bet · G701FöU15 · 1983-12-31 00:00:00 — omplanering och anslag för delar av totalförsvaret (prop. 1983/ 84:100 bil. I betänkandet behandlas förslag som regeringen efter föredragning av försvarsministern, statsrådet - harförelagt i proposition 1983/84:100 bilaga 6 (försvarsdepartementet),i det följande kallad budgetpropositionen. Ibetänkandet behandlas också 30 motionsyrkanden. Motionerna är väckta under denallmänna motionstiden . En sammanställning av motionsyrkandenafinns i bilaga 1. Där framgår var i betänkandet de olika yrkandena behandlas. Betänkandet gäller i huvudsak planering och anslagför civilförsvaret, det ekonomiska försvaret (utom energiområdet) och övrigttotalförsvar. Beträffande det militära försvaret behandlas vissa organisations-och anslagsfrågor samt vissa frågor om värnpliktsutbildning m. m. som inte haromedelbart samband med de förslag som regeringen sedermera har lämnat iproposition 1983/84: 112. Dessa förslag kommer utskottet att behandla i ettsenare betänkande. Utskottettillstyrker att Allmänna bevakningsaktiebolaget (ABAB) får behålla en visssärställning när det gäller bevakning av totalförsvarets anläggningar. Ienlighet med regeringens förslag skall detta gälla hela landet men begränsastill högviktiga skyddsobjekt. Företrädarna för moderata samlingspartiet,och reserverar sig för att ABAB:s särställning skallslopas helt. Beträffandevärnpliktsutbildningen tillstyrker utskottet att tiden för grundutbildningförlängs för vissa kategorier värnpliktiga vid kustartilleriet samt att man nupermanentar ett nytt utbildningssystem för flottan. Systemet innebär att devärnpliktiga rycker in direkt till fartygsförbanden för sin grundutbildning.Det tillämpas försöksvis och medför bl. a. att försvarsmaktenkan avstå etablissementet i till andra statliga och kommunalaändamål. Regeringensförslag om riktlinjer för det militära försvarets provningsverksamhet och omförbättrade värnpliktsförmåner tillstyrks. Om följer utskottet fårvärnpliktiga under grundutbildning höjd dagersättning med . till lägst 23kr. Lägsta dagpenning vid repetitionsutbildning blir . 1 1983/84. FöU 1983/84:15 2 I fråga om civilförsvaret föreslår regeringen attden besparing nästa budgetår med 20 milj. kr. som godtog hösten 1983skall gälla också återstående budgetår . Motden bakgrunden räknar försvarsministern med att hela civilbefolkningens behovav skyddsmasker och barnskydd inte kan vara tillgodosett vid utgången /93, som beslutades , utan först . Utskottet- som har funnit flera faktorer som talar för att behoven kan täckas tidigareän försvarsministern förutsätter - anser enhälligt att inte nu börgodkänna en sådan försening. Den bör i stället uppdra åt regeringen attredovisa en plan för behovstäckningen. Utskottet föreslår också ett uttalandeatt planeringen bör inriktas mot att skapa balans mellan skydd förvuxna och skydd för barn. Enligt1982 års försvarsbeslut bör det vara möjligt att hårdare styraskyddsrumsbyggandet fill riskområden. Detta går dock inte att genomförakonsekvent förrän kommunerna har upprättat s. k. skyddsplaner. Utskottetgodtar regeringens förslag att man med hänsyn till den nuvarande ekonomiskasituationen inte beställer några nya skyddsrum i småhusområden /85. Utskottettillstyrker bifall till regeringens förslag om riktlinjer för det ekonomiskaförsvarets utveckling och biträder likaså regeringens förslag i allaanslagsfrågor som behandlas i betänkandet. Underolika punkter i betänkandet förekommer beträffande vissa delfrågormotionsyrkanden som utskottet föreslår att avslå. Reservationer ochsärskilda yttranden redovisas i innehållsförteckningen. 1 Försvarsdepartementet m. m. Regeringen har i budgetpropositionen (s. 7-10)föreslagit att för /85 anvisa medel förförsvarsdepartementet m. m. enligt följande sammanställning. Belopp (kr.) Försvarsdepartementet (s. 7) Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaret (s. 8-9) bemyndigande (garanti för banklån till Stiftelsen kurs- Kommittéer m. m. (s. 9) Extra utgifter (s. 10) FöU1983/84:15 3 Enligt beslut vidriksmötet /82 räknas kostnaderna för försvarsdepartementet m. m. fr. o. /84 inte in i utgiftsramen för det militära försvaret. Deanslag som behandlas under denna punkt ligger alltså utanför utgiftsramarna fördet militära försvaret och civilförsvaret. Utskottet har inte något att invända mot regeringensförslag och hemställer 1. att riksdagentill Försvarsdepartementet för /85 anvisar ett förslagsanslag av27 , 2. beträffandeVissa nämnder m. m. inom totalförsvaret a. attriksdagen bemyndigar regeringen att besluta att en statlig garanti om . får ställas som säkerhet för ett banklån fill Stiftelsen kurscentrum, b. attriksdagen för /85 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagentill Kommittéer m. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av8600000 kr., 4. att riksdagentill Extra utgifter för /85 anvisar ett reservationsanslag av535 . 2 Strukturförändringar och samordning Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 15-17) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om arbetet med strukturförändringar ochsamordning inom försvaret och mellan försvaret och andra delar av denoffentliga verksamheten. Föredragande statsrådet redovisararbetsläget för kvarstående delar av det översynsprojekt som har påbörjats isyfte att kartlägga besparingar som är möjliga genom samverkan mellan försvaretoch övriga samhällssektorer (jfr prop. 1981/82:100 bil. En motsvaranderedogörelse lämnades budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 6).Följande projekt behandlas: - Samordningmellan kommuner och fredsförband - Utredningen omförsvarets gemensamma myndigheter (Hpg 5-kommit-tén) Försvarsministern tar i sinredogörelse bl. a. upp ett förslag av den s. k. att lägga nedförsvarets datacentral. Han förklarar sig inte vara beredd att nu förorda ensådan nedläggning utan anser liksom praktiskt taget alla remissinstanser, somhar yttrat sig över förslaget, att det behövs ett vidgat beslutsunderlag.Arbetet med att ta fram ett sådant underiag kommer, anför han, att genomförasfrämst som ett led i utvecklingen av försvarets informationssystem. Utskottethar ingen erinran mot vad försvarsministern anfört om arbetet medstrukturförändringar och samordning inom försvaret och mellan försvaret ochandra delar av den offentliga verksamheten. Utvecklingen av informationssystemkommer utskottet att behandla under punkt 6 i det följande. Med hänvisning tilldet anförda hemställer utskottet att lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört om strukturförändringar och samordninginom försvaret och mellan försvaret och andra delar av den offentliga verksamheten. 3 Bevakningen av totalförsvarsobjekt Regeringen har i budgetpropositionen(s. 18-25) föreslagit att godkänna de riktlinjer för bevakningen avtotalförsvarsobjekt som föredragande statsrådet har förordat. I syfte att effektiviserabevakningen av militära anläggningar och andra objekt som är viktiga fråntotalförsvarssynpunkt inrättades enligt riksdagsbeslut (prop.1964: 108, SU 121, rskr 261) ett särskilt statligt bevakningsbolag. Allmännabevakningsaktiebolaget (ABAB). gällande föreskrifter rörande utnyttjande avbolagets tjänster finns i förordningen (1975:874) om anordnande av bevakning.Där föreskrivs att vissa uppräknade statliga myndigheter skall anlita ABAB förbevakning av lokaler, förvaringsutrymmen och andra anläggningar som ärbetydelsefulla från totalförsvarssynpunkt, s. k. skyddsföremål. Föreskrifternagäller skyddsföremål som finns inom vissa i förordningen namngivna störrekommuner i , , , , , Göteborgsoch , och . Av de viktiga totalförsvarsmyndigheternaär det bara luftfartsverket som inte omfattas av bestämmelserna. I förordningenföreskrivs vidare att berörda myndigheter skall anlita förinstallation och underhåll av bevakningsanord- FöU 1983/84:15 5 ningari angivna skyddsföremål. Dessa uppgifter fullgörs numera av det statliga . Ibetänkandet (SOU 1978:48) Konkurrens på lika villkor föreslog monopolutredningenatt ABAB:s och särställning borde upphävas. Som främsta skäl förförslaget angav utredningen att myndigheternas eget ansvar för bevakningenseffektivitet hade ökat sedan ABAB:s särställning infördes. Dessutom hadekontrollen över bevakningsföretagen skärpts genom att krav på auktorisationinförts genom lagen (1974:191) om bevakningsföretag. Ett problem med en sådanordning bedömdes ligga i de höga lönekostnader som ABAB har jämfört medbranschen i övrigt. ABAB:s väktare har nämligen anställningsvillkor somtjänsteman medan villkoren för väktare i övriga bevakningsföretag är regleradeav avtal inom LO-området. Om ABAB:s särställning skulle avskaffas bedömdes detdärför inte vara sannolikt att ABAB-gruppen skulle klara konkurrensen med denmarknadsdominerande Securitasgruppen. För att förhindra ett privat monopol påbevakningsområdet föreslog utredningen att ABAB skulle tillföras ettkapitaltillskott. Pågrundval av monopolutredningens betänkande lämnades proposition 1978/79:134 ombehandlingen av gällande särställningar för vissa företag och myndigheter vidleveranser till staten m.m. I propositionen föreslogs bl. a. att man skulleundersöka om det var möjligt att begränsa särställningen för ABAB ochteleverket till att endast omfatta bevakningsobjekt med hög prioritet frånskyddssynpunkt. behandling av propositionen (FiU 1979/80:6) reserverade sigde socialdemokratiska ledamöterna och uttalade att det inte fanns något behovav den föreslagna översynen (s. 14). Ett av de utmärkande dragen förbevakningsmarknaden var, enligt reservanterna, risken för att den privataSecuritasgruppen skulle få ett totalt monopol. Denna risk måste bedömas somsärskilt allvarlig med tanke på de känsliga uppgifter som handhas avbevakningsföretagen. Det faktum att ABAB:s personal har förmånligare anställningsvillkorän vad fallet är i de privata bevakningsföretagen och att ABAB dessutomuppvisar en högre standard än konkurrenterna i fråga om personalkontroll,utbildning och personalkvalitet ansåg reservanterna inte böra få utgöra motivför att privata bevakningsföretag skall tillåtas konkurrera ut ABAB genom lägrepriser. Riksdagenbeslöt i enlighet med förslaget i propositionen (FiU 1979/ 80:6, rskr 45).Regeringen uppdrog därefter åt överbefälhavaren att i samråd medrikspolisstyrelsen undersöka om det skulle vara möjligt att från skyddssynpunktgradera skyddsföremålen pä ett sådant sätt att särställningen för ABAB ochteleverket begränsades till vissa skyddsföremål. Överbefälhavarenhar numera för regeringen redovisat resultatet av sin undersökning. Medutgångspunkt i gällande indelning av skyddsföremålen i högviktiga (klass A),viktiga (klass B) och övriga (oklassificerade) förordar han att endast ABABskall anlitas om bevakningen avser högviktiga FöU 1983/84:15 6 skyddsföremål.Denna särställning för ABAB bör enligt överbefälhavaren gälla hela landet. Överbefälhavarensförslag i övrigt och remissvaren över detta framgår av redogörelsen ipropositionen (s. 20-24). Föredragande statsrådet föreslår att särställningenför ABAB behålls men begränsas till bevakning av högviktigä skyddsföremål. Hananser vidare att nuvarande geografiska inskränkning inte är motiverad och attsärställningen bör, som överbefälhavaren förordar, omfatta hela landet och allastatliga myndigheter. Försvarsministern uttalar förståelse för de svårighetersom kan uppstå såväl för de företag som svarar för bevakningen avhögviktiga skyddsföremål utanför monopolområdet som för ABAB, som förlorar sinsärställning när det gäller bevakningen av vissa objekt. Han anser att detbehövs en övergångstid av för att avveckla de kontrakt som hartecknats med stöd av nu gällande regler. Han pekar i sammanhanget också på atten myndighet, som finner att det skulle vålla väsentliga olägenheter att bytabevakningsföretag, alUid kan ansöka om dispens hos regeringen. Vidareföreslår försvarsministern att Tele Larm AB:s särställning skall slopas. 1983/84:1087 av m.fl. (fp) vari yrkasatt med avslag på regeringens hemställan i proposition 1983/84: 100under försvars-depaitementets bilaga punkt 4.7 ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ABAB:s monopolställning. 1983/84:1566 av Per m. fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett slopande av ABAB:s särställning i fråga om bevakning avtotalförsvarsobjekt. Regeringens förslag innebär att ABAB:s särställningi framtiden begränsas till att endast gälla bevakningen av högviktigaskyddsföremål. föreslås dess särställning utvidgas till att gällahela landet och alla statliga myndigheter. Imotion 1087 (fp) anförs att det bör introduceras ett moment av konkurrens inombevakningsområdei, bi. a. för att minska statens kostnader för bevakning.Motionärerna hänvisar till de förslag i samma riktning som lades fram avmonopolutredningen. FöU 1983/84:15 7 Även enligt motion 1566 (m) bör ABAB:s särställningslopas. Om det finns synnerliga skäl att behålla den för vissa få anläggningar,bör enligt motionärerna detta kunna särskilt motiveras och kretsen avanbudsgivare begränsas. Lagen om bevakningsföretag (1974:191) åberopas som stödför statlig insyn och kontroll. Skulle så anses nödvändigt kan lagen skärpas,uttalar motionärerna. Utskottetvill inledningsvis understryka vikten av att man effekfivt kan bevaka objektsom är särskilt viktiga från totalförsvarssynpunkt. Det är av vitalt intresseatt hindra att anläggningar av detta slag utsätts för spionage eller blirföremål för sabotage. Detta gäller främst s. k. högviktiga skyddsobjekt. Utskottetbedömer att de i proposiuonen angivna riktlinjerna bäst motsvarar denbetydelse som utskottet tillmäter bevakningen av de högviktiga skyddsobjekten.Det är betydelsefullt att staten genom den föreslagna ordningen garanteras engod insyn i hur denna känsliga och grannlaga bevakningsverksamhet organiserasoch bedrivs. Utskottet anser inte att -som anförs i motion 1566 - den särskildalagstiftningen för bevakningsföretag ger lika god garanti i detta hänseende,även om icke-statliga bevakningsbolag i och för sig kan göra ett mycket gottbevakningsarbete. Det bör också framhållas att ett slopande av ABAB:ssärställning inte heller torde medföra den förbilligande konkurrenssituation påområdet som eftersträvas i motion 1087. Skulle ABAB:s särställning slopas kanman i stället befara en utveckling mot en monopolställning för något av deandra bevakningsföretagen. Riksdagenbör enligt utskottets mening godkänna de riktlinjer för bevakning avtotalförsvarsobjekt som försvarsministern förordar och därmed avslå motionerna1087 och 1566. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet att med avslag på motionerna 1983/84:1087och 1983/ res. 1 (m, c, fp) 84: 1566 godkänner de riktlinjer förbevakningen av totalförsvarsobjekt som föredragande statsrådet har förordat. 4 Verksamheten inom det militära försvaret under budgetåret Regeringen har i budgetpropositionen (s. 30-33)berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet haranfört om verksamheten inom det militära försvaret under /83. I propositionen lämnas en sammanfattanderedogörelse för verksamheten inom försvarsmakten. Redogörelsen grundas ihuvudsak på preliminä- FöU 1983/84:15 8 raredovisningar i anslagsframställningarna för /85 från myndighetermed produktionsansvar samt på överbefälhavarens redogörelse för tillståndetinom försvarsmakten i programplanen för det militära försvaret för perioden1984/85-1988/89. Beträffandedet ekonomiska utfallet anges utgiftsramen fill 19068,3 milj. kr. imedelprisläget för /83. Efter korrigering av utgiftsramen medvissa poster och en jämförelse med de faktiska utgifterna under budgetåretkonstateras i budgetpropositionen att utgifterna var 7 milj. kr. Utskottethar observerat att en av de redovisade korrigeringsposterna -avseende vissakostnader för ubåtsbärgning, . - har avräknats redan budgetåret1981/82 och av misstag tagits upp även / 83. Med hänsyn tilldetta var utgifterna i stället 8,4 milj. kr. större än utgiftsramen. Enligt vadutskottet har inhämtat kommer regeringen att beakta detta överutnyttjande isamband med prisregleringen för /84. Utskottethar i övrigt inte något att erinra med anledning av vad föredragandestatsrådet har anfört om verksamheten inom det militära försvaret /83 och hemställer att läggerredogörelsen till handlingarna. 5 Verksamheten inom det militära försvaret under budgetåret Regeringen har i budgetpropositionen (s. 34-35)berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet haranfört om verksamheten inom det militära försvaret under /84. Verksamheten under /84 bedrivsenligt de riktlinjer som finns angivna i proposition 1982/83:100 bilaga 6 (FöU9, rskr 271) samt i regleringsbreven för budgetåret. anmäler att den ekonomiska situationen gör det nödvändigt att sänkaambitionerna i förhållande till föregående års plan inom de flestaverksamhetsområdena för att givna ekonomiska ramar inte skall överskridas. Utskottethar inte något att erinra med anledning av vad föredragande statsrådet haranfört om verksamheten inom det militära försvaret 1983/84 och hemställer att läggerredogörelsen till handlingarna. FöU 1983/84:15 9 6 Vissa frågor rörande det militära försvaret m. m. Regeringenhar i budgetpropositionen (s. 3648) 1. föreslagit att antaförslag till lag om ändring i vämpliktsla-gen (1941:967), 2. berett tillfälle attta del av vad föredragande statsrådet har anfört om det militära försvaretsekonomiska situation, besparingar i fredsorganisationen, utveckling avinformationssystem, värnpliktsutbildning och frivilliga försvarsorganisationer. försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 2,FöU 18, rskr 374) med den inriktning som statsmakterna gav beslutet under våren1983 (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9, rskr 271) ligger fill grund för detmilitära försvarets utveckling. Den programplan för perioden /85-1988/89som överbefälhavaren har lämnat är den första som baserar sig pådenna inriktning. På grund av problem för försvarets ekonomi har överbefälhavarensett sig nödsakad att anmäla ett betydande behov av omplanering i förhållandetill det underlag som låg till grund försvarsbeslut. anmäler att försvarsmaktens ekonomiska problem har ansetts vara aven sådan omfattning och konsekvenserna av möjliga åtgärder så stora attregeringen bedömt det som nödvändigt att grundligt utreda den uppkomnasituationen och tänkbara handlingsmöjligheter, innan beslut fattas om detmilitära försvarets fortsatta utveckling. Enligt försvarsministern är detockså önskvärt att dessa beslut kan tas i största möjliga enighet mellan depolitiska partierna i . Han har därför inbjudit företrädare för departier som är representerade i försvarsutskottet till överläggningar om denekonomiska situationen inom det militära försvaret. Försvarsministernavser att föreslå regeringen att tillkalla enparlamentariskt sammansatt kommitté för att överväga och lämna förslag omsäkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets fortsatta utveckling m. m.efter år 1987. Försvarsministernbehandlar också vissa frågor med anknytning till besparingar inomfredsorganisationen. Han gör inledningsvis en analys av de mål förpersonalminskningarna inom huvudprogrammet Gemensamma myndigheter m. m. somfastställdes totalförsvarsbeslut. När det gäller utvecklingen avfredsorganisationen hänvisar han till ett förslag fill förändringar avvärnpliktsutbildningen inom marinen som utskottet behandlar i det följande. Isamband med att det nya systemet införs kan, anför han, etabhssementet iKarlskrona överlämnas till under /85, eftersomdet inte längre be- FöU 1983/84:15 10 Han redovisar också de åtgärder som vidtagits och övervägsbeträffande Rommehedslägret (jfr FöU 1974:27, rskr 308). Beträffandeutveckling av informationssystem redogör föredragande statsrådet för beslutadeåtgärder m. m. Enligt hans mening bör det tas fram en plan för denadministrativa databehandlingen inom försvaret. Dessutom kan vissamyndigheters uppgifter inom ADB-området behöva förändras. Försvarsministernräknar med att förslag skall kunna föreläggas senast i 1986 årsbudgetproposition. Närdet gäller värnpliktsutbildningm. m. föreslår försvarsministern bl. a. att ettändrat system för värnpliktsutbildningen inom flottan skall fastställas ochgrundutbildningstiden för vissa värnpliktiga inom kustartilleriet förlängas.Sistnämnda åtgärd gör det nödvändigt att ändra värnpliktslagen (1941:967).Regeringens förslag till en sådan ändring redovisas i en bilaga tillbudgetpropositionen (bilaga 6.1). Försvarsministern upplyser vidare om attförsök med uppdelad krigsförbandsövning (prop. 1983/ 84: 59, FöU 10, rskr 119)har påböijats. Den av beslutade utbildningen av värnpliktiga ibevaknings- och depåtjänst (prop. 1981/82:100, FöU 18, rskr 374) genomförs ifull utsträckning fr. o. m. /85. Han tar också upp devärnpliktigas veckoutbildningstid och deras möjlighet att påverka sinutbildningssituafion. Vidare redogör han för handläggningen av ärenden rörandevissa värnpliktiga som vägrar fullgöra sin värnplikt och de ändradeföreskrifter på området som övervägs. Försöksverksamheten med frivilligmusikpluton berörs också liksom värn-phktsutbildningskommitténs (Fö 1983:01)arbete. Slutligenframhåller försvarsministern den stora betydelse som de frivilligaförsvarsorganisationerna har för vårt totalförsvar. Det är därför, framhållerhan, väsentligt att deras verksamhet stöds och underlättas. Han anmäler att ensärskild kommitté har tillkallats med uppgift att utreda frågan om förmånerm.m. vid frivillig försvarsverksamhet (Fö 1982:08). Kommittén beräknas avslutasitt arbete . Beträffande det militära försvarets ekonomiskasituation m.m. behandlar utskottet följande motioner. 1983/84:576av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkande 1 att beslutar a) att uttala att en större vikt ifortsättningen skall ägnas åt sårbarhet i samhället vid det svenskatotalförsvarets planering, b) att hos regeringen hemställa omatt direktiven till nästa försvarsutredning utformas i enlighet därmed. 1983/84:2209 av m.fl. (c) såvittgäller yrkande 1 att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts med anledning av direktiv till försvarskommitté. FöU 1983/84:15 11 Beträffande värnpliktsutbildning m. m. behandlarutskottet följande motioner. 1983/84:489av (vpk) vari yrkas att hos regeringen hemställerom åtgärder för att motverka militaristiska tendenser, som de i motionenangivna, vid svenska militära förband och skolor. 1983/84:770 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om angelägenheten av försvarsupplysning och att sådana åtgärder vidtasatt varje värnpliktig under sin grundutbildning får en fullgod försvarsinformationomfattande minst samt att rimlig tid för försvarsupplysning anslåsäven under repetitionsövningar. 1983/84:1180 av m. fl. (vpk) variyrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder för att lösaproblemen med barnomsorg vid inkallelse till militärtjänst. 1983/84:1559 av () och KerstinEkman (fp) vari yrkas att i skrivelse till regeringen begär sådanaregler i fråga om övningar inom försvarsmakten och civilförsvaret att bättrehänsyn än kan tas till föräldrars barnomsorg. 1983/84: 1560 av m.fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen begär åtgärder för att öka informationen om FN ochFN-frågor inom utbildningen i försvaret. 1983/84:2206 av Kersfin () och KarinAhrland (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om civila kunskaper som grund tillvärnpliktsutbildningen. Beträffande frivilliga försvarsorganisationerbehandlar utskottet motion 1983/84:971 av Per m.fl. (m) såvittgäller yrkande 8 att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om frivilliga försvarsorganisationer. Detmilitära försvarets ekonomiska situation m. m. Regeringen har numera i proposition 1983/84:112lämnat förslag till hantering av den uppkomna ekonomiska situationen och tillplanering för det militära försvarets fortsatta utveckling. Utskottet kommersenare att ta ställning till dessa förslag. Ibudgetpropositionen (s. 40) aviseras att en ny försvarskommitté kommer atttillkallas .