bet · G701BoU30 · 1983-12-31 00:00:00 — 1980/81:90, NU 1980/81:60,rskr 1980/81:381, CU 1980/81:31, rskr 1980/81:277) utan att något förslag dåförelades . Föredragande statsrådet anförde att samtliga projekt somfordrades för att en produktionsnivå av /år skulle uppnås inte BoU 1983/84:30 66 räknade han därför med envattenkraftsprodukfion på /år. (CU 1980/81:5 y) behandlade i ett yttrande till näringsutskottet bl.a. möjligheterna att uppnå målet för vattenkraftsproduktion samtprövningsförfarandet. Utskottet fann det tvivelakfigt om man utan ändraderiktlinjer i den fysiska riksplaneringen, ändrade tillåtlighetsregler ivattenlagen eller avsiktligt ändrade dispensregler skulle kunna nå upp till entotal vattenkraftsproduktion om /år - och än mindre att vattenkraften år1990 skulle kunna ge ett fillskott om /år. (NU 1980/81:60 s. 94) fann inteanledning att ifrågasätta civilutskottets bedömning att med gällände reglervattenkraftsproduktionen skulle komma att ligga något under 65 TWh.Detta tal borde enligt näringsutskottet ses som ett i viss mån osäkert resultatav beräkningar av tillgänglig vattenkraft och inte som en utgångspunkt förbeslut om vilken vattenkraft som skall vara tillgänglig. Medanledning av en motion behandlade på nytt frågan omvattenkraftsutbyggnaden. (CU 1981/82:33) anförde därvid attuppgifter om att det är möjligt att nå nära beräknad utbyggnad intekunde undanröja farhågorna för att utbyggnaden inte skulle komma att ske iönskad takt. Utskottet konstaterade att kompletterande förslag omvattenkraftsutbyggnaden borde låggas fram för att konkreta åtgärderskulle kunna vidtas . Utskottet ansåg därför att en utredningborde tillkallas för att lägga fram ett sådant förslag. beslöt attsom sin mening ge regeringen till känna vad civilutskottet hade anfört (rskr1981/82:338). Iuppdraget för den av regeringen tillsatta vattenkraftberedningen(I 1982:06) ingick (dir. 1982:50) att studera olika möjligheter att åtstadkomma66 TWh vattenkraft och att belysa vattenkraftens möjliga roll i densvenska energiförsörjningen. Vattenkraftberedningenföreslog i betänkandet (SOU 1983:49) Vattenkraft att ytterligare 2,5 TWhvattenkraft nu skulle byggas ut. Förslaget mofiverades med att detfidigare nämnda energipolifiska beslut förutsatte en utbyggnad med 5TWh/år, av vilka hitfills /år byggts ut eller lovgivits. Med hänsyn fillatt vid prövningen enligt vattenlagen m. m. vissa projekt kan bortfalla harberedningen bedömt att utbyggnadspotentialen i en plan bör vara något störreän som svarar mot det beräknade tillskottet av vattenkraft. Beredningensförslag fill plan omfattar därför ca /år efter att hänsyn har tagitsfill vissa projektmodifieringar (-0,/år). Vattenkraftsproduktionensomfattning beror av nederbörd som leder till fillrinning av vatten i vattendragutbyggda med kraftverk. På grund av nederbördens variationer mellan skilda åranges vattenkraftens produktionsförmåga ofta som medelvärdet av tillrinningenunder . I vattenkraftberedningens betänkande, vid remissbehandlingenav detta och i BoU 1983/84:30 67 dennu aktuella propositionen diskuteras med utgångspunkt i olika tidsserier förberäkning av medelårsproduktionens storlek dels vilket tillskotttUl-energiförsörjningen som vattenkraften f. n. ger, dels vilken utbyggnad sombehövs för att nå /år. Vattenkraftberedningentog inte ställning i frågan om vilken tidsserie som skulle utnyttjas utanutgick i stället från att ett fillskott på /år hade bedömts erforderUgtvid tidpunkten för beslut om en. framtida ; vattenkraftsproduktionom /år. Detta, ledde beredningen till nämnda förslag. har på regeringens uppdrag ytterligare studerat frågan ommedelårsproduktionens,storlek. Verket anser att det inte finns någon- grund föratt nu gå ifrån vattenkraftberedningens förslag om ett tillskott på ,: 2,5TWh/år. Enligt mening bör projekt om åtminstone /årförverkligas. Vattenfallsverketoch kraffindustrin i övrigt, som tillämpar tidsserien 1950-1980 i denlångsiktiga planeringen, anser att det fordras ett fillskott på ungefär 3,6TWh/år för att /år skall uppnås. nu behandlade propositionen anför (s. 10) föredragande statsrådet . att detnu är viktigt att en vattenkraftsutbyggnad i tiUräcklig omfattning kan påbörjasför att filiföra landet viktig elproduktionskapacitet i den omfattning somstatsmakterna har angivit. Förslagen fill tänkbara utbyggnadsprojektutgör ett led i arbetet med att uppnå den av beslutade kapacitetenför elprodukfion. De ger, uttalar föredraganden, arbete i regioner med högarbetslöshet och bidrar till att bevara kompetens för vattenkraftsutbyggnad ikraftföretagen och i den tillverkande industrin. Detbetonas särskilt att vad föreslås ta ställning till som en plan förutbyggnaden är en förhandsbedömning av hur olika utbyggnadsprojekt kommer attvärderas vid en övergripande prövning. För att projekten skall komma till ståndkrävs att faUrättsägarna bedömer dem vara ekonomiskt genomförbara och att detillåts vid prövning enligt vattenlagen (1983:291). Ipropositionen konstateras att det råder både osäkerhet och oenighet om hurstort fillskott som fordras för att en årsprodukfion om /år skall uppnås.Föredragande statsrådet anför att det inte är möjligt att med någon störresäkerhet uttala sig om den exakta storleken på det fillskott som krävs för attden av beslutade nivån på /år skall kunna uppnås. Hon drar dockslutsatsen att en plan bör innehålla utbyggnadsprojekt av en sådan omfattningatt det kan vara möjligt att uppnå ett större tillskott än /år om detskulle visa sig nödvändigt. Vidare krävs en marginal med hänsyn fill deförändringar i förhållande fill planen som blir resultatet av bl. a. företagensstäUningstaganden fiU enskilda projekt och prövningen enligt vattenlagen. Denosäkerhet som råder motiverar enhgt regeringen att en plan skalle omfattautbyggnadsprojekt som kan leda till att ett tiUskott på /år kan uppnåsom detta visar sig nödvändigt för att vattenkraften skall kunna BoU 1983/84:30 68 bidramed /år i vår energibalans. Mot denna bakgrund föreslås en plan förvattenkraftens utbyggnad som omfattar projektom ca /år. Planeninnehåller två delar. Den ena delen består av projekt som namnges och redovisasi en förteckning. Dessa projekt motsvarar ett produktionstillskott om ca 3,0TWh/år. Därav bedöms ca komma att falla bort genom bl. a.projektmodifieringar och föreskrivna minimitappningar. För att en plan medprojekt som kan ge ett produktionstillskott på ca /år skall åstadkommasmåste således förteckningen utökas med ytterligare ett antal projekt. Detta ärden andra delen av planen. Denna del bör enligt regeringen bestå av projekt somtillsammans kan ge ett produktionstillskott om /år. Det framgår avpropositionen att regeringen avser att, om godkänner i propositionenangivna utgångspunkter för planen, låta genomföra en studie av möjliga projektsom skall kunna ge sammanlagt ca /år och utgöra den andra delen avplanen. Förslag om detta sägs böra kunna redovisas för i denproposition om energipolitiken som planeras fill . SamtUgaopposifionsparfier framför synpunkter på planens omfattning. I motion1983/84:2827 (m) begärs att skaU godkänna de i propositionen angivnarikflinjerna för vattenkraftsutbyggnaden, dock med ändring i några fall av förteckningenöver projekt som skall ingå i planen. Motionärerna godtar sålunda den totalaomfattning av planen som anges i propositionen. Mofion 1983/84:2373 (m), somhar väckts under allmänna motionsfiden, innehåller i den del den behandlas härkrav på att kommande behov av energi skall tillgodoses genom utbyggnad av bl.a. vattenkraft. Motionären motiverar sitt yrkande med att försurningsriskernaökar och att en ökad vattenkraftsproduktion skulle kunna medföra att bl. a.torv kan undvikas som råvara för värme- och energiproduktion. Centerpartietbegär i mofion 1983/84:2825 att med avslag på propositionen imotsvarande del skaU godkänna i motionen angivna riktlinjer för den framtidavattenkraftsutbyggnaden. Riktlinjerna skulle omfatta en utbyggnadsplan om ca3,/år och utgå från vattenkraftberedningens förslag. Planen skulle ge ettproduktionsfillskott ,på 2-2,/år. Imotion 1983/84:2814 (fp) begärs att skall fasflägga en plan för-fortsatt vattenkraftsutbyggnad i enlighet med vad som anförs i motionen. Detav fastlagda målet för vattenkraftsutbyggnaden kan enligt motionärernanås genom en utbyggnad i enUghet med vattenkraftberedningéns förslag. Vissamodifieringar i planen anges dock. framför vidare i motion1983/84:904 önskemålet att skall uttala att någon ytterligarevattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå som tidigare uttalatsig för inte skall ske. Vattenkraftberedningensförslag utgör alltjämt utgångspunkten för en fortsatt vattenkraftsutbyggnadunder åtminstone den närmaste fioårsperioden, anförs det i mofion 1983/84:2826(vpk). BoU1983/84:30 69 skall göra ett uttalande i enlighet härmed. avgränsar i denna del sitt yttrande tillatt gälla de energipolifiska aspekterna på utbyggnadsplanen som helhet.Utskottet överlåter sålunda åt bostadsutskottet att närmare överväga planensinnehåll i dess olika detaljer. Mot bakgrund av vad som anförs i några av motionerna villnäringsutskottet särskilt betona att vad regeringens förslag nu gäller är enplan för vattenkraftens utbyggnad . Syftet äratt planen skall leda fram till en utbyggnad av vattenkraften till det avriksdagen uttalade målet /år. Underlag för beslut om energiförsörjning på långsikt utarbetas av energikommitté (I 1981:08). Kommittén skall (dir.1981:62) bl. a. analysera vilken roll olika energikällor kan få i det framtidaenergisystemet. Vidare skall kommittén utreda och föreslå en plan förkärnkraftens avveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende. När det gällervattenkraften skaU kommittén i sina överväganden utgå från de av riksdagenbeslutade riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. I filläggsdirekfiv (dir.1983:65) har emellerfid kommittén getts i uppdrag att även redovisa innebördenav alternativ där vattenkraftsutbyggnaden ingår utöver vad som förutsätts enhgt1977 års beslut om riktlinjer för den fysiska riksplaneringen. Kommittén skalldäremot inte lämna konkreta förslag till sådana utbyggnader. Den skall underinnevarande år redovisa resultaten av sitt arbete. torde alltsåganska snart få fillfälle att återkomma fill frågor om landets energiförsörjningpå . hälsar med fillfredsställelse attriksdagen nu får ta ställning till konkreta förslag ämnade att leda fram fillen vattenkraftspro-duktron i enlighet med statsmakternas fidigare uttalade mål.En väl avvägd utbyggnad av vattenkraften ger viktiga tillskott tillenergiförsörjningen utan alltför allvarliga störningar på den fysiska miljön.En sådan utbyggnad ger också arbete, bl. a. i regioner med hög arbetslöshet.Vidare bidrar den till att bevara kompetensen för vattenkraftsutbyggnad ikraftföretagen och i den industri som tillverkar utrustning för kraftverken. anser det vara av stor vikt att befintligkompetens och sysselsättning på detta sätt kan upprätthållas. Som framgår av den redogörelsen föreligger enbetydande osäkerhet och oenighet om hur stort fillskott av vattenkraft somfordras för att en årsprodukfion om /år som har uttalat sig förskall uppnås. Det kan, såsom framhålls i propositionen, komma att visa sig attett fillskott utöver de /år som vattenkraftberedningen har haft somutgångspunkt för sina förslag blir erforderligt för att det angivna målet skallnås. Vidare krävs det en viss marginal, eftersom företagens ställningstagandenkan leda fill att vissa i planen upptagna projekt inte kommer att förverkligas.Näringsutskottet finner därför regeringens förslag, enligt vilket planen skallomfatta totalt /år, vara väl avvägt. 6 1983/84.19 saml. BoU 1983/84:30 70 såledesåterkomma till med en andra del av planen, omfattande ca /år. tillstyrker regeringens förslag såvitt gäller planens omfattning och avstyrker de här aktuella motionerna i den mån de gäller en lägre total nivå för den möjliga vattenkraftsutbyggnaden. ' Enutbyggnad av vattenkraften i enlighet med vad som här har angivits ligger väl ilinje med önskemål i motion 1983/84:2373 (m). Denna motion bör enligt utskottetsuppfattning i nu behandlad del inte föranleda någon åtgärd av . Motbakgrund av det pågående arbetet energikommitté anser utskottetinte heller att bör göra något uttalande på grundval av vad sombegärs i motion 1983/84:904 (fp). För investeringar i s. k. minikraftverk lämnasstatligt bidrag av utbyggnadskostnaden. Stödet avser kraftverk med eneffekt mellan 100 kW och 1 500 kW och utgår för anläggningar som beställs underår 1984 (prop. 1983/84:62, NU 1983/84:9, rskr 1983/84:124). Regeringen harhösten 1983 gett statens energiverk i uppdrag att utreda vissa frågor ommöjligheterna att bygga ut minikraftverk. I propositionen (s. 17) anförs attmöjligheterna för en sådan utbyggnad säkrare borde' kunna bedömas när verketsutredning föreligger. Vidare framhålls att minikraftverken, åven om derasbidrag till energiförsörjningen är marginellt, kan medföra betydandesysselsättnings-fillskott. För den fillverkande industrin borde vidare enutbyggnad av minikraftverk tillföra kompetens som även skulle kunna komma fillanvändning på exportmarknaden. I motion 1983/84:2825 (c) begärs att riksdagenskall göra ett uttalande till regeringen om stöd fill investeringar i småvattenkraftverk. Enligt motionärerna bör stöd efter särskild prövning kunnautgå även fill anläggningar med en effekt som understiger 100 kW. Vidare krävsförbättrade finansieringsvillkor vid investeringar i små vattenkraftverk.Mofion 1983/84:1369 (c) från allmänna motionstiden innehåller krav av liknandeinnebörd. Detuppdrag som statens energiverk har fått att utreda frågorna om minikraftverkgäller bl. a. en systematisering av befintligt inventeringsmaterial på områdeti kombination med en grundlig genomgång av finansierings-, prissättnings- ochersättningsfrågor samt organisatoriska frågor. skall överväga ochföreslå åtgärder - inom ramen för de resurser som anvisas inom gällandestödsystem - i syfte att stimulera tillkomsten av nya minikraftverk ochförhindra att äldre minikraftverk avvecklas utan att ersättas av nyaanläggningar. Uppdraget i denna del skall redovisas . vill betona att byggande avminikraftverk har betydelse bl. a. för den tillverkande industrin och försysselsättningen. Kunskaper och referensanläggningar på detta område kan kommafill användning på BoU1983/84:30 71 Minikraftverken ger också ett visstbidrag fill energiförsörjningen. Med hänsyn fill det uppdrag som statensenergiverk har att utreda bl. a finansieringsfrågorna när det gällerminikraftverk Uksom att lämna förslag till åtgärder för att stimuleratillkomsten av nya anläggningar finner utskottet inte anledning för riksdagenatt göra någon särskild meningsyttring med anledning av här behandlade delar avmofionerna 1983/84:2825 (c) och 1983/84:1369 (c). Dessa avstyrks således iifrågavarande del. Det framgår av propositionen (s.32) att regeringen finner det angeläget att åtgärder vidtas för att få tillstånd upprustning och ombyggnad av äldre vattenkraftverk. Härvid borde, anförföredragande statsrådet, bl. a. klarläggas vilka projekt som kantidigareläggas och vilka ekonomiska incitament som kan behövas för att entidigareläggning skall komma till stånd. Föredraganden avser att ta initiativtill överläggningar i dessa frågor. Vidare anförs i propositionen attregeringen avser att återkomma till frågan om man genom förändringar iskattesystemet borde stimulera fidigareläggning av reinvesteringar. .Regeringen har enUgt 4 § lagen (1979:609) om allmän investeringsfond rätt attbesluta att allmän investeringsfond skall eller får tas i anspråk för ändamålsom avses i 5 § samma lag. Vidare kan regeringen besluta att belopp somframdeles avsätts till allmän investeringsfond får tas i anspråk. Beslut som nusagts får avse endast den fid och skall förses med de villkor i övrigt somläget på arbetsmarknaden eller andra förhållanden mofiverar. Regeringen harsålunda rätt att medge att investeringsfond tas i anspråk under längre fid änden som kan medges av statens industriverk enligt förordningen (1980:846) omfrisläpp av investeringsfonder. I propositionen anförs (s. 33) att investeringsfondernormalt bör kunna få utnyttjas för ny- eller reinvesteringar i vattenkraftverkt. I motion 1983/84:2826 (vpk) begärs ett uttalande avriksdagen om förutsättningarna för utnyttjande av investeringsfonderna.Motionärerna motsätter sig förslaget att investeringsfonder normalt skall fåutnyttjas för ny-eller reinvesteringar i vattenkraft t. o. m. . Deaccepterar dock att investeringsfonder får användas för reinvesteringsprojektdär kostnaden överstiger . per nyvunnen kilowattimme. finner det angeläget att en frånsamhälleliga utgångspunkter tillräcklig utbyggnad av ochreinvesteringsverksamhet i vattenkraftverk kan äga rum . Medhänsyn härtiU är enligt näringsutskottets mening regeringens avsikt att låtainvesteringsfonder normalt kunna få utnyttjas för detta ändamål t. o. m. år1990 väl mofiverad. Som framhålls i proposifionen ankommer det på regeringenatt besluta i denna fråga. Några åtgärder från sida är således intepåkallade. BoU 1983/84:30 72 avstyrkerhär aktuell del av mofion 1983/84:2826 (vpk). Ytterligareett mofionsyrkande gäller upprustning av vattenkraftverk. Det finns i motion1983/84:2478 (vpk), som härrör från allmänna mofionsfiden. Där begärs ettprogram för upprustning av i mofionen angivna vattenkraftverk i Gävleborgslän. En effektivisering av dessa vattenkraftverk skulle, anförs det, ge ettelproduktionsfillskott på 160 GWh/år och ett sysselsättningstillskott på ca700 direkta årsverken. Nåringsutskottetutgår från att de av regeringen aviserade överläggningarna, syftande fill attklarlägga bl. a. vilka upprustnings- och ombyggnadsprojekt som kan komma attfidigareläggas, även omfattar projekt i . Åvende tidigare nämnda generellt verkande åtgärderna för att sfimulerareinvesteringar kommer givetvis detta län fill godo. Syftet med det härbehandlade yrkandet torde alltså fill väsentlig del vara tillgodosett utannågot uttalande av i ämnet. Motion 1983/84:2478 (vpk) avstyrks i häraktuell del. har f. n. befogenhet attinom ramen för anvisade medel besluta om utbyggnad av små vattenkraftverk omhögst 1,5 MW. Enligt nu gällande praxis har i budgetpropositionen ärendenrörande utbyggnad av små vattenkraftverk om högst 1,5 MW effekt redovisats påsamma sätt som övriga kompletteringar (jfr prop. 1978/79:115 bil. 1 s. 322).Ärenden om utbyggnad av vattenkraftverk med en effekt större än 1,5 MW harsärredovisats för innan vattenfallsverket medgivits att tainvesteringsmedel i anspråk. Ipropositionen anförs (s. 33) att det är väsentligt att möjligheterna attanpassa utbyggnaderna till den aktuella sysselsättningssituationen ökar och atten användbar projektreserv byggs upp . Om beslutsprocessen i frågaom utbyggnad av relafivt små vattenkraftverk kan avkortas skulle, sägs detvidare, regeringens flexibilitet i samband med beslut omkonjunktursti-mulerande åtgärder öka. Den praxis som har nämnts föreslåsbli ändrad så att i fortsättningen endast utbyggnadsprojekt om minst 8 MWeffekt skall särredovisas för , innan vattenfallsverket av regeringenmedges rätt att ta investeringsmedel i anspråk. Dettaförslag motsätter sig kommunisterna i mofion 1983/ 84:2826.Motionärerna påyrkar att skall behålla sitt direkta inflytande övervattenfallsverkets investeringar i vattenkraft enligt nuvarande praxis. Näringsutskottetmenar att den föreslagna ändringen i beslutsprocessen i det här aktuellaavseendet är befogad och bör kunna leda fill ökad effekfivitet. Följaktligentillstyrker näringsutskottet regeringens förslag och avstyrker mofion1983/84:2826 (vpk) i den del som här är aktuell. BoU 1983/84:30 73 Vid folkomröstningen 1980 upptogsbl. a. följande på valsedeln för linje 2: Samhället skall ha ett huvudansvar för produktionenoch distribufionen av elektrisk kraft. Kärnkraftverk och andra framtidaanläggningar för produktion av elektrisk kraft av betydelse skall ägas av statoch kommun. I tre motioner åberopas denna omständighet.Riksdagen föreslås i motion 1983/84:2823 (s) göra ett uttalande om samhällsägandeav vattenkraften. Motionärerna anför att ekonomiska stimulanser av de"mycket lönsamma kraftbolagen" skulle av allmänheten upplevas somstötande. Det är mofionä-rernas uppfattning att ett ökat samhällsägande skulleinnebära dels att allmänheten skulle visa större förståelse för de föreslagnavattenkraftsprojekten, dels att planeringens genomförande skulle säkerställas.Det finns därför, menar de, anledning för regeringen att överväga åtgärder föratt öka samhällsägandet av vattenkraften, i enlighet medkärnkraftsomröstningens Unje 2. Imotion 1983/84:696 (s) begärs med hänvisning fill vad linje 2 krävde ifolkomröstningen en översyn syftande till att samhällets inflytande över ochinkomster från vattenkraftsproduktion skall öka. Den tredje motionen,1983/84:1040 (vpk), innehåller krav på samhällets övertagande av ett specielltföretag. Det begärs där att regeringen skall anmodas att ta upp förhandlingarmed AB Hälsingekraft i syfte att Edeforsens kraftverk skall överföras tillstatens vattenfallsverk. Motionären finner det sannolikt att vattenfallsverketefter ett sådant övertagande skulle satsa på en effektivisering av Edeforsen.Ett dyUkt ägarbyte överensstämmer också, anför motionären, med de löften somlinje 2 gav inför folkomröstningen om kärnkraft. beräknas under föregående budgetår ha svarat för ungefärhälften av landets elenergiförsörjning. räknar i sinanslagsframställning för /85 med att marknadsandelen till år1990 skall öka med omkring en procentenhet, bl. a. genom kraftköp och genom enminskad andel elprodukfion hos verkets kunder. förvärvade statensvattenfallsverk ;s kraftrörelse, varvid verkets marknadsandel ökademed (prop. 1981/82:25, NU 1981/82:13, rskr 1981/82:82). Enannan större producent av elkraft med ett dominerande samhälleligtägarinflytande är . I detta bolag svarar kommuner i södra av röstetalet. producerar av landets elenergi. Näringsutskottethar tagit del av vissa uppgifter från årligaelstatistik. Denna statistik, som visar bruttoproduktionen av elektrisk kraftfördelad på producenter av olika juridisk form - aktiebolag, staten, kommuneroch landsting samt övriga -, ger inte någon entydig bild av BoU 1983/84:30 74 hursamhällsinflytandet över denna produktion har förändrats . Dettaförklaras av att till gruppen aktiebolag även räknas statliga och kommunalaaktiebolag. Påeldistributionsområdet har kommunerna ett dominerande inflytande. 1980 beräknade statens industriverk (SIND PM 1980:9) attkommunernas och vattenfallsverkets samlade andel av landets eldistribution tUllågspänningsabonnenter uppgick fill , varav kommunerna svarade förmerparten. Näringsutskottetkonstaterar att nu svarar för omkring hälften avelkraftsproduktiorien. Tillsammans med kommuner och landsting har därigenomstaten ett dominerande inflytande över produkfio-nen liksom över distributionenav elektrisk kraft. Detta förhållande är helt i överensstämmelse med vad linje2 förordade i folkomröstningen om kärnkraft. förutsätter attregeringen verkar för en fortsatt UtveckUng i överensstämmelse med vad linje 2föreslog i detta ämne. Det finns emellerfid här anledning att peka på attbudgefiäget f. n. kan utgöra ett hinder för större samhälleliga förvärv.Näringsutskottet anser inte att nu har anledning att göra någotuttalande med anledning av de här behandlade motionerna. I mofion 1983/84:2822 (c) påyrkas att riksdagenskall hemställa att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attanalysera vattenkraftsutbyggnadens roll för jämfländskt näringsliv ochframlägga förslag till hur länet skall kunna tillföras ökade resurser genomhöjda regleringsavgifter. Näringsutskottetanser inte att skall föreslå en sådan utredning om jämtländsktnäringsliv och vattenkraftsutbyggnad som motionären förordar. Det är närmast enuppgift för ifrågavarande länsstyrelse och kommuner att om så bedömserforderligt ta initiativ till sådant utredningsarbete.