bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — De nya ungdomslagenvar från början avsedda endast för den offentliga sektorn. Först efter deicke-socialistiska partiernas initiativ kan nu även den enskilda sektorn kommai fråga för ungdomar i ungdomslag. Ytterligare ett exempel är de enskildaberedskapsarbetena som kraftigt minskar i omfattning. Initiativsom innebär möjligheter till service av skilda slag i privat regi motverkas.Detta sker trots att man är väl medveten om att servicen därmed kan bH mereffektiv och på också skapa nya arbetstillfällen. Somtidigare nämnts kan de mindre företagen spela en viktig roll för utvecklingenpå arbetsmarknaden. Detta kräver en medvetet inriktad politik för att stimuleraoch främja den mindre företagsamheten. Undersökningar som gjorts har visat attbl. a. lönenivån, arbetsmarknadslagstiftningen och skattesystemet spelar enviktig roH för viljan att starta och utveckla företag. Det är av avgörandebetydelse att hindren för en expansion inom denna sektor ses över. anfört om förutsättningarna för utvecklingen på arbetsmarknadeninnebär att motionerna 916, 568 och 2507 av moderata samHngspartiet,resp. tillgodoses i motsvarande delar. Regeringen börunderrättas härom. Motion 1049 avstyrks i motsvarande del. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande förutsättningarna för utvecklingenpå arbetsmarknaden att medanledning av motionerna 1983/84:568 yrkande 1 i motsvarande del, 1983/84:916yrkandena 1 och 2 i motsvarande del och 1983/84:2507 yrkande 1 i motsvarandedel samt med avslag på proposition 1983/84:100 bilaga 15 i motsvarande del ochmotion 1983/84:1049 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. AU1983/84:21 122 Förutsättningarna för utvecklingen på arbetsmarknaden(mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 21 börjar "Utskottet yill" och på s. 23 slutar"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Som framhålls i vpk-motion 1049 möter kraven på och kampenför rätt till arbete i dagens kapitalistiska samhälle nya och annorlundaproblem. De gamla metoderna att bekämpa arbetslösheten är otillräckHga. Detfordras i grundläggande avseenden en ny analys och en ny politik. Utskottet ansluter sig till de grundläggandeutgångspunkter för den långsiktiga kampen mot arbetslösheten som vpk anger isin motion. En drastisk minskning av antalet industriarbeten i äroundvikHg, om nuvarande inriktning och industriella stmktur får bestå. Den nyatekniken kommer att slå ut mängder av arbeten, om den får utformas på grundvalav nuvarande sociala maktförhållanden. Den offentliga sektorns och de privataservicenäringarnas datorisering gör det vidare tveksamt om något nettotiHskottav arbeten på dessa områden kan ske. Slutligen utgör de rådande tendenserna påarbetsmarknaden ett hot såväl mot kvinnofrigörelsen som mot lönarbetarnasallmänna rättsställning och en rättvis fördelning mellan landets regioner. Enligt utskottets uppfattning krävs det nu en övergripandenationell politik mot arbetslösheten. Utskottet ansluter sig därvid tHl detprogram vpk fört fram i motion 1049. Programmet innebär följande. Ett nationeHtindustrialiseringsprogram i samhällelig regi måste upprättas, De lönarbetandemåste inom ramen för en samhällelig, poHtisk styrning påverka den tekniskautvecklingen. Ett omfattandeprogram för den offentliga sektorns utbyggnad och förbättring måste utarbetas. En allmänarbetstidsförkortning måste genomföras. Den nuvarandearbetsmarknadspolitiken måste reformeras. Det föreslagna programmet bör på ett effektivt sätt kunnavända UtveckHngen på arbetsmarknaden. Utskottet delar vpk:s uppfattning att ettriktmärke för industripolitiken bör vara att under en uppbyggnadstid tillföraindustrin 100 000 nya arbetsplatser. Utskottet vHl slutHgen - i likhet med vpk - peka på denoffentliga sektorns betydelse för sysselsättningen. Utan en utbyggnad av en radoffentliga verksamheter kan man över huvud taget knappast föra en meningsfullpoHtik riktad mot arbetslösheten och undersysselsättningen. Denna sektor börföljaktligen byggas ut också av sysselsättningsskäl. Vad utskottet anfört om förutsättningarna för utvecklingenpå arbetsmarknaden - som innebär ett bifall till motion 1049 i motsvarande del- bör regeringen underrättas om. Övriga i sammanhanget behandlade motioneravstyrks. AU1983/84:21 123 deb att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande förutsättningarnaför utvecklingen på arbetsmarknaden attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1049 yrkandena 1 och 2 samt med avslagpå proposition 1983/84:100 bilaga 15 i motsvarande del och motionerna1983/84:568 yrkande 1 i motsvarande del, 1983/84:916 yrkandena 1 och 2 imotsvarande del och 1983/84:2507 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 2) (), (), (), (), (), HåkanStjernlöf (m) och i (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 25 börjar "Utskottet vill" och på s. 26 slutar"av " bort ha följande lydelse: UtveckHngen på arbetsmarknaden är oroande. Arbetslöshetenhar nått för svenska förhållanden mycket höga tal. har dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna varit mer omfattande . Det är uppenbart att det finns påtagliga brister iarbetsmarknadens sätt att fungera. Utbud och efterfrågan har allt svårare attmötas. som arbetslösheten når rekordnivåer, efterlyser delar avindustrin yrkeskunnig personal för att kunna expandera. Bristen påyrkesarbetare uppträder f. ö. aHt tidigare i konjunkturuppgångarna. Arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgift är att i varjekonjunkturläge främja anpassningen på arbetsmarknaden. Omställningar måstestimuleras och underlättas. För denna uppgift krävs målmedvetna insatser inomplatsförmedHngen, arbetsmarknadsutbildningen osv. Däremot kan det inte ankommapå arbetsmarknadspolitiken i sig att skapa arbete åt alla. Enligt utskottets uppfattning följer densocialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken ett traditionellt mönster som inteär anpassat problem. Den betydande miljardsatsningen påarbetsmarknadspolitiken inger mot denna bakgrund starka betänkligheter. Det finns också tecken som tyder på att misstron mot denförda politiken tilltagit. Ett exempel härpå är framställningar från kommunalthåll med innebörd att man inom kommunerna önskar få ta i anspråk de arbetsmarknadspolitiskamedel som utgår i kommunen för att i stäHet använda dem för egna initiativ. Utskottet ansluter sig därför till de krav på en förnyelseav arbetsmarknadspolitiken som moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet ger uttryck för i partimotionerna 916, 568 resp. 2507. Insatsernabör i fortsättningen i väsentHgt större utsträckning inriktas på att skapaförutsättningar för tillkomsten av nya arbetstillfällen inom näringslivet. AU 1983/84:21 124 angelägetatt de resurser som satsas på förmedlingsarbetet, utbildningen,beredskapsarbeten, ungdomslagen m. m. ges en sådan inriktning. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste i ökad utsträckning främjaflexibiliteten på arbetsmarknaden. Utbildningen fyller här en viktig funktion.Det är viktigt att yrkesutbildningens kvalitet förbättras och att dessinriktning förändras. En ökad samordning mellan arbetsmarknadsutbildningen ochden vuxenutbildning som bedrivs i kommunernas regi bör eftersträvas. Utskottetdelar vidare motionärernas uppfattning att arbetsmarknadspolitiken bördecentraliseras. Möjligheter bör ges för alternativa former för förmedHng avarbete på vissa områden. Utskottet kommer därför senare i betänkandet attföreslå att skaH utreda förutsättningarna härför. Utskottetvill i sammanhanget stryka under vikten av att arbetsmarknadslagstiftningenfortlöpande reformeras och anpassas till de förändrade förutsättningarna påarbetsmarknaden. uppfattning är det uppenbart att det finns ett mycket starkt sambandmellan företagens lönsamhet och sysselsättningsutvecklingen. Inte minst ärnivån på ungdomslönerna en betydelsefull faktor för ungdomarnas inträde påarbetsmarknaden. Även löneutveckHngens betydelse försysselsättningsutvecklingen bör därför noga beaktas av regeringen. anfört om arbetsmarknadspoHtikens inriktning med anledning avmotionerna 916, 568 och 2507 från moderata samHngspartiet, resp.folkpartiet bör ges regeringen till känna. Vpk-motion 1049 avstyrks i dennadel. deb att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktning att medanledning av motionerna 1983/84:568 yrkande 1 i motsvarande del, 1983/84:916yrkande 2 i motsvarande del och 1983/84:2507 yrkande 1 i motsvarande del samtmed avslag på propositionen i motsvarande del och motion 1983/84:1049 yrkande 4som sin mening ger regeringen tiH känna vad utskottet anfört. 4.Arbetsmarknadspolitikens inriktning (mom. 2) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.25 börjar "Utskottet vill" och på s. 26 slutar "avriksdagen" bort ha följande lydelse: uppfattning är den höga arbetslösheten i landet oacceptabel.Arbetslösheten har tiHtagit trots konjunkturuppgången och de betydandearbetsmarknadspoHtiska satsningarna. AU1983/84:21 125 Utskottet delar vpk:s uppfattningatt det krävs en omläggning av den förda politiken om UtveckHngen skall kunnavändas. Dagens svenska arbetsmarknadspolitik är organiserad föratt möta tillfälliga vågor av begränsad arbetslöshet. Den är inte relevant imassarbetslöshetens epok. Långsiktiga, kroniska problem i ett samhälle kaninte lösas med improvisatoriska och - sett i förhållande till problemenssvårighetsgrad - primitiva medel. En rad förändringar i arbetsmarknadspolitiken måste därförgenomföras. Som vpk framhåller i partimotion 1049 måste den knytas till den nyaindustripolitiken och till utbyggnaden inom den offentliga sektorn. Den måsteaktivt utveckla människors kompetens inför det nya industrisamhället, i ställetför att som alltför mycket tjänstgöra som förvaringsplats för växandekategorier människor, vilka den kommersiella ekonomin utdömt som överflödiga. Arbetsmarknadsåtgärdernas innehåll och syfte bör förändrasi betydelsefulla delar. De bör bättre utveckla människors kunnande och anslutatill deras yrkesskolning, överallt där så är möjligt. De arbetandes rättsligaställning bör stärkas och tvångsmomenten avvecklas. Rätten till understöd vidarbetslöshet skall inte villkoras med ett tvång att ta vilket arbete som helst.Rättssituationen för arbetande inom arbetsmarknadspolitikens ram skaH integenereHt vara sämre än i övriga arbetslivet. Arbetsmarknadsåtgärder skall kopplas till bl. a.utbyggnaden inom den offentliga sektorn. Inriktningen bör vara, att ett förstasteg av arbete och/eller studier på ett organiserat sätt skall leda över ifastare anställningsformer. Bristerna beträffande ungdomslagen bör vidarerättas till och subventioneringen till de s. k. rekryteringsplatserna upphöra.Till detta återkommer utskottet i ett senare avsnitt. Utskottet delar även vpk:s uppfattning att en särskildsysselsättningsbudget bör upprättas. Den frågan behandlar utskottet merutförligt i ett senare avsnitt. Med en sådan ny inriktning blir arbetsmarknadspolitiken -som vpk framhåller - inte en förvaringsram för arbetslösa, där samhället taröver kostnaden för privatkapitalets utslagning och ansvarar för kontrollen avde arbetslösa. Den blir i stället ett led i kampen för att avskaffaarbetslöshet och undersysselsättning som samhälleHgt fenomen. Vad utskottet anfört om riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken innebär ett bifall till vpk-motion 1049 i motsvarandedel. Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande arbetsmarknadspolitikensinriktning attriksdagen deb med bifall till motion 1983/84:1049 yrkande 4, dels med avslag påpropositionen i motsvarande del samt motionerna 1983/84:568 yrkande 1 imotsvarande del, 1983/ AU1983/84:21 126 84:916 yrkande 2 i motsvarande del och 1983/84:2507yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Tilläggsdirektiv till m. m. (mom. 3 och4) (), (), (), (), (), HåkanStjernlöf (m) och i (c) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 30 börjar "Utskottet vill" och på s. 33 slutar"moderata samlingspartiet" bort ha följande lydelse: uppgifter och de arbetsmarknadspolitiskainstrumenten har vuxit kraftigt . Uppgifter har tiHkommit somi egentlig mening inte är arbetsmarknadspolitiska, liksom sådana som ligger pågränsen mellan arbetsmarknadspolitik och andra politikområden. Kraven på arbetsmarknadsverkethar också ökat därigenom att antalet arbetssökande har ökat kraftigt samtidigtsom tillgången på lediga platser varit otillräcklig. har tillförts betydanderesurser för att klara sin uppgift. Antalet personer som är verksamma vidverket har i stort sett tiodubblats sedan AMS kom och uppgår nutill ca 12 000. Verkets utgifter i förhållande till statsbudgeten harflerdubblats. Det är ofrånkomligt att arbetsmarknadsverkets kraftigaexpansion också fått negativa följdverkningar. haruppfattats som centralstyrt, byråkratiskt och ineffektivt. Det är mot denna bakgrund positivt att verket tagitinitiativ till ett internt översynsarbete som syftar till en förbättradeffektivitet och en ändrad inriktning av insatserna mot den platsförmedlandeverksamheten. uttalade att detförelåg skäl för en mer ingående, parlamentarisk utredning omarbetsmarknadsverkets organisation och arbetsformer. Den dåvarande regeringentillsatte därefter den s. k. med parlamentarisk representation.Enligt utskottets uppfattning är det olyckligt att den socialdemokratiskaregeringen sedermera inskränkte kommitténs direktiv. Utskottet har i ett tidigare avsnitt framhållit attarbetsmarknadspolitiken bör ges en ny inriktning som svarar upp mot de krav somställs arbetsmarknad. Det är angeläget att gesförutsättningar att på ett odogmatiskt och förutsättningslöst sätt övervägaarbetsmarknadsverkets ansvar och uppgifter i det sammanhanget. En viktig fråga i sammanhanget är behovet avdecentralisering av arbetsmarknadspoHtiken och av arbetsmarknadsverketsfunktioner. Denna ståndpunkt har även förts fram från moderata samlingspartiet,och . Enligt utskottets uppfattning bör det ankomma påAMS- AU1983/84:21' 127 kommittén att pröva förutsättningarna för en betydandedecentralisering av arbetsmarknadsverkets verksamhet. Härvid bör närmarestuderas olika modeller för omorganisation, bl. a. den av moderatasamHngspartiet föreslagna. bör göra ett uttalande med denna innebörd.Vad utskottet anfört i denna del tillgodoser här aktuella yrkanden i motionerna568 av , 916 av moderata samHngspartiet och 1336 av () och (). En aktuell fråga är kommunernas roll iarbetsmarknadspolitiken. I kommuner tas egna initiativ i syfte att hållaarbetslösheten nere i den egna kommunen. Kommuner har även begärtstatsmakternas stöd för skilda försöksverksamheter. Som tidigare nämnts ingår i kommitténs uppdrag att prövaansvarsfördelningen mellan kommunerna och statsmakterna iarbetsmarknadspolitiken. Hithörande frågor skall f. ö. även utredas i dennyligen tillsatta stat-kommun-beredningen. Motion 1920 av m. (c) kan därmed anses vara tillgodosedd. Motionärerna föreslår nämligen enutredning om ett överförande av huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken ochmotsvarande resurser till kommunerna. anser vidare att det finnsanledning se positivt på förekomsten av alternativa former för arbetsförmedlinginom vissa specialområden. Skall arbetsmarknadsverket fungera rationellt ocheffektivt med de resurser som står till buds bör verket inte ensamt försökasvara upp mot de speciella förmedlingskrav som finns inom vissa avgränsadeområden på arbetsmarknaden, t. ex. kultursektorn och kontorsservicesektorn. Enalternativ enskild förmedHngsverksamhet av sådant slag bör f. ö. kunna innebäraökade insatser till förnyelse i verksamheten. bör fåmöjlighet att koncentrera sig på uppgifter man har förutsättningar att klara påett bra sätt. En översyn av arbetsförmedlingslagen med denna inriktningbör komma till stånd inom . Detta bör ges regeringen tillkänna. Utskottets ställningstagande på denna punkt bör tillgodoseaktueHa yrkanden i partimotionerna 916 och 2507 av moderata samlingspartietresp. samt motionerna 1906 av m.fl. (m) och till vissdel 1965 av (). AMS har som ett led i sitt pågående serviceprogramarbetediskuterat distriktsarbetsnämndernas roll. Bakgrunden härtill är att det harvisat sig att erfarenheterna av dessa nämnder varierar. Det finnsdistriktsarbetsnämnder som fungerar väl. Det finns emellertid också åtskilliganämnder som fungerar mindre väl. planeras av AMS en försöksverksamhet medolika inriktning för verksamheten i tre nämnder. Även kan kominaatt behandla distriktsarbetsnämndernas verksamhet. Mot bakgrund av erfarenheterna avdistriktsarbetsnämndernas verksamhet anser utskottet att det är angeläget med den beslutade AU1983/84:21 128 Visar det sig att nämnderna intefyller en uppgift i arbetsmarknadspoHtiken bör de givetvis avskaffas. Det får ankomma på att följa den planerade försöksverksamhetenoch därefter ta ställning i frågan. Kravet på en avveckling av distriktsarbetsnämnderna, somframförs i motionerna 916 av moderata samlingspartiet och 871 av (m), bör med anledning av vad utskottet anfört inte nu föranleda någonriksdagens åtgärd. I det pågående översynsarbetet inom AMS har även ingåttatt pröva byggarbetsnämndernas arbetsformer. AMS har beslutat att byggarbetsnämndernafr. o. m. skall få ändrade arbetsformer. De skall bl. a. fåökade möligheter att ägna sig åt mera långsiktiga och övergripande frågor. Deskall därför avlastas en del av rutinärendena. Nämnderna som skall i fortsättningen sammanträda ca . I motion 1915 av () föreslås attbyggarbetsnämnderna skall avskaffas, liksom kravet på att byggherren skallinhämta tillstånd att påbörja byggnationen. Som tidigare redovisats ingår äveni förslagen till tilläggsdirektiven till i moderatasamlingspartiets motion 916 att byggarbetsnämnderna skall avvecklas. Utskottet anser för sin del att byggarbetsnämnderna intelängre fyller den funktion de gjort tidigare. Bakgrunden härtill är denväsentligt reducerade byggvolymen i landet. En avveckling kan därför i och försig övervägas. AMS har beslutat införa nya arbetsformer förbyggarbetsnämnderna. Utskottet utgår från att i sitt arbete nogaföljer hur den nya ordningen utfaller och därefter tar ställning tillbyggarbetsnämndernas framtid. Med hänvisning härtill bör de i sammanhangetbehandlade motionerna inte föranleda någon åtgärd. Beträffande övriga punkter i moderata samlingspartietsförslag till tilläggsdirektiv till viH utskottet hänvisa tillpågående utredningsarbete inom verket och inom . Här kan nämnasatt organisationen av AMU-utbildningen f. n. övervägs inom verket ocharbetsmarknadsdepartementet. Utskottet har med det anförda behandlat moderatasamlingspartiets motion 916 beträffande frågan om tilläggsdirektiv tillAMS-kommittén. Som framgått har utskottet i viktiga avsnitt ställt sig bakommotionärernas förslag. I andra delar har utskottet hänvisat till detutredningsarbete som pågår. dels att utskottets hemställan under 3 och 4 bort ha följandelydelse: 3. beträffande utredning omprivatisering av arbetsförmedlingen att med anledning av motionerna1983/84:916 yrkandena 9 i motsvarande del och 11 i motsvarande del,1983/84:1906,1983/84:1965 och 1983/84:2507 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. AU1983/84:21 129 4. beträffande utredning omdecentralisering inom arbetsmarknadspolitiken attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:568 yrkande 2, 1983/84:916yrkande 9 i motsvarande del och 1983/84:1336 i motsvarande del som sin meningger regeringen tiH känna vad utskottet anfört. Behovet av en särskild sysselsättningsbudget (mom. 9) (vpk) anser deb att den del av utskottetsyttrande på s. 33 som börjar "Utskottet delar" och slutar"åtgärd" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionäremas uppfattning att en särskildsysselsättningsbudget bör utarbetas och föreläggas . Skälethärtill är bl. a. att arbetslösheten kommit att bli en restpost när andrasamhällspolitiska mål läggs fast i finansplan och statsbudget. Som vpk föreslårbör en sådan sysselsättningsbudget innefatta såväl den statliga som denkommunala sektorn. Vad utskottet anfört om behovet av ensysselsättningsbudget - som innebär ett bifall till vpk-motion 2458 och motion373 av () och () i motsvarande del - börges regeringen tiU känna. dels att utskottets hemstäHan under 9 bort ha följandelydelse: 9. beträffande behovet av en särskildsysselsättningsbudget attriksdagen med bifall tHl motionerna 1983/84:373 yrkande 1 och 1983/84:2458 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Riktlinjer för att främja ungdomarnas situation påarbetsmarknaden (mom. 13) , ,och (alla m) anser deb att den del av utskottetsyttrande som på s. 40 börjar "Enligt utskottets" och på s. 41 slutar"motsvarande del" bort ha följande lydelse: Arbetslösheten i vårt land är till stor del enarbetslöshet bland ungdomar, och stora arbetsmarknadspoUtiska resurser måsteavdelas till stöd för dem. var i runt tal 100 000 ungdomaromhändertagna i olika åtgärder, 65 000 av dem var . Därutöver var 37000 ungdomar öppet arbetslösa. Insatserna för ungdomar är större än någonsin tidigare.Ändå ligger arbetslösheten vid en nivå som för bara skulle habetraktats 9 1983/84. AU1983/84:21 130 som onormalt hög. Detta är bakgrunden till de slutsatsersom dras i motion 916 av m.fl. (m) och som utskottet kaninstämma i, nämligen att den växande ungdomsarbetslösheten är en viktigförklaring till den totalt sett höga arbetslösheten, att ungdomarna tar ianspråk en alltför stor del av de arbetsmarknadspoHtiska resurserna och attdenna utveckling i sin tur beror på att man inte är beredd att erkänna ochangripa grundorsakerna till arbetslösheten bland ungdomar. Som sägs i motionenär grundproblemen följande: Bristen påkontakt mellan skola och arbetsliv. Högaungdomslöner i förhållande till den vuxna arbetskraften. Arbetsmarknadslagstiftningens favorisering av äldrearbetskraft och redan anställda. Bristen påkunskaper om arbetsmarknadens krav bland ungdomarna. Dessa problem spänner över skilda politikområden.Utskottet återkommer i det följande tiU frågan om ingångslönerna för ungdomar,men det bör redan nu slås fast att anpassning av lönesättningen tillungdomarnas kunskaper och erfarenheter är den faktor som mer än andrabestämmer ungdomarnas chanser tHl varaktiga jobb. Arbetsmarknadslagarna måste förändras så att de intemissgynnar ungdomarna. Detta bör vara en målsättning för kommande förändringarpå det arbetsrättsliga området, att beaktas vid övervägandena härom i densärskilda arbetsgrupp som inom är verksam på dettarättsområde. Skolans insatser för att förbereda eleverna för inträdetpå arbetsmarknaden behöver förbättras. Av särskild betydelse i det hänseendetär att få till stånd en bättre och mer verklighetsanpassad yrkesutbildning. Mot bakgrund av de mycket goda erfarenheterna av försökenmed gymnasial lärlingsutbildning gjorde utskottet ihöstas under bred enighet uttalanden till förmån för en fortsatt utbyggnad avdenna form av yrkesutbildning. Med en sådan yrkesutbildning blir det möjligtatt höja yrkeskompetensen och bygga nya och stabila broar mellan skola ocharbetsliv som på ett bättre sätt öppnar vägen till reguljära arbeten. Detta ären viktig egenskap hos lärlingsutbildningen. Erfarenheterna både i vårt landoch utomlands visar att övergången mellan skola och arbetsliv är ett vitaltproblem att lösa om man med framgång skall ta upp kampen motungdomsarbetslösheten. Det saknas anledning att nu närmare gå in på utformningenav lärlingsutbildningen. Vad det i detta sammanhang är fråga om är att framhävagrundläggande element i en strategi som syftar till att återställa ungdomarnasmöjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden. Från arbetsmarknadspoHtiskasynpunkter framstår lärlingsutbildningen som ett utomordentligt viktigt led ien sådan strategi. AU 1983/84:21 131