bet · G701JoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — om åtgärder motförsurningen (prop. 1983/84:100 bilaga 11) I betänkandet behandlas proposition 1983/84:100bilaga 11 () såvitt avser punkt H12. I anslutning fill anslagsprövningen tar utskottet upp ett antalmotioner väckta om åtgärder mot försurningen, såväl på detnationella planet som inom ramen för det nordiska och internationellasamarbetet. Regeringens förslag tillstyrks. Nyligenhar betydande skador konstaterats på skogen, skador som anses hänga samman medförsurningen i kombination med luftföroreningar m. m. Flera motioner tar uppden problematiken. Utskottet framhåller i det sammanhanget vikten av att ettarbete med inventering och kartläggning av skogens kvalitet och uppkomnaskogsskador som redan påbörjats resp. planeras i anslutning till riksskogstaxeringensnarast förs vidare och fullföljs. Ett särskilt tillkännagivande tillregeringen föreslås härom, med anledning av några motionsyrkanden. Utskottetgör i anslutning till motionerna i övrigt en genomgång av de åtgärder somplanerats resp. redan vidtagits mot försurningen och som till en del redovisasi propositionen. De försurningsskador som drabbat sjöar och vattendrag hardelvis kunnat minskas genom kalkning. En utvärdering av dessa åtgärder liksomen försöksverksamhet vad beträffar mark och grundvatten pågår. För denfortsatta planeringen av åtgärder mot försurningen har regeringen tillsatt enaktionsgrupp med uppgift att utan dröjsmål förbereda ytterligare åtgärder motförsurningen av mark, vatten och skog. Utskottet erinrar vidare om att källornatill försurningen i stor utsträckning är att finna utanför gränser.Därför är det internationella samarbetet för att motverka försurningsskadorsynnerUgen viktigt. I betänkandet redogörs för de akfiviteter som f. n. pågår idetta hänseende. Medhänsyn fill de åtgärder som vidtagits och planerats bör motionerna utöver vadsom nämnts i det föregående enUgt utskottets mening icke föranleda någonriksdagens vidare åtgärd. Regeringen har under punkt H12 (s. 116-117)föreslagit aft till Åtgärder mot försurningen för /85anvisa ett reservationsanslag av . 1 1983/84. JoU1983/84:29 2 I motion 1983/84:319 av (båda c) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om behovet av ökade insatser för attbegränsa försurningens effekter, stoppa den begynnande skogsdöden samt utvecklainhemska energikällor för bl. a. ökad sysselsättning i län. I motion 1983/84:504 av AnitaBråkenhielm och (båda m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande1), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att intensifiera det internationella förhandlingsarbetet vad gällerförsurningshotet. I motion 1983/84:677 av och (båda fp) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ominventering och forskning om försurningens inverkan på skogen, varvidytterligare anslag om 10 milj. kr. skall utgå i enlighet med vad som anges imotionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ominternationella överenskommelser för ytterligare begränsning av försurandeutsläpp, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till skärpta miljökrav vid förbränning av kol, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om jord- ochskogsbrukets betydelse för försurningen, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omalternativa fällningskemikalier för reningsverk. I motion 1983/84:679 av LarsHedfors m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännade förslag om förebyggande åtgärder mot försurningen och om kalkning somframförts i motionen. I motion 1983/84:683 av ThureJadestig och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om verksamheten med kalkning avsjöar m. m. I motion 1983/84:840 av EricHägelmark (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 3), 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt åtgärder vidtas i för att uppmärksamma utvecklingen avförsurningen och därmed sammanhängande tungmetallproblem, 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett åtgärdsprogram utformas och fullföljs i ett pilotprojekt. I motion 1983/84:848 av . (vpk) yrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder i kampenmot försurningen i enlighet med vad som anförts i motionen. JoU1983/84:29 3 I motion 1983/84:1296 av m.fl. (c) yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en parlamentarisk föratt utarbeta ett handlingsprogram mot försurningen för att bringa ned deutsläpp som påverkar enligt vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ till en utvidgning av omlångväga gränsöverskridande luftföroreningar så att den även omfattarbefintliga anläggningar, 3. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ till överläggningar om den nordiskakonvenfionen för att få fill stånd ytterligare begränsningar av försurandeutsläpp, 4. att riksdagenbegär att regeringen tar initiativ till en internationell mässa ommiljöförbättrande teknik enligt vad som anförts i motionen. I mofion 1983/84:1816 av ArneAndersson i m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2-4, 6-9), 2. att riksdagenhos regeringen begär att europeiska förhandlingar om skärpta miljökrav när detgäller gränsöverskridande luftföroreningar initieras, 3. att riksdagenhos regeringen begär en fortlöpande utvärdering av kalkningsverksamheten, 4. att riksdagenhos regeringen begär att en vetenskaplig dokumentation av de översiktligtregistrerade försurningsskadorna i skog utförs, 6. att riksdagenhos regeringen begär en utredning av möjligheten för ersättning till denenskilde för försurningsskador, 7. att riksdagenhos regeringen begär en omfattande utvärdering av miljöeffekterna av olikaenergisatsningar och därvid bl. a. jämför secure-reaktorer med fossileldadesystem, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att vid lokalisering av nya värmeverkhänsyn tas till försurningskänsligheten i området, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörandeavgasrening av fordon. I motion 1983/84:1829 av och (båda m) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs omdokumentation av försurningens verkningar och om en intensifierad forskning påförsurningsområdet, 2. att riksdagenbegär att regeringen utser , och län som försökslän idessa hänseenden. I motion 1983/84:1834 av RuneEvensson m. fi. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående behovet av ökade åtgärder motförsurningen. 1* 1983/84. JoU1983/84:29 4 I motion 1983/84:1835 av IvarFranzén m.fl. (c, s, m, fp) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts angående åtgärder för att minska försurningenav mark och vatten. 1 motion 1983/84:1839 av StinaGustavsson och (båda c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena1, 2 och 4), 1. att riksdagenhos regeringen begär att ytterligare åtgärder vidtas för att reducera deförsurande utsläppen inom , 2. att riksdagenhos regeringen begär att initiativ tas så att internationella insatser kankomma till stånd för att reducera de globala försurande utsläppen, 4. att hos regeringen begär att av medel somställs till förfogande särskilt uppmärksamma behovet av att återställa de genomförsurningen kraftigast påverkade grundvattentäkterna, främst genom kalkning avvattentäkternas tillrinningsområde. I motion 1983/84:1849 av IngvarKarlsson i och (båda c) yrkas att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenangående medel för åtgärder mot försurning i sjöar och vattendrag i Älvsborgslän. I motion 1983/84:1857 av CatarinaRönnung m. fl. (s) yrkas att anhåller att regeringen uppdrar åtnaturvårdsverket att i samråd med kartläggaförsurningseffekterna av skogsgödselmedel och vid behov utfärda förbud mot dessanvändande. I motion 1983/84:1864 av KnutWachtmeister m. fl. (m) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om en kartläggning av miljöskadorna på skogen. I motion 1983/84:2018 av KarlBjörzén och (båda m) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en särskild kommission börtillsättas med uppgift att föreslå lämpliga åtgärder för bekämpning av denekologiska katastrof som hotar landets skogar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hänvändelsetill de stater som undertecknat konventionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. I motion 1983/84:2334 avAnn-Cathrine och (båda m) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående tillsättandeav en kommitté som på såväl kort som lång sikt skall dra upp riktlinjerna förett åtgärdsprogram mot försurningen. I motion 1983/84:2335 av JanHyttring och (båda c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna behovet av skyndsamma motåtgärder för att hindra enutbredning av skogsskador genom försurning. JoU1983/84:29 5 I motion 1983/84:2336 av AndersHögmark och (båda m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1),att som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motionanförts om vikten av att genom internationella överenskommelsererhåller väsentligt sänkta gränsvärden för svavelutsläpp i fossilbränsleeldadeanläggningar. I motion 1983/84:2347 av MartinOlsson och (båda c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av skyndsammaåtgärder för att stoppa skogsgödsling med försurande gödselmedel. Inför behandlingen av förevarandepunkt i budgetpropositionen har utskottet anordnat en hearing där företrädareför vissa berörda verk och forskningsinstitutioner redovisat läget i fråga omförsurningen av mark, vatten och skog samt vidtagna åtgärder. Från anslaget bestrids kostnaderför åtgärder mot försurningen såsom statsbidrag till kalkning av sjöar ochvattendrag, uppföljning m.m. av kalkningsverksamheten, försöksverksamhet medkalkning av mark och grundvatten samt informationsinsatser. Ansvaret förbidragsgivningen avseende kalkning av sjöar och vattendrag åvilarlänsstyrelserna. Jordbruksministern framhåller i propositionen att det ärangeläget att insatserna mot försurningen intensifieras. För att lösa de akutaproblemen måste kalkningsinsatserna ytterligare utökas. Anslaget bör i enlighetmed det program som antagit (prop. 1981/82:151, JoU 1981/82:35) om åtgärder mot försurningen höjas med 20 milj. kr. till 85 milj. kr.för nästa budgetår. Kostnaderna för åtgärdsprogrammet finansieras genom densärskilda avgiften på oljeprodukter. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag. Det tillstyrks således. Enligt mofion 683 av och (båda s) kan det finnas anledning överväga om inte statsbidrag för kalkningenav sjöar m.m. skulle utgå av godkända kostnader. Ansvaret förgenomförandet av kalkningen kunde i så fall läggas på länsstyrelserna. Utskottet får erinra om att enligt gällande riktlinjerutgår bidrag till kalkningsverksamheten med normalt av godkända kostnader.Om särskilda skäl föreligger har länsstyrelse dock möjlighet att bevilja fullkostnadstäckning. Enligt vad utskottet inhämtat har det bidragssystem somfillämpas fungerat väl. Utskottet finner icke anledning att ändra bidragssystemet.Motionen avstyrks således. JoU1983/84:29 6 Försurningen av mark och vatten ochskog är ett av våra allvarligaste miljöproblem. I med dess rikedom påsjöar och med dess ofta kalkfattiga berggrund blev skadeverkningarna märkbararedan på ett tidigt stadium. Försurningen av vattnen har drabbat fisklivet.Internationellt presenterades problemet i en svensk rapport till 1972 årsmiljökonferens. Den främsta orsaken till den ökade försurningen ärutsläpp av svaveldioxid och kväveoxider vid förbränning av fossila bränslen. Ivårt land har ansträngningar gjorts för att begränsa utsläppen avsvavelföreningar. beslutades om generella regler för att begränsasvavelutsläppen vid oljeeldning. fastlades ett program omutsläppsbegränsning genom att en särskild svavellag infördes. Målet var attutsläppen av svaveldioxider skulle halveras. Detta målhar nu realiserats. beslut innefattade även försökskalkning av sjöaroch vattendrag samt ett vidgat internationellt samarbete. Sedermera har genomECE-konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar ett instmmentskapats för mellanstatliga förhandlingar om begränsning av såvälsvavelutsläppen som andra luftföroreningar. I anses bortemot av deförsurande svavelnedfallen härröra från utomlands belägna anläggningar. beslöt att anta en strategi motförsurningen (prop. 1981/82:151, JoU 1981/82:35). EnUgt beslutet skulle kampenmot försurningen föras såväl på det inhemska planet, genom minskade utsläpp avförsurande ämnen samt genom kalkning och andra åtgärder för att minskaförsurningens skadeverkningar, som på det internationella planet genom attverka för minskade utsläpp i andra - främst europeiska - länder. Forskningen påområdet gavs ökade resurser. framhöll att kväveoxidernas roll iförsurningsproblematiken borde uppmärksammas mer än . konstateradesallvarliga skador på skogen i vilka sattes i förbindelse medförsurningen och med luftföroreningar. rapporterades att omkring entredjedel av den västtyska skogen är svårt skadad. Särskilt hårt har ädelgranendrabbats. konstaterades även i skogsskador som inteenbart kunde skyllas på torka och stormar. Utförda undersökningar tyder på attskadorna orsakas av flera samverkande faktorer. Markförsurningen och däravföranledd metallurlakning är en. Den direkta påverkan av svavel- ochkväveoxider, ozon m. m. på trädens barr och löv är en annan.. Sedan regeringen ställt medel till förfogande lätskogsstyrelsen /företa en enkätundersökningavseende förekomsten av skogsskador i samtliga konsulentdistrikt i södraSverige. JoU1983/84:29 7 dels sprida information om den här typen av skogsskadortill den skogliga fältpersonalen, dels få en översiktlig bild av omfattningenav skogsskadorna i och dels få ett material för forskarna. Någralångtgående slutsatser kan enligt inte dras av enkätensresultat. De indikerar dock att relativt allvarliga skador förekommer på granoch även på tall och vissa lövträd i många bestånd i södra och västra mest omfattande skadorna har rapporterats från södra , norraHalland, delar av samt västra delarna av och norradelen av län. I , norra delen av län samtKalmar län tycks skadorna vara mindre. har tillsammans med statens naturvårdsverkoch bl. a. riksskogstaxeringen diskuterat oUka former av inventeringar för attfå information om skogsskadornas omfattning såväl lokalt, regionalt som förlandet som helhet samt för att kunna följa utvecklingen , s. k.monitoring. För att pröva olika inventeringsmetoder planeras en omfattandestudie i under kommande höst. Inom ramen för riksskogstaxeringengenomförs en skadeklassificering av samtliga provträd i Svea- och Götalandunder fältarbetet 1984. Riksskogstaxeringens s. k. permanenta provytor erbjuderenligt vad utskottet erfarit möjlighet till kvalificeradmiljökvaUtetsövervakning. påbörjades ett arbete på kartering av20000 "fasta ytor" som beräknas pågå . De skador som konstaterats på skogen uppmärksammas i enrad motioner. I tre motioner framställs yrkanden om medelstilldelning för enaktiv inventering av skogen och en kartläggning av uppkomna skogsskador. Enligtmotion 677 av och (båda fp) måste inventeringsarbetetutföras noggrannare än vad som varit möjligt vid enkät. De börinnefatta uppföljning av konstaterad skadegörelse, provtagningar samtbeskrivning av hastigheten i pågående förändringar av skogsbeståndet.Motionärerna föreslår att ytterligare anslag på 10 milj. kr. skall utgå förforsknings- och inventeringsinsatser. I kommittémotion 1816 framhåller ArneAndersson i m. fl. (m) att en vetenskaplig dokumentation och analys börske snabbt av de registrerade skador som konstaterats i aktuellaundersökningar. En mera systematisk undersökning med utgångspunkt iriksskogstaxeringens material bör utföras för att ge ytterligare information omtillståndet i våra skogar vad gäller försurningsskador. En kartläggning begärsäven i motion 1864 av m.fl. (m). Skogen är av stor betydelse för det svenska välståndet ochför miljön i vårt land. Utskottet ser därför allvarligt på de skador somkonstaterats på skogen. Det är angeläget att den enkätundersökning somskogsstyrelsen företagit följs upp så att det skapas en klarare bild av lägetoch den fortsatta Utvecklingen. Som framgår av den lämnade redovisningenplaneras en utveckling av en inventeringsmetodik som skall kunna användas ifortsättningen. Regeringen har i den framlagda forskningspropositionen1983/84:107 föreslagit en intensifierad forskning om de problem som rör * 1983/84. JoU1983/84:29 8 Utskottet kommer att behandla nämndaproposition i ett annat sammanhang. Utan att avvakta den behandlingen anser sigutskottet emellertid redan nu böra framhålla att det är av stor vikt att deinventeringar som kan göras och som redan inplanerats när det gäller att läggaen grund för framtida bedömningar av utvecklingen av skogens tillstånd så snartsom möjligt genomförs. Enligt utskottets bedömning bör det vara möjligt attgenom omdispositioner inom oförändrad medelsram genomföra en planerad genomgångav fasta ytor över hela riket som påbörjats i anslutning fillriksskogstaxeringen. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna677 yrkande 1,1816 yrkande 4 och 1864 bör som sin mening geregeringen till känna. Enligt motion 1816 aktualiserar de skogsskador somkonstaterats vid översiktliga inventering frågan om eneventuell kompensa-fion till den enskilde skogsägaren. Mofionärerna yrkar attriksdagen skall begära en utredning om möjligheten till ersättning till denenskilde för försurningsskador. Utskottet finner för sin del inte att en utredning av detslag som åsyftas i motionen är påkallad. Motionen avstyrks alltså såvitt nu äri fråga (yrkande 6). Planering av ytterligare åtgärder mot försurningen kräver i motion 1296av m.fl. att hanteringen av försurningsfrågorna samordnas. Enparlamentarisk kommission mot försurningen bör nu få i uppdrag att ta fram etthandlingsprogram, framhåller motionärerna. Kommissionens mandat bör bl. a.innefatta följande uppgifter: begränsning av svavel- och kväveoxidutsläppen,avsvavling av olja vid raffinaderierna, avvisande av regeringens planer på enomfattande kolintroduktion, effektivare avgasrening av biltrafiken och krav pååtgärder beträffande dieselbilar, övergång till mindre försurande gödselmedel ijordbruket och ökad jordbrukskalkning, fortsatt kartering av skogen, ökadforskning om försurningsprocesserna i såväl som skog. Lövskogensbetydelse måste klargöras, liksom effekterna av helträdsutnyttjande,skogsgödsel som verkar försurande bör förbjudas och nya gödselmedel prövas,samordning av forskningen kring skogsskador både inom och utom börinitieras, kalkningen av sjöar och vattendrag måste fortsätta,försöksverksamheten måste komma i gång beträffande kalkning av grundvatten ochskogsmark. En särskild kommission för försurningen påyrkas även imotion 2018 av och (båda m) yrkande 1, och imotion 2334 av och (båda m). Utskottet finner att nya krafttag nu bör tas för attfullfölja de åtgärder mot försurningen som inleddes genom beslut. Deskador som upptäckts på skogen har ytterligare skärpt situationen. JoU1983/84:29 9 Regeringen har tillsatt enaktionsgrupp med uppgift att samordna insatserna och föreslå ytterligareåtgärder som kan krävas för att begränsa försurningens skadeverkningar. Igruppen som leds av jordbruksministern ingår bl. a. generaldirektörerna förberörda centrala verk. Gruppen skall arbeta snabbt. har fåtttill uppgift att för aktionsgruppens räkning ta fram underlag för ett samordnatåtgärdsprogram. Utskottet hälsar med tillfredsställelse att regeringentagit initiativet att tillsätta en aktionsgrupp. Dess sammansättning bör enligtutskottets mening möjliggöra att förslag till effektiva åtgärder kan framläggassnabbt och även omsättas i praktiken. Utskottet är icke berett tillstyrkayrkandet i motion 1296 om en parlamentariskt sammansatt kommission. Motionenavstyrks alltså såvitt nu är i fråga (yrkande 1). Utskottet avstyrker ävenmotionerna 2018 såvitt nu är i fråga (yrkande 1) och 2334. Ett samlat yrkande om olika åtgärder i kampen motförsurningen framställs i kommunisternas partimotion 848 av LarsWerner m. fl. Enligt motionen bör en omfattande undersökning av våra vattendragstartas omgående för att undersöka tungmetallförekomsten i fisk. Ett programbör upprättas för att skydda grundvattnet och takter utanför tätorterna. Blyfribensin bör införas och förslag läggas fram om effektiv rening av bilavgaserna.Ytterligare medel bör ställas till förfogande och åtgärder bör vidtas för attminska gödselmedlens bidrag till försurningen. Den s. k. omdrevsgödslingen av skogsmarkbör förbjudas. Utskottet får även beträffande denna motion framhålla attdess innehåll väl täcks av åtgärder som redan ingår i det åtgärdsprogram sombehandlas under förevarande punkt i propositionen resp. omfattas av mandatetför regeringens aktionsgrupp mot försurningen. Vad gäller den i motionenbegärda undersökningen av tungmetallförekomsten i fisk avser naturvårdsverketenligt sitt budgetäskande göra särskilda insatser beträffande kvicksilver ifisk. Motionen bör icke föranleda någon ytterligare åtgärd. Miljökrav vid förbränning av kol I flera motioner anläggs synpunkterpå spridning av försurande svavelföreningar från koleldade anläggningar.Enligt motion 677 av och (båda fp), yrkande 3, börriksdagen hos regeringen begära förslag till skärpta miljökrav vid förbränningav kol. I motion 1296 av m. fl. (c) begärs (som en del avyrkande 1 vilket behandlats i det föregående) att avvisar regeringensplaner på en omfattande kolintroduktion. Moderata samlingspartiet yrkar ikommittémotion 1816 av i m.fl. (yrkande 8) att man vidlokaUsering av nya värmeverk tar hänsyn till försurningskänsligheten i området.Sistnämnda motion innehåUer en utförUg redovisning av utredningKol Hälsa Miljö som lades fram på regeringens uppdrag. JoU 1983/84:29 10 Utskottet får med anledning av motionerna erinraatt vissa huvuddrag av återgivits av utskottet i samband medbehandlingen av motioner om försurningen (JoU 1983/84:2).Regeringen har numera avlämnat en särskild proposition om vissa kolfrågor, bl.a. de miljökrav som bör ställas i samband med koleldning (prop. 1983/84.158).Utskottet får anledning att återkomma till dessa frågor i saniband medbehandUngen av den propositionen. Motionerna avstyrks mot den bakgrunden. Jord-och skogsbrukets medverkan till försurningen I flera motioner diskuteras den källa till försurningsom moderna jord- och skogsbruksmetoder anses utgöra. I motion 677 av LarsErnestam och (båda fp) anförs som exempel på försurande åtgärdervissa typer av gödsling av marken, dikningsföretag, avverkning och skörd.Motionärerna anser det angeläget att jordbrukets och skogsbrukets inverkan påförsurningsprocessen klarläggs genom intensifierade forskningsinsatser ochåtföljande förslag fill åtgärder (yrkande 4). m. fl. (s)begär i mofion 1857 att i samråd med ges iuppdrag att kartlägga försurningseffekterna av skogsgödselmedel och vid behovutfärda förbud mot dess användande. I motion 2347 av ochSven-Erik (båda c) yrkas på skyndsamma åtgärder för att stoppa skogsgödslingmed försurande gödselmedel. Likartade synpunkter framläggs som tidigareredovisats i och kommunisternas partimotioner 1296resp. Utskotteterinrar om att frågan om jord- och skogsbrukets medverkan till försurningenbehandlats av i olika sammanhang. 1 samband med beslut omåtgärder mot försurningen framhölls behovet av kalkning av åkermarken.Lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna gavs i uppdrag att i sinrådgivningsverksamhet särskilt betona försurningsriskerna för växande grödoroch vikten av att åkermarken kalkas. Dekvävegödselmedel som används, främst ammoniumnitrat, betecknas somförsurande till skillnad från den basiska kalkammonsalpetern vilken fidigarevarit dominerande. Sominledningsvis nämnts har utskottet anordnat en hearing med bl.