bet · G701SoU12 · 1983-12-31 00:00:00 — Medlen bör enligt propositionen fördelas av regeringenefter ansökan. Slutligen föreslås i proposifionen särskildautjämningsregler avsedda att dämpa de skillnader i bidrag som övergångsvis kanuppstå för vissa kommuner. De föreslagna nya stafsbidragsreglerna för barnomsorgenföreslås fillämpas fr. o. m. . Beträffande medelsbehovet förstatsbidragsgivningen avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen /85. 1 motion 1983/84:16 av NilsCarlshamre m. fl. (m) yrkas avslag på propositionen, såvitt nu är i fråga,(yrkande 1, delvis) samt begärs att ett nytt förslag fill statsbidragsreglerför barnomsorg presenteras för innebärande bl. a. ökat stöd tilldeltidsförskolor, familjedaghem och alternativ barnomsorg samt en skattefrivårdnadsersättning (yrkande 2, delvis). Enligt motionärerna bör i avvaktanhärpå nu gällande statsbidragssystem fortsätta att gälla under 1984.Erforderliga besparingar bör kunna uppnås genom viss procentuell nedskrivningav statsbidraget. Även i motionerna 1983/84:12 av m. fl. (c)och 1983/ 84:18 av m. fl. (fp) yrkas avslag påpropositionsförslaget (båda yrkande 1, delvis). I motionerna yrkas vidare attriksdagen beslutar om statsbidrag till barnomsorgen i enlighet med förslagen iproposition 1980/ 81:205 (båda yrkande 2). Sistnämnda förslag avser det avriksdagen tidigare beslutade ändrade statsbidragssystemet, vilket upphävdesgenom ett nytt riksdagsbeslut . En redogörelse härför har lämnats pås. 8 och 9. I samthga nämnda motioner framförs dessutom kritik mot attproposifionen saknar redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av detframlagda förslaget. I motion 1983/84:15 av m. fl. (vpk) yrkasavslag på propositionen, såvitt nu är i fråga (yrkande 1, delvis).Motionärerna yrkar vidare att beslutar om ett nytt statsbidragssysteminnebärande bl. a. driftsbidrag av kommunernas nettokostnader(yrkande 3) samt ett temporärt anordningsbidrag för plats i heltidsförskola ochfritidshem (yrkande 4). I motionen yrkas vidare avslag på förslaget attavindexera statsbidragen fill barnomsorgen (yrkande 2, delvis) samt attriksdagen uttalar sig för en höjning av barnomsorgsavgiffen till (yrkande 6). Enligt motionärernas mening bör statsbidragen utformas så att deblir en verklig stimulans för SoU1983/84:12 12 kommunerna att bygga ut verksamheten.Bidragskbnstrukfionen bör vara sådan att den gynnar en kvalitativt brabarnomsorg. Vidare måste enligt motionärerna statsbidragen kopplas ihop medbindande miniminormer för personaltäthet, ytnormer och barngruppsstorlekar. Utskottet vill inledningsvis erinra om att det redan iårets budgetproposi-fion (prop. 1982/83:100, bil. 1, s. 42) angavs aft det nyastatsbidragssystem för barnomsorgen som då var under utarbetande borde hållasig inom den ekonomiska totalramen för bidraget per plats enligt detstatsbidragssystem som gäller för . Den sålunda definieradestatsfinansiella målsättningen, som inte mötte någon erinran underriksdagsbehandlingen, ligger fast. Inom ramen för angiven kostnadsram föreslåsmot bakgrund härav i den nu av regeringen framlagda proposifionen ett nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen som innebär förändringar som syftar filleft bättre resursutnyttjande inom barnomsorgen utan aft avkall skall behövagöras på de sociala och pedagogiska krav som bör gälla för verksamheten. Deföreslagna reglerna innebär vidare att automatiken i uppräkningen avstatsbidraget bryts, i linje med tidigare ställningstagande av (seovan s. 6 och 7). Enligt vad utskottet inhämtat utgår vidare de i propositionenangivna bidragsbeloppen från en kostnadsram på totalt 6 277 milj. kr., vilkenbestämts efter förhandlingar med . Beloppet motsvarar ihuvudsak bidraget per plats för enligt nu gällande statsbidragssystem,uppräknat för men med borttagande av den s. k.utgiftsautomatiken. Regeringen avser aft återkomma beträffande medelsbehovefför statsbidragsgivningen i budgetproposifionen för /85. Från statsfinansiell synpunkt innebär således det förslagsom presenterats för främst att statsmakterna får en bättre kontrollöver den framtida kostnadsutvecklingen. Detta ser utskottet som en mycket storfördel. ger det nya systemet ökat utrymme för lokala lösningar somkan främja ett bättre resursutnyttjande. Härigenom kan angelägna samhällsekonomiskabesparingar uppnås utan att för den skull de sociala och pedagogiska måleneftersatts. Med det anförda avvisar utskottet den kritik sommotionärerna framfört i fråga om kostnaderna för det föreslagna statsbidragefsgenomförande. Utskottet anser således - bl. a. mot bakgrund av riksdagenstidigare principiella ställningstaganden rörande statens bidrag till kommunerna- att den redovisning som lämnats är fillräcklig för att nu skall kunnata ställning till frågan om nya riktlinjer för statsbidraget fill barnomsorgen. När det gäller bidragssystemets närmare utformning görutskottet följande överväganden. Vad först angår motion 1983/84:16 (yrkandena 1 och 2delvis) (m) konstaterar utskottet att i tidigare sammanhang av moderatasamlingspartiet framställda krav på ett prestationsrelaterat statsbidrag förbarnomsorgen i mångt och mycket tillgodosetts genom det förslag till nyttstatsbidragssystem SoU1983/84:12 13 som nu förelagts . Detsamma gäller det i den nuaktuella motionen framförda kravet på klara besparingsmål. Vad motionärernaanför som skäl för avslag på proposifionen och för begäran om ytterligare ettnytt förslag kan utskottet inte ställa sig bakom. När det gäller statsbidragtill barnomsorg i enskild regi får utskottet dessutom hänvisa till vad somanförs på s. i defta betänkande. Motionsyrkandena avstyrks således i häraktuell del. Center- och folkparfimofionärernas förslag till nyttstatsbidragssystem (mofionerna 1983/84:12 och 18) innebär en övergång från eftbidrag per plats fill ett bidrag i procent av bruttokostnaderna förverksamheten. Vidare innebär förslaget en vidgning av de bidragsberättigadeverksamheterna. Förslaget har enligt utskottets mening avgjorda brister iförhållande fill det som regeringen nu förelagt . Genom anknytningentill faktiska kostnader stimulerar det infe på samma sätt kommunerna till eftbättre utnyttjande av befintliga resurser. Motionärernas förslag beaktar inteheller automafiken i utgiftsökningarna. Förslaget syftar visserligen fill enomedelbar besparing för staten på 600 milj. kr. Denna besparing kommer dockförhållandevis snart att konsumeras av automatiken i systemet. Dessutom innebärförslaget andra nackdelar, bl. a. en omfördelning av bidrag mellan olikatillsynsformer. Den tillsynsform som skulle drabbas mest är daghem. Detta kanutskottet inte acceptera. Ett grundläggande krav på statsbidragssystemet ärvidare att det främjar en fortsatt utbyggnad av förskole- ochfritidshemsverksamheten och ger möjlighet för fler barn att ta del i denna.Motionsförslaget uppfyller inte detta krav. Utskottet avstyrker därför motionerna 1983/84:12(yrkandena 1, delvis och 2) och 1983/84:18 (yrkandena 1, delvis och 2). Vad slufligen beträffar motion 1983/84:15 (vpk) (yrkandena1, delvis och 3) saknas statsfinansiella förutsättningar för attgenomföra det alternafiva statsbidragssystem som motionärerna föreslår.Motionärernas förslag ligger helt utanför ramen för de budgetpolifiskabegränsningar som ställt sig bakom. I fråga om denfortsatta utbyggnaden av barnomsorgen vill utskottet vidare hänvisa till vadsom anförs på s, 35, Motionsyrkandena avstyrks således. När det gäller frågan om ett särskilt anordningsbidrag börframhållas att ett sådant fidigare funnits, men att det ersattes av ettrenodlat kraftigt förstärkt driftbidrag i vilket ökade kapitaltjänstkostnader istället beaktades vid beräkningen av driftbidraget (jfr prop. 1975/76:92 s. 21och SoU 1975/76:28 s. 21 och 22). Ändringen utformades med utgångspunkt i enprincipöverenskommelse med som syftade fill attåstadkomma enklare regler för bidragsgivningen. Utskottet avstyrker därföryrkande 4 i motionen. Vad beträffar yrkande 2 (delvis) i samma mofion rörandeavindexering av bidraget konstaterar utskottet att ett av syftena med denändrade bidragskonstruktionen just varit att komma till rätta med deautomatiska kostnadsökningarna (se ovan s. 7), Motionsyrkandet avstyrksdärför. Utskottetfinner mot bakgrund av dessa ställningstaganden inte heller skäl SoU1983/84:12 14 att förorda en höjning av barnomsorgsavgiffen i enlighet medyrkande 6 i motionen. Sammanfattningsvis anser utskottet aft det i propositionenframlagda förslaget fill nytt statsbidragssystem för barnomsorgen är detalternativ som framstår som bäst ägnat att läggas till grund för den fortsattabidragsgivningen till barnomsorgen. Förslaget beaktar bl. a. önskemålen om attfler barn skall beredas plats inom barnomsorgen samfidigt som det stöder enpedagogisk utveckling av verksamheten. Därtill kommer att förslaget ger ökademöjligheter till kontroll över den framtida utgiftsökningen under anslaget, ennödvändig förändring i dagens ekonomiska situation. Utskottet tillstyrkersåledes propositionens förslag fill nytt bidragssystem och avstyrker samtligaunder defta avsnitt behandlade motioner. Till vissa särskilda frågor återkommerutskottet i det följande. I motion 1982/83:743 av . (vpk) föreslås an uttalar att för kommunerna bindandekvalitetsnormer för samhällets barnomsorg bör utarbetas och fastställasinnebärande att ytkravet fastställs till 9-9,5 m per plats, men aft dispensskall kunna ges ned till 7-7,5 m per plats vid särskilt goda planlösningar(yrkande 3 a), att gruppstorleken fastställs till högst 10 barn i åldern 0,5-3år, till 15 barn i åldrarna och 12-15 barn i s. k. utvidgadsyskongrupp (yrkande 3 b) och att personaltätheten fastställs fill 0,40 iåldersgruppen 0,, 0,20 i och 0,17 i åldersgruppen (yrkande 3 c). I samma motion föreslås vidare aft riksdagenuttalar att fasta vikarier bör anställas inom barnomsorgen, motsvarande envikarie per fem anställda (yrkande 5). F. n. gäller beträffande utrymmesstandarden i dag- ochfritidshem att statsbidrag utgår för högst det antal platser som har fastställtsav med hänsyn fill lokalernas utrymmen och ändamålsenlighet.Plafsanfalef fastställs på förslag av kommunen utifrån en viss minstaavdelningsyta per barn, den s. k. ytnormen. Ytnormen ligger inominfervallet 7,5-9,5 m%arn i daghem. Några bindande föreskrifter vad gäWergruppstorlek finns inte . har dock utvecklat en praxis förstatsbidragsgivningen, den s. k. pedagogiska , som innebär att bidragutgår för högst 20 barn i syskongrupp och högst 12 barn i småbarnsgrupp, ävenom antalet barn är större.. Infe heller beträffande personaltäthet finns f. n.några bindande bestämmelser. Yrkande 3 c i den nu aktuella motionen 1982/83:743överensstämmer dock med den rekommendafion om personaltäthet som socialstyrelsenutfärdat i skriften Om förskolan (anser 1978:2). I samma skrifthar uttalat sig om fasta vikarier. För att så långt möjligt fåutbildade och erfarna vikarier som känner fill barn, personal, föräldrar ochhelst också det aktuella bostadsområdet kan man enligt tänkasig följande lösningar. SoU1983/84:12 15 o Månadsanställd personal med fast anknytning tillbarngrupp i förskola eller fritidshem ingår i en s. k. personalpool ochvikarierar inom barnomsorgen i visst distrikt eller bostadsområde. oTillfälligt anställda vikarier behövs för att klara vikariebehovet dåpersonalpool saknas eller infe räcker fill. Även dessa vikarier bör vara knutnatill förskola eller visst område. O Utöver vikarier bör det finnas fillgångfill personal som vid behov kan få gå in som tillfällig eller mer permanentpersonalförstärkning, t. ex. då barn med behov av särskilt stöd ingår igruppen. I propositionen framhåller socialministern inledningsvisatt eft syfte med de nya statsbidragsreglerna är att möjliggöra ett bättreutnyttjande av fillgängliga resurser. Det är viktigt att markera kommunernasfrihet och ansvar när det gäller aft anordna verksamheterna på ett sätt sombäst svarar mot de lokala förutsättningarna, anför han vidare. Som ett led iutvidgningen av den kommunala friheten att anordna och bedriva barnomsorgföreslås att den s. k. ytnormen slopas. Enligt socialministern har allakommuner sådana erfarenheter av och kunskaper om byggandet avbarnomsorgslokaler att det inte finns samma behov av sådana centrala regler somunder uppbyggnadsskedet. Ett borttagande av ytnormen innebär sålunda inte attytan per barn är betydelselös, understryker han. Tvärtom måste en god standardi barnomsorgen också innefatta goda lokalförhållanden. De lokala förhållandenamåste dock få avgöra utformningen som eft samutnyttjande av lokaleroch lekytor uppmuntras. Det nya statsbidragssystemet måste vidare, enligtsocialministern, anpassas till den samhällsekonomiska situafion vi befinneross i. Systemet bör utformas så att det stimulerar kommunerna fill etteffektivare resursutnyttjande inom de ekonomiska ramar som står tillförfogande. Det bör bl. a. främja lokala lösningar och ett bättre utnyttjandeav befinfliga resurser. Bidragssystemet bör medge en ökning av antalet barn ibarnomsorgen fill en lägre kostnad utan att de pedagogiska kraveneftersatts. I många barngrupper kan säkerligen efter prövning av kommunenytterligare något eller några barn tas in utan att den pedagogiska verksamhetenbehöver försämras, menar socialministern. I proposifionen föreslås mot bakgrundhärav att statsbidrag utgår med eft fast belopp per inskrivet barn i daghem,fritidshem och familjedaghem kombinerat med ett bidrag baserat på antaletårsarbetare i daghem och fritidshem. Socialministern understryker att detförhållandet att vissa statliga regler som styrt barnomsorgen nu föreslås bliborttagna infe får leda fill en kvalitativ utarmning av förskolan. Enligtsocialministerns uppfattning måste därför målen för förskolans verksamhetklarare slås fast av regering och riksdag. Utskottet är införstått med aft även ett högt prioriteratområde som barnomsorgen måste anpassas till de ramar samhällsekonomin ger ochatt det nu måste gälla att bättre utnyttja befintliga resurser. Utskottet villäven ansluta sig till vad som i propositionen uttalas om att markerakommunernas SoU1983/84:12 16 frihet att anordna barnomsorgen så att de lokalaförutsättningarna kan tas till vara. Utskottet har tidigare i olika sammanhanguttalat (se bl. a. SoU 1973:30, SoU 1975/76:28 och SoU 1981/82:1) attkommunerna vad gäller barnomsorgsverksamheten inte bör bindas av detaljeradeföreskrifter som fastslagits av statsmakterna. I det sistnämnda betänkandetuttalade utskottet aft detta innebar att ett stort ansvar läggs på kommunernadå det gäller kvalitetskraven på barnomsorgen. Utskottet vill understryka detsagda. Vidare bör erinras om vad som anförs i propositionen om att borttagandetav vissa statliga regler inte får leda fill en kvalitativ utarmning avförskolan. Det pedagogiska innehållet i verksamheterna måste således även ifortsättningen hållas på en hög nivå. Utskottet noterar i det sammanhanget attmålen för förskolans verksamhet kommer att uppmärksammas särskilt av den arbetsgruppsom omtalas i proposifionen (se även s. 35). I överensstämmelse med den inställning till frågan omstatlig detaljreglering av barnomsorgen som utskottet här redovisattillstyrker utskottet att godkänner vad socialministern anfört omslopande av ytnormerna. Utskottet avstyrker av samma skäl motion 1982/83:743såvitt i mofionen föreslås att bindande normer beträffande yfkrav, gruppstorlekoch personaltäthet skall fastställas i enlighet med vad som anges i motionen(yrkande 3 a, b och c). Utskottet avstyrker också yrkande 5 i samma motion,vilket yrkande innebär krav på ett uttalande om att fasta vikarier böranställas inom barnomsorgen, motsvarande en vikarie per fem anställda. Detmåste få ankomma på kommunerna att själva avgöra på vilket sätt personalfrågorskall lösas då det uppstår behov av vikarier. I detta sammanhang tar utskottet också upp den medanledning av proposifionen väckta motionen 1983/84:11 av m. (s) såvitt däri hemställs att ger regeringen fill känna vad som imotionen anförts angående den s. k. överinskrivningen. Mofionärerna menar attdet säkert är rikfigt som det sägs i proposifionen att man i många grupper kanfa in ytterligare något eller några barn utan att den pedagogiska verksamhetenbehöver försämras. När det gäller att öka gruppstorlekarna i barnomsorgen genoms. k. överinskrivning är det emellerfid, enligt motionärernas sätt att se,viktigt att ytterligare understryka att de pedagogiska kraven inte fåreftersättas. bör därför uttala aft prövning om ytterligare barn kanskrivas in bör ske i varje grupp för sig i samråd med personal och föräldrar.Särskilt vikfigt är det att beakta om gruppen/barnstugan har ett stort antalbarn med behov av särskilt stöd, menar mofionärerna. Det är också olämpligt medöverinskrivning i grupper för de minsta barnen, anför man vidare. Vid varjeprövning av inskrivning av ytterligare barn bör enligt motionärerna ocksåbehovet av ytterligare personal i förhållande till detta bedömas. I samband med att utskottet behandlade den förutvaranderegeringens förslag till nytt statsbidragssystem diskuterades ävenbarngruppernas storlek. I sammanhanget pekades på en rad faktorer som bordepåverka SoU1983/84:12 17 barngruppernas storlek, exempelvis antalet samtidigtnärvarande barn, barnens vistelsefider och antalet barn med behov av särskiltstöd. Utskottet anslöt sig då till bedömningen att med en traditionellsyskongruppsindelning och där så gott som samtliga barn var närvarande påheltid samt i övrigt normala förhållanden rådde, stor försiktighet borde visasmed aft låta barngruppen omfatta mer än 15 barn. Utskottet tillade att dettasjälvfallet inte fick tolkas på det sättet att det var acceptabelt att i vartfall 15 barn ingick i grupperna. Inte minst i de fall där det fanns flera barnmed behov av särskilt stöd kunde således en barngrupp som omfattade 15 barnvara för stor. Utskottets ställningstagande innebar emellertid att den exaktabestämningen av barngruppsorganisationen måste göras lokalf utifrån deförutsättningar som gällde för den enskilda anläggningen (SoU 1981/82:1 s. 21). De synpunkter utskottet då gav uttryck för ägerfortfarande giltighet. Utskottet vill härutöver anföra följande. Såsom utskottet tidigare framhållit under detta avsnittfår inte ökningen av kommunernas frihet på barnomsorgsområdet leda till enkvalitafiv försämring av förskolan. Genom att målen för förskolans verksamhetklarare slås fast av regering och riksdag och genom kommandepedagogiska program för förskola och för fritidshem kommer emellertid kommunernaatt få en god ledning för att på eget ansvar anordna och kvalitativtvidareutveckla barnomsorgsverksamheten. Utskottet vill här också erinra om attsocialstyrelsen och länsstyrelserna enligt socialtjänstlagen har enfillsynsfunktion bl. a. då det gäller barnomsorgen. skall vidareutfärda allmänna råd till ledning för fillämpningen av lagen. Utskottetförutsätter att myndigheterna noggrant följer utvecklingen på området.Utskottet vill dessutom hänvisa fill vad som anförs i det följande angående enallmän uppföljning av de nya reglerna (s. 26). Mot bakgrund av det anfördaanser utskottet inte att motion 1983/84:11 påkallar något initiafivsåvitt nu är i fråga utan avstyrker mofionen i här aktuell del. Bidrag till alternativ barnomsorg Enligt propositionen bör för daghemoch fritidshem med annan huvudman än kommunen statsbidrag utgå underförutsättning att verksamheten finns angiven i kommunens barnomsorgsplan.Bidragen föreslås utgå per inskrivet barn och efter samma regler som förkommunala verksamheter vad beträffar vistelsetider, bidragsbeloppens storlek m.m. (prop. s. 9). Det sagda innebär att beträffande enskilda daghem ochfritidshem det inte utgår något bidrag som är kopplat till antalet årsarbetarei barngrupperna. a. detta sistnämnda förhållande vänder sig fleramotionärer och ställer krav som syftar till att enskilda barnomsorgsformerskall få bidrag på samma villkor som kommunalf drivna. Kraven innebärsammanfattningsvis följande. I motion 1983/84:18 av m. fl. (fp) varii första hand yrkas avslag på propositionen yrkas i andra hand aft , om 2 1983/84.12 saml. SoU1983/84:12 18 propositionen ändå skulle bifallas, beslutar att bidragför anställd personal i daghem m.m. med annan huvudman än kommunen utgår påsamma sätt och med samma belopp som inom barnomsorg (yrkande 3).Mofionärerna hävdar att regeringens förslag annars skulle få mycket svåraekonomiska effekter för föreningar, kyrkor och föräldrakooperativ som i dagdriver förskolor och att det skulle omintetgöra alla tankar på nya daghem ienskild regi. Det skulle också, enligt motionärerna, driva uppföräldraavgifterna i dessa daghem till en oacceptabel nivå. Ett liknande yrkande framställs i motion 1983/84:20 avRosa Östh (c). Mofionären hemställer att statsbidraget fill barnomsorgen ges ensådan utformning aft kooperativa barnomsorgsverksamheter får samma bidragsmöjlighetsom de kommunala. Enligt motionären kommer med propositionsförslagetexempelvis de föräldradrivna daghem som finns i kommun att åsamkas enbidragsminskning på . per barn och år, vilket kan innebära attverksamheten måste läggas ned. Såvitt utskottet kan finna kommer det i propositionenföreslagna bidraget aft endast obetydligt understiga det bidrag som f. n. utgårtill enskilda förskolor och fritidshem. Det bidragssystem som föreslås av (c)-och (fp)-motionärerna - bidrag av brutfokostnaderna - skulle däremotge en avsevärt lägre bidragsnivå. För kommunalt drivna daghem och fritidshem utgörs vidarekostnaderna till största delen av personalkostnader. De enskilda daghemmen ochfritidshemmen drivs däremot ofta med hjälp av frivilliga insatser frånföräldrarnas sida och har därigenom förhållandevis låga kostnader för personal.De torde ofta även i övrigt ha lägre omkostnader för verksamheten. Om ävenenskilda daghem och fritidshem skulle komma i åtnjutande av bidraget perårsarbetare skulle statsbidragen täcka en avsevärt större andel av deraskostnader än av de kommunala dag- och fritidshemmens. Utskottet är därför inte berett aft tillstyrka att dedaghem och fritidshem som drivs i enskild regi skall få statsbidrag på exaktsamma villkor som motsvarande kommunala institutioner, då detta i storutsträckning skulle leda till en alltför hög bidragsnivå relativt sett. Däremotkan ifrågasättas om infe statsbidragen fill sådan barnomsorg som drivs utanvinstsyfte av organisafioner eller sammanslutningar borde ligga på en någothögre nivå än enligt proposifionens förslag. Mot denna bakgrund anser utskottet att någon annan form avbidrag bör komma sådan barnomsorgsverksamhet fill del. Utskottet förordardärför att ett särskilt bidrag motsvarande eft årsarbefarbidrag- alltså 30 000kr. för - utgår för varje normalstor avdelning inom sådan barnomsorg,utöver bidraget per inskrivet barn. Härvid förutsätts dock att dag- ellerfritidshemmet drivs med hjälp av anställd personal så aft avdelningenverkligen har personalkostnader som uppgår till åtminstone defta belopp. Iannat fall bör det särskilda bidraget inte utgå. Vidare bör krävas aftverksamheten uppfyller de allmänna villkoren för statsbidrag, dvs. att den ärangiven i SoU1983/84:12 19 kommunens barnomsorgsplan och att barnens vistelsetideruppgår till minst . Slutligen förutsätts, som framgått avdet ovan anförda, att barnomsorgsverksamheten drivs utan vinstsyfte och med enorganisation, en förening, ett föräldrakooperativ eller liknande som huvudman. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Det anförda tillgodoser enligt utskottets mening delvissyftet med mofion 1983/84:20 och mofion 1983/84:18 yrkande 3 vari yrkats attsamma statsbidragsmöjligheter skall gälla för kooperativ barnomsorgsverksamhetresp. barnomsorg i privat regi som för motsvarande verksamhet.Utskottet är däremot som ovan nämnts inte berett att förorda samma regelsystemför statsbidrag fill enskilda daghem och fritidshem ens om de drivs i ideellregi. Vad gäller annan privat barnomsorgsverksamhet bör sådan enligt utskottetsmening inte berättiga fill statsbidrag utöver vad som avses utgå per inskrivetbarn. Motionsyrkandena avstyrks därför. I motion 1983/84:12 av m. fl.