bet · G701UbU21 · 1983-12-31 00:00:00 — a.minska risken för att man där bibehåller eller bygger upp en merhögspecialiserad verksamhet än vad som är ändamålsenligt inom länssjukvården. EnligtNUU:s uppfattning talar mycket starka skäl för att staten ochsjukvårdshuvudmännen tillsammans med all kraft måste verka för att förverkligade intentioner av sjukvårdspolitisk och samhällsekonomisk art som låg tillgrund för de beslut om regionsjukvården som fattade och år1980. En avveckling av läkarutbildningen vid ovannämnda länssjukhus i ligger enligt NUU:s uppfattning i Unje med dessa intentioner. En minskad läkamtbildning vid i en lämplig fördelning mellan lasarettet i och allmänna sjukhusmedför enligt NUU en önskvärd avlastning vid dessa sjukhus. Detta bör bl. a.kunna underlätta arbetet med att åstadkomma en rationell arbetsfördelningmellan dessa tvä sjukhus. NUU pekar på att i redovisat ettalternativ som innebär en minskning av intaget i från 190 till 150nybörjare . att en successiv minskning av läkarutbildningen i landet sker iföljande turordning: i första hand en minskningmed 90 nybörjarplatser i , /andra hand en ytteriigare minskning med 60 nybörjarplatser i och /tredje hand en ytteriigare minskning därutöver med 40 nybörjarplatser iLund-Malmö. () anför sammanfattningsvis följande: Vad gäller kostnadskonsekvenserna för ersättningartill annan huvudman än staten samt konsekvenser pä resp. ort för verksamhetsom bedrivs av annan huvudman än staten vid minskning enligt olika alternativvill SFN peka på följande alternativ utöver proposition 1983/84:40, nämligenminskning med - 90, alternativt 180, platservid i , - 60 platser vid iGöteborg (), - 40 platser vid iLund. Ställningtill frågan om var en minskning i bör ske - vid Södersjukhusetoch/eller vid - liksom till frågan om fördelningen av enminskning mellan lasarettet i och bör inte tasförrän . UHÄ redovisar de besparingar som högskoleenheternaangett för olika nedskärningsalternativ. Enheterna har utgått från att endastden del av resurserna som är direkt att hänföra till grundutbildningen skallreduceras. UHÄ har granskat högskoleenheternas besparingsberäkningar med avseendepå de skilda förutsättningarna och anser att de är rimliga med enheternasutgångspunkt att besparingarna endast skall omfatta grundutbildningsdelen avberörda tjänster. UHÄ har även redovisat de belopp som UbU 1983/84:21 33 skulleuppstå om de beräkningar som högskoleenheterna redovisat räknas upp ochinkluderar en besparing även pä forskningsorganisationen på samma sått somregeringens förslag i propositionen vad gäller i . UHÄ villdock inte förorda att denna högre besparing tillämpas. 1.Statlig tandläkarutbildning och landstingskommunal/tandvårdsorganisation () och nämnden förundervisningssjukhusens utbyggande (NUU) erinrar om beslut är 1979(prop. 1978/79:41, UbU 1978/79:23) om överförande av huvudmannaskapet förtandvården vid högskoleenheterna till de landstingskommunala/kommunalahuvudmännen för folktandvården. Det anses angeläget att detta beslut genomförssnarast möjligt. Enligt NUU:s bedömning torde dock de förhandlingar mellanstaten och nämnda huvudmän som erfordras vara svåra att genomföra innantandläkamtbildningens dimensionering och lokalisering klargjorts. Denklinisk-odontologiska verksamheten vid högskoleenheterna bedrivs f. n. inomramen för statliga tand värdscentraler. Centralerna skall vara sammanhållnautbildnings- och vårdenheter, där utbildningsmomenten integreras i tandvårdenmed patienternas vårdbehov i centrum för verksamheten. Lärarna ärheltidsanställda och ansvarar för vården i egenskap av tandläkare. a. att en professor i ett kliniskt ämne tillika är övertandlåkare. NUUerinrar vidare om den redovisning som lämnats av utredningen om viss kliniskodontologisk verksamhet (Ds U 1977:18 s. 16 f, se även prop. 1978/79:41 s. 26f) beträffande folktandvårdsorganisationen på ifrågavarande högskoleorter. SFNoch NUU redovisar att nu gällande avtal om samarbete om tandläkarutbildningm.m. innebär att de statliga tandvårdscentralerna inom ramen för sin kapacitetoch i den omfattning som regleras enligt särskild överenskommelse skall förfolktandvårdshuvudmännens räkning ombesörja tandvård för barn och ungdom,specialisttandvård samt sjukhustandvård ät inneliggande patienter på vissasjukhus. Denna tandvård skall ingå i folktandvårdshuvudmannens tandvårdsplan.Folktandvårdshuvudmånnen ersätter staten för tandvårdsbehandling åt barn ochungdom. Övriga ersättningar till staten regleras via sjukförsäkringssystemetoch patientavgifter. Högskoleenhetfår vidare enligt avtalen medge att vårdhuvudmannen får disponera lokaler medutmstning för tandvård som bedrivs av personal som huvudmannen anställer. Dettainnebär att ett bortfall av tandvård vid en enhet till följd av ett minskatintag till tandläkarutbildningen efter UbU 1983/84:21 34 överenskommelsekan kompenseras genom att tandläkare som anställs av värdhuvudmannen gesarbetsplats inom enhetens lokaler. Vadgäller konsekvenserna för verksamhet som bedrivs av annan huvudman än statenkonstaterar sammanfattningsvis, att och länslandstingskommun på ett annat sätt är beroende av de statliga resurserna än detvå övriga huvudmännen. framhåller att lokalerna i Umeåoch är helt moderna. Lokalerna i färdigställdes och ärväl anpassade för verksamheten. I disponeras successivt upprustadelokaler i en fastighet uppförd 1946-1949. Pä är det rimligt attanta att lokalerna i med hänsyn till ålder och mindre flexibilitet kommeratt bli mer kostnadskrävande än lokalerna på övriga orter. lämnar följande sammanfattande beskrivning avlokalsituationen för tandläkarutbildningen på de olika orterna: Den khniska verksamheten ärförlagd till en statlig byggnad invid . Markområdet för dennabyggnad har landstingskommunen överlåtit till staten med äganderätt enligt ettavtal den 26 febmari 1970. Byggnaden är förlagd och planerad så att den kanbetraktas som en del av det byggnadskomplex som utgör.Lokalerna togs i bmk och är enligt heltmoderna. Malmö.Lokalerna i ligger i en byggnad som uppfördes 1946-49 pä en tomt (7787 m)som tillhör staten (regeringsbeslut ). Enligtbyggnadsstyrelsens yttrande till utbildningsutskottet är det rimligt att antaatt lokalerna i med hänsyn till ålder och mindre flexibilitet på längresikt kommer att bli mer kostnadskrävande än lokalerna på övriga orter. Göteborg.Lokalerna i färdigställdes och är enligt välanpassade till verksamheten. Kommunenöverlät enligt avt;al till staten utan ersättning samt igravationsfritt skick del av stadsägan 8340A . Som villkor för dennaöverlåtelse gäller, att byggnaderna på området skall användas såsom lokaler förteoretiska institutioner vid universitets medicinska fakultet ellerför annat universitets behov eller, efter särskild överenskommelse, eljest förhögre undervisning och forskning. Staten får inte avyttra området. Skullestaten inte längre bmka området i enlighet med det för överlåtelsen uppställdavillkoret, skall området jämte därå uppförda byggnader utan ersättning samt igravationsfritt skick återgå till kommunen. En del av ifrågavarande byggnadligger på mark som senare överläts till staten på samma villkor (prop.1965:140). Umeå.Enligt överenskommelse med staten har läns landstingskommun isamråd med NUU svarat för planeringen och uppförande av en nybyggnad vidregionsjukhuset för bl. a. odontologisk verksamhet som färdigställdes /84 liksom för planeringen av UbU1983/84:21 35 omdispositionen av lokalerna inom en äldre byggnad. Bådeden nya och den äldre byggnaden inrymmer också sjukhuslokaler. Byggnaderna ägsav landstingskommunen. Beträffande alternativ användningav lokalerna anför : För lokalerna i och Huddingeser verket ingen rimlig alternativanvändning för laborativtinriktad statlig utbildningsverksamhet. En ombyggnad till annan verksamhet somt. ex. icke-laborativ verksamhet, anser verket ekonomiskt tveksamt eftersominstallationstätheten i lokalerna innebär så omfattande ingrepp, att endast25-50 % av motsvarande nybyggnadskostnad kan tillgodogöras. I torde förutsättningar finnas att disponeratandläkarutbildningens lokaler för icke-laborativ verksamhet. Universitetethar en hög andel inhyrda lokaler för detta ändamål. Kostnaderna förombyggnad blir dock hög. Kostnaderna kan uppskattas motsvara drygt hälften avnyproduktionskostnad för motsvarande.area. För tandläkarutbildningens lokaler i saknasalternativanvändning för statiig utbildningsverksamhet. En ombyggnad avlokalerna för t. ex. kontor torde innebära en kostnad motsvarande ca 2/3 avnybyggnadskostnad för motsvarande area. Vid fullständig avveckling avtandläkarutbildningen/forskningen på en ort kan man - innan värdet avalternativanvändning av lokalerna närmare undersökts och lokalkostnadernaberäknats för de forskningsresurser som skall flyttas eller få ändradinriktning - tills vidare räkna med en lokalbesparing motsvarande de beräknadeåriiga kostnaderna för lokalernas drift och underhåll. För uppgårdessa budgetåret 82/83 till , för till ,och för till . Med hänsyn till rimlig tid föravveckling av verksamheten och anpassning av lokalerna för annan verksamhetuppstår besparingen relativt sent. Möjligheterna att vid avveckling avtandläkarutbildningen successivt friställa samlade lokaler som kanalternativutnyttjas är små. De höga kostnaderna för att bygga om lokaler förtandläkarutbildning för väsentligt annan användning gör att man enligt verket iförsta hand bör undersöka möjligheterna att bjuda ut eventuellt friställdalokaler till eller privat intressent som kan ha behov av lokaler förlikartad verksamhet. högskolor (UUH) anför bl. a. följande: Utrustningens ålder och förslitningsgradvarierar vid de olika enheterna. Detta beror dels på tidpunkten för anskaffningav basutrustningen, dels på storleken av de resurser som har kunnat avsättascentralt och lokalt för ersättning och komplettering av utrustningen. Eftersom endast begränsade resurser står till förfogandeför förnyelse av de odontologiska fakulteternas utmstning, år det i ett kortareperspektiv nödvändigt att göra större riktade insatser.Ersättningsanskaffningarna bör pä i princip genomföras successivt. UbU 1983/84:21 36 UUH bedömer den befintliga utmstningsstandarden vidde odontologiska enheterna så att ersättningsbehov måste tillgodoses tidigastvid i , därnäst vid (),sedan vid i () och sist vid i (statliga delen), om där pågående upprustning fullföljs. Underen 15-ärsperiod uppstår alltid stora behov av nyinvesteringar i utmstning, eftersomden till största delen förslits eller blir omodern. Den tunga utrustningen behandlingsplatser med kringutmstning - svarar för merparten av kostnaderna viden upprustning. Eftersom dessa platser år relaterade främst till antaletstuderande, blir utrustningskostnaderna starkt beroende avutbildningskapaciteten. Däremot har det från utrustningssynpunkt relativtliten betydelse, om verksamheten fördelas på tre eller fyra enheter. Deväsentliga besparingsmöjligheterna i fråga om utmstning hänför sig till olikanivåer för minskning av den totala intagningskapaciteten tilltandläkarutbildning. Vid avvägningen mellan olika avvecklingsalternativ fårutrustningskostnaderna däremot underordnad betydelse. Omman nu beslutar att lägga ned en av fakulteterna och behöver byggaupp den på nytt, står man naturligtvis inför en total nyinvestering.Kostnaderna i dagens prisläge för nyutrustning - innefattande den kliniskaverksamheten - kan överslagsvis beräknas uppgå till drygt 0,5 milj. kr. perutbildningsplats (dvs. en studieplats under 9 terminer). Härtill kan kommasärskild basutrustning för forskning. NUU, som lämnar en ingående redogörelse för deaktuella erfarenheterna i samband med utrustningsplaneringen för Umeåenheten,framhåller pä grundval av dessa erfarenheter sammanfattningsvis att utrustningav ifrågavarande art kan flyttas till måttliga kostnader och att deutrustningsförhållanden som råder vid de olika enheterna för tillfället intebör tillmätas någon större betydelse när man skall avgöra var utbildningenskall minskas. 4.Remissinstansernas förslag till lokalisering av tandläkarutbildning och tilldimensionering av utbildning på re.sp. Antaletnybörjarplatser för tandläkamtbildning fördelar sig f. n. pä orter pä Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) erinrar omde ställningstaganden som regering och riksdag gjort . Ennedskärning till 260 nybörjarplatser ligger enligt UHÄ:s bedömning i linje medtidigare prognosmaterial om man beaktar de förändringar som skett under deallra . UbU 1983/84:21 37 UHÄ konstaterar att den framtidatandvårdssituationen år osäker. och huvudmännensbedömningar går också i olika riktningar. Enligt UHÄ:s uppfattning bör denlångsiktiga dimensioneringen därför ske i ett intervall mellan 220 och 300nybörjarplatser. Detta skulle ge en större handlingsfrihet . Detförefaller sannolikt att man inom detta intervall för en mycket lång tidframöver kan tillgodose det årliga tillskottsbehovet av tandläkare. UHÄanser det viktigt att de olika högskoleenheterna nu får en stabilitet ocharbetsro och att eventuella dimensioneringsförändringar inom det tänktaintervallet inte leder till en ryckighet i resurstillförseln för varje litenökning eller minskning i antalet antagningsplatser. UHÄföreslår därför att ett långsiktigt beslut nu fattas om en dimensionering iintervallet 220-300 nybörjarplatser under den närmaste tioårsperioden.Medelstilldelning för detta bör grundas på en dimensionering för budgetåret1984/85 om 260 platser. En minskning under detta tal bör inte leda tillmotsvarande resursindragningar. I stället fömtsätts att resurser som frigörsfrån en minskad gmndutbildning förs över till forskningsverksamhet. Å andrasidan måste då enheterna vara beredda på att och medoförändrad medelstilldelning vid behov ta in 300 stiiderande . Detta fårdå ske på bekostnad av den odontologiska forskningen. EnligtUHÄ finns det två huvudförslag som kan diskuteras när det gäller den fortsattalokaliseringen av odontologisk utbildning och forskning. Det ena är ettbibehållande av organisationen på nuvarande fyra orter. Det andra är att ienlighet med besparingspropositionen inskränka utbildningen till tre orter. UHÄ kommenterar de tvåhuvudförslagen enligt följande; Ett viktigt skäl för alternativet med bevarande avde fyra nuvarande utbildningsorterna är den regionala balansen mellan tandvård,utbildning och forskning. Om man ser dessa tre faktorer i ett samlat perspektivär det mycket som talar för att man från stat och landsting försöker samlatillgängliga resurser för att bevara en regional tillgäng till den unika kompetensuppbyggnadsom finns inom högskolan. I remissmaterialet finns det också vältaligavittnesbörd från vårdens huvudmän om den betydelse som en näriiggandetandläkarhögskola har för bl. a. en rationellt bedriven folktandvård. Enmöjlig framtida utveckling inom detta alternativ år att man i slutet pä1980-talet skulle ha fyra ungefär jämnstora tandläkarutbildningar. Det skulleinnebära en dimensionering om ca 60 nybörjarplatser per ort, vilket skulle innebäraatt hade fyra ur internationell synpunkt mycket normalstora skolor. Avskäl som närmare utvecklas nedan vid genomgången av de olika Orterna förordardock UHÄ inom detta alternativ en mer profilerad fördelning avutbildningsplatserna. Den bygger pä att man har tretandläkarhögskolor med traditionell utbildning och forskning medan UbU 1983/84:21 38 denfjärde, förutom gmndutbildning med ett mindre intag samt forskning också börutvecklas till ett centrum för efterutbildningsverksamhet och internationeUtinriktad utbildning. Denutbildningsort som enligt UHÄ:s uppfattning borde få denna speciellainriktning är , som därmed också skulle få ett begränsat intag tillgmndutbildningen. Mot den bakgmnden skulle det framtida intaget på de olikaorterna fördelas enligt följande: UHÄ erinrar om att endast Huddingeenheten /85 kommer att finnas kvar i . UHÄ anför bl. a. attenheten i också på bör med hänsyn tillbefolkningsunderlag m.m. vara något större än på övriga orter. Med hänsyn tillde speciella personalproblem som kvarstår genom avveckling av enheten vidHolländargatan är det också rimligt att den fortsatta nedskärningen begränsastill 20 nybörjarplatser. Det ärliga intaget skulle därmed bli 100, vilket ivissa avseenden möjliggör en bättre utbildning genom mindre ansträngda lokaleretc. Vadgäller Malmöenheten anför UHÄ bl.a., att det borde vara både angeläget ochmöjligt att undersöka hur tandvården i de södra landstingen skulle kunna knytasännu närmare till utbildningen i genom t. ex. avtal om eftemtbildning avtandvårdspersonal m. m. Liknande avtal skulle eventuellt också kunna ingås medTandläkarförbundets regionen. Möjligheten att arrangeraolika former av internationell utbildning bör också kunna undersökas. Måletför detta bör vara att tandläkarutbildningen i genom intäkter avuppdragskaraktär så långt som möjligt skulle kunna behålla sin personalstyrka. Engrunddimensionering om 40 nybörjarplatser i är naturligtvis ett minimumför en god utbildnings- och forskningsmiljö. Den är dock på inget sätt unik iett jämförande nordiskt perspektiv. Flera av tandläkarhögskolorna i ,och har en dimensionering som ligger mellan 40 och 50. Medhänsyn till att de stora besparingarna vid en ytterligare minskning följerförst finns det tid för i att genomförhandlingar med bl. a. berörda landsting undersöka möjligheterna för enutökad uppdragsverksamhet. Ifråga om Göteborgsenheten anser UHÄ att en total nedläggning av odontologiskutbildning och forskning är olämplig ur såväl nationell som internationellsynvinkel. UHÄ framhåller, att har gett ett väl genomarbetat ochintressant alternativ till hur en neddragning till ett årligt UbU1983/84:21 39 60-intag skulle kunna ske. UHÄ delar universitetetsbedömningar i fråga om detta. UHÄ anser, att även om man i - pä grundval av nuinaktuella bedömningar av tandvårdsbehovet genomfört omfattande utbyggnaderför en ökad dimensionering finns det enligt detta alternativ skäl för enåtergång till det tidigare intaget om 60 platser. Alternativet med tre orter De skäl som finns för nedläggningav tandläkarutbildningen på en ort har delvis utvecklats ibesparingspropositionen. UHÄ har också i den senaste anslagsframställningenredovisat de argument som kan anföras för mer genomgripande stmkturförändringari samband med besparingarna inom högskolan. Med en utbildning pä tre orter vinner man självfalletockså vissa långsiktiga ekonomiska fördelar för statsbudgeten, bl. a. när detgäller underhåll av lokaler och utmstning. Också för forskningen kan en lokalisering till tre ortervara långsiktigt fördelaktig genom en större koncentration av resurser. Från dessa utgångspunkter vill UHÄ förorda attutbildningen läggs ned pä en av orterna. Av skäl som delvis redovisats underdet föregående alternativet bör i så fall utbildningen i avvecklas. Iövrigt bör så små ingrepp som möjligt göras. För att nå den föreslagnadimensioneringen om 260 platser måste dock ytterligare platser dras in. Dettabör i alternativet med tre orter ske vid i i enlighetmed det omstruktureringsförslag som fakultet och linjenämnd lagt fram. Enligt detta alternativ skulle dimensioneringen då /85 bli följande: En majoritet av harförordat alternativet med utbildning pä nuvarande fyra orter. Skiljaktig meningredovisas av en minoritet i styrelsen, bestående av universitetskanslern ochytterligare tre ledamöter. Minoriteten i styrelsen erinrar om att UHÄ ianslagsframställningen för /84 konstaterat att nedskärningar avden omfattning som UHÄ tvingats redovisa gör det nödvändigt att tillgripanedläggningar av utbildningsområden vid vissa högskolor. Ibesparingspropositionen har regeringen anslutit sig till detta synsätt.Minoriteten i styrelsen förordar en nedläggning av tandläkamtbildningen iMalmö. Ett avgörande skäl för nedläggningsförslaget är oro för attutbildningskvaliteten skall hotas om man starkt tunnar ut underlaget förutbildningen pä flera orter. NUU framhåller att de befintliga enheterna har lokaler förett intag av 120 nybörjare i vardera och , 60 i Malmöoch 100 i , dvs. för ett sammanlagt intag av 400 nybörjare . Enminskning av intaget till 260 nybörjare innebär, att av UbU 1983/84:21 40 Det är inte rimligt att behålla resurser som inte kanutnyttjas effektivt för sitt ändamål. Detta innebär t. ex. att det kommer attbli nödvändigt att disponera om sådana lokaler som till följd av minskadverksamhet blir för stora. Sådana åtgärder torde medföra höga kostnader ävenvid de moderna enheterna. Om åtgärderna begränsas till ett par enheter, blirkostnadema enligt NUU lägre än om åtgärder skall vidtas vid samtliga enheter. NUUanser det uppenbart atl det är dyrare att driva fyra enheter än tre. Om manfömtsåtter att den ekonomiska ramen är given, innebär därför ett alternativ medfyra enheter att verksamheten får drivas pä en lägre ambitionsnivå än i ettalternativ med tre enheter. Med den angivna förutsättningen skulle således ettalternativ med fyra enheter exempelvis kunna medföra risk för att utbildningenskvalitet skulle behöva sänkas. Pådessa grunder föreslår NUU att antalet enheter minskas till tre. I frågan omvilken enhet som skall avvecklas understryker NUU, att det krav pä regionalbalans vad gäller tillgången pä tandläkare som legat till grund för riksdagensbeslut talar för att Umeåenheten bör behållas och att intagetdär inte bör minskas. NUUframhåller att huvuddelen av verksamheten vid Umeåenheten just håller på attflytta in i nya lokaler. Enheterna i och har moderna lokalersom varit i bmk i 10 resp. . Det är uppenbart att lokalerna i , sombyggnadsstyrelsen också framhållit, kommer att bli mer kostnadskrävande attbehålla än dem som finns på övriga orter. Vidare har staten större frihet attdisponera marken och byggnaden i än på övriga orter. Denegativa konsekvenserna för vårdhuvudmannen blir enligt NUU:s uppfattning minstvid en avveckling av Malmöenheten som nackdelarna med att staten ochkommunen i har delvis parallella organisationer för specialisttandvårdupphör. NUUpekar på, att Göteborgsenheten har redovisat ett genomarbetat förslag för en minskningfrån nuvarande 120 till 60 nybörjarplatser . Enligt NUU;s bedömning finnsdet i bättre förutsättningar än i och att utnyttjafriställda lokaler för tandvård och för utbildning avtandvårdspersonal (tandsköterskor, tandhygienister och tandtekniker). NUUerinrar om att lokalerna i nybyggnaden i år planerade för ett ökat intagfrån 80 till 100 nybörjare . Om intaget inte ökas kantandhygienistutbildningen, som ligger i en annan byggnad, föriäggas tillnybyggnaden och utnyttja en stor del av de disponibla lokalerna. En sådanlokalmässig samordning av tandläkar- och tandhygienistutbildningen kan beräknasmedföra både ekonomiska och andra vinster. Ettförsök att bedöma konsekvenserna av ett till 60 nybörjare minskat intagi tyder enligt NUU pä att kostnaderna skulle bli höga för att bygga om ochsamla lokalerna för odontologisk verksamhet samt för UbU 1983/84:21 41 attbygga om de friställda lokalerna för annat ändamål. Skälen härför är flera.Möjligheterna att flytta tandhygienistutbildningen har i detta alternativredan utnyttjats. Landstingskommunen har redan hela sitt behov avspecialisttandvård tillgodosett i nybyggnaden. En naturlig användning av delokaler som kan friställas är att utnyttja dem för sjukhusändamål. Någraaktuella behov härför finns dock enligt NUU inte i nuvarande planering. Sammanfattningsvisförordar NUU att verksamheten vid Malmöenheten avvecklas och att ett intag av260 nybörjarplatser fördelas med 120 platser i , 60 i Göteborgoch 80 i . Ledamoten har avgivit reservation beträffande NUU:sförslag att avveckla tandläkarutbildningen i . () sammanfattar för sin del: Frågan om byggnadernas kvalitet och statens rättatt disponera marken för olika ändamål kommer att vara av betydelse närförhandlingarna om ett överförande av den vid högskoleenheterna bedrivnatandvården till kommunalt/landstingskommunalt huvudmannaskap kan påbörjasefter beslut om dimensionering och lokalisering avtandläkarutbildningen. Detta talar för en nedläggning av iMalmö.