, mervärdeskattereglernas utformningoch frågan om tillämpning av bostadsrättslagstiftningen på andelsägda stugor. Som utskottet konstaterade vid sin behandUng av Ukartadeyrkanden skall byggnader som inte behövs för jordbruket i principtaxeras såsom annan fastighet och beskattas i enlighet med vad som gäller förandra småhus. Om fritidshuset vid fastighetsbeskattningen trots allt ansettsfillhöra jordbruket ingår värdet av att kunna utnyttja detsamma i den schablonför beskattning av bostadsförmån i jordbruk som utskottet har behandlatoch som innehåller särskilda jämkningsregler för hus som hyrs ut. Utskottetvidhåller att de problem som kan uppkomma i fråga om fritidshus påjordbruksfastighet torde vara tämligen begränsade. Utskottet vill emellertidinte bestrida att värderingsfrågorna här liksom när det gäller förmån itjänsten av semesterbostad kan orsaka vissa problem. Utskottet vill erinra om att samtliga frågor som tas upp imotionerna omfattas av bostadskommitténs (Bo 1982:02) utredningsuppdrag. (B 1978:02 f. d.traktamentsbeskattnings-sakkunniga) enligt sina direktiv har att göra en allmänöversyn rörande beskattningen av naturaförmåner, och mervärdeskatten står underöversyn av mervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05). Utskottet finner attutredningsbehovet inom dessa områden således redan är tillgodosett och attställningstagandena från utskottets sida till de av motionärerna behandladefrågorna bör anstå i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet mofionema. SkU 1983/84:42 18 Beskattningsreglerna för radhussamfälligheterinnebär att samfälligheter-na inte beskattas, I stället beskattas delägarna isamfälligheten genom att värdet av gemensamhetsanläggningen inräknas itaxeringsvärdet för delägarnas fastigheter. Avkastningen av samfällighetenspenningkapital o. d. beskattas också hos delägarna om deras andel av dennaavkastning uppgår tiU . Andelen i sådant kapital skall redovisasockså vid förmögenhetsbeskattningen om värdet av andelen uppgår till , Imotion 1492 yrkar förste vice talmannen () att de angivnabeloppsgränserna, som infördes , höjs fill 300 resp, . Utskottetinstämmer i mofionärens uppfattning att de nuvarande beloppsgränserna av olikaskäl framstår som låga och att en höjning kan vara motiverad bl. a. för attunderlätta för samfälligheterna att ekonomiskt planera underhållet. Utskottetanser därför att gränserna bör höjas men finner att lagstiftningsfrågan iförsta hand bör prövas av regeringen. Utskottet förutsätter att regeringenkommer att ta upp denna fråga i lämpligt sammanhang utan särskild framställanfrån . Utskottet anser därmed att syftet med motionen är tillgodosettoch att någon ytterligare åtgärd inte påkallas med anledning av motionen, () och ()yrkar i motion 1486 att samfälUgheternas möjligheter att reservera medel förframtida reparationer förbättras genom regler om skattefria fonderingar. Utskottethar förståelse för syftet med mofionen. Förslaget i motionen strider emellertidmot gällande principer vid beskattningen och skulle sätta gruppbebyggelse medgemensamhetsanläggningar i en bättre ställning vid beskattningen än andrabostadsformer. Till en del torde emellertid yrkandet kunna tillgodoses genomhöjda beloppsgränser för beskattningen av delägarna. Med hänvisning härtiU ochtill vad utskottet anfört om en uppräkning av dessa beloppsgränseravstyrker utskottet motionen. I mofion 1501 av m, fl. (fp) yrkasatt de nyUgen genomförda reglerna om realisationsvinstbeskattning avbostadsrätter slopas och att hos regeringen begär en översyn avrealisationsvinstreglerna i syfte att nå en större likformighet mellan olikaslags tillgångar. I samma syfte yrkar m. fl. (m) i motion 2032 ochRolf m. fl. (m) i motion 2036 förslag från regeringen om en samordningav realisationsvinstbeskattningen för bostadsrätter och fastigheter. m. fl. (c) anser att bostadsrätt och äganderätt helt bör jämställasvid beskattningen, såväl vid försäljning som vid den årUgainkomstbeskattningen, och begär därför i motion 1106 att bostadskommittén fårtilläggsdirektiv att utreda dessa frågor. SkU 1983/84:42 19 När de nya reglerna omrealisationsvinstbeskattning genomfördes hade utskottet att prövalikartade motionsyrkanden. Utskottet konstaterade då att frågan om enutsträckning av realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter diskuterats vidåtskiUiga fillfällen och att rättvisesynpunkter ochfördelningspolitiska motiv talade för en sådan beskattning. Utskottet fannockså att det var förenat med alltför stora tekniska problem och andranackdelar att anordna beskattningen på annat sätt än som föreslogs i den dåaktuella propositionen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkersåledes motionsyrkandena i vad avser realisafionsvinstbeskattningen. Beträffande yrkandet i motion 1106 om att bostadsrätterbör likställas med äganderätt vid den årliga beskattningen vill utskottetendast erinra om att bostadskommittén enligt sina direktiv har att göra enallmän översyn av bostadsbeskattningsfrågorna. Några tilläggsdirektiv tillbostadskommittén i dessa frågor erfordras alltså inte. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1106 även i denna del. 1. beträffandebostadsförmån i jordbruk attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1129 yrkande 13 i vad yrkandet behandlas idetta betänkande, 1983/84:1143, 1983/ 84:1457 yrkande 9 i vad yrkandetbehandlas i detta betänkande och 1983/84:2174, 2. beträffandeförmån av tjänstebostad attriksdagen avslår motion 1983/84:523, 3. beträffandeuthyrning av villor attriksdagen avslår motionerna 1983/84:349, 1983/84:1126, 1983/ 84:2117 yrkande2,1983/84:2721 yrkande 4,1983/84:2731 yrkande 3, 1983/84:2732 yrkande 3 och1983/84:2734 yrkande 7, 4. beträffandereparation av småhus