bet · G701SkU9 · 1983-12-31 00:00:00 — 1. att förslagettill lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt nu avslås, 2. att den imotionen förordade successiva skatteuppräkningen i fråga om kol till enenergilikformig nivå genomförs. SkU1983/84:9 14 3. att som sin mening ge regeringentill känna de i motionen förordade riktlinjerna för den framtidaenergiskatlepolitiken. 198.3/84:48 av m, fl. (vpk) 1 motionen yrkas att med ändring av proposition 1983/84:28 1. uttalar att enhöjning av elskatten motsvarande den som genomfördes fr. o. m. den 1 juli 1983också bör gälla industrienheters förbrukning utöver 40 000 kWh/år, 2. uttalar attföretag och andra storförbrukare som genomför ambifiösa sparprogram inomelenergiområdet skall kunna erhålla viss återbäring av skatt, 3. beslutar avslåförslaget om en ständig höjning av oljepriset genom skattehöjningar, 4. uttalar atlbeskattningen av naturgas bör sättas till av oljeskatten. Motioner väckta under /83 1982/83:708 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen anhåller attförinänsvärdet av användningen av halm vid eget uttag vid inkomsttaxeringeninte åsätts annat värde än som motsvarar kostnader för pressning. 1982/83:712 av m. fl. 1 motionen yrkas att uttalar sig för attförmånen av halm som husbehovsbränsle vid inkomsttaxering inte åsätts annatvärde än vad som motsvarar kostnaderna för pressningen. 1982/83:1187 av m. fl. I motionen yrkas att hosregeringen begär förslag till nya regler för beskattning avvattenkraftsanläggningar.. 1982/83:1656 (jfr 1655) av RolfClarkson m. fl. (m) I motionen yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen vidtar åtgärder för att förenkla regelsystemet med skatteroch avgifter på bilismen, 2. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om möjligheterna att ersätta mervärdeskattenpå begagnade bilar med en avgift som tas ut i samband med ägarbyte, 3. alt riksdagenhos regeringen begär en utredning om förutsättningarna för en differentieraddrivmedelsbeskattning. 1982/83:1731 av () 1 motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna att taxeringsreglerna bör utformas så att övergångentill flexibla värmesystem främjas. SkU1983/84:9 , 15 1982/83:1733 av () och () 1 motionen yrkas att hos regeringen begärförslag lill registrering och beskattning av schaktmaskiner och till utformningav ett tillståndssystem, alll enligt vad i motionen anförts. Till utskottet har inkommitskrivelser från , . , flygklubb, ochSvenska allmänflygföreningen. Yttrande från annat utskott Yttrande över propositionen och demed anledning därav väckta motionerna har avgivits av näringsutskottet (NU1983/84:4 y). Yttrandet är fogat som bilaga fill betänkandet. I propositionen lägger regeringenfram förslag till vissa rikllinjer för energiskatlepolitiken under 1980-taleloch föreslår-som utskottet återkommer till senare - också omedelbara ändringari beskattningen av vissa bränslen. De allmänna principer för beskattningen som utvecklas ipropositionen grundar sig delvis energipolitiska beslut och utgörett ställningstagande till energiskattekommitténs förslag (SOU 1982:16-17)Skatt på energi, beslut innebär att man bör sträva efter att kraftigtminska vårt hinds oljeberoende och skapa förutsättningar för attavveckla kiirnkraf-ten i enlighet med utslaget av folkomröstningen ikärnkraftsfrågan . Inriktningen bör enligt detla ställningstagande vara attsuccessivt styra över utvecklingen mol ett energisystem i huvudsak baserat p;ivaraktiga, helst förnybara och inhemska energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan. Enligt propositionen bör beskattningen ingå bland deekonomiska styrmedel som bör användas aktivt somomställningen av vårt energisystem pågår. En grundläggande princip förenergiskattepolitiken bör vara att främja de energiinvesteringar föroljeersättning och energihushållning som bör genomföras under 1980-talel.Hänsyn bör också las lill olika energikällors effekter på miljön,bytesbalansen, försörjningstryggheten, sysselsättningen och den industriellautvecklingen. SkU1983/84:9 16 När det gäller beskattningsnivåerm. m. innebär propositionen sammanfattningsvis atl följande riktlinjer börfastställas för energiskattepolitiken . Skatteändringar på oljabör vid behov vidtas för att åstadkomma en inte oväsentlig realprisstegring.Inhemska bränslen bör gynnas genom skattefrihet. Skiitten på ko! bör höjas ietapper tills skatten per energienhet är ca hälften av skatten på olja. Förnaturgas bör gälla att skatten per energienhet är ca tre fjärdedelar av skattenpå olja. Drivmedelsbeskattningen bör främja fortsatt energihushållning.Elanvändning inom industrin bör vara skatlemässigt gynnad i förhållande tillelanvändning för uppvärmning. Beskattningen av el för uppvärmning bör ha vissföljsamhet mot beskattningen av olja. I motion 45 uttalar m.fl. (c) attambitionerna bör ökas ytterligare. Målsättningen bör enligt motionärerna varaatt skapa ett decentraliserat energisystem i huvudsak baserat på utnyttjande avinhemska, förnybara energikällor och en effektiv användning av den tillfördaenergin. Syftet med skatteförändringarna bör vara att ge prisrehitioner påmarknaden som förhindrar uppkomsten av ett alltför stort elberoende ochavsevärt gynnar användningen av inhemsk energi i förhållande till utnyttjandeav kol och olja. Beträffande beskattningsnivåer m. m. anförs i motionen att koloch olja bör ha en energilikformig beskattning och att skatten på naturgas böruppgå till hälften av skatten pä olja. Importerade miljövänliga energikällorbör enligt motionärerna kunna få en viss '"miljörabatt" och skattensättas lägre än vad en energilikformig beskattning med olja skulle motivera.Inhemska fasta bränslen och alternativa drivmedel producerade på inhemskaråvaror bör ej beskattas. Undantag från en energilikformig beskattning med oljabör kunna göras för drivmedel och en lägre beskattning ske när ekonomiskt rimligasubstitut saknas. Enligt motion 47 av m. fl. (m) börenergiskattesatserna i princip vara energilikformiga. Motionärerna anser atteventuella subventioner och direkta statsstöd på energiområdet bör redovisasöppet och i normalfallet inte få formen av skatterabatter. Härigenom uppnås attmarknadsmässiga hänsyn tillåts spela den avgörande rollen vid omvandlingen avenergisystemet, vilket enligt motionärerna bör understödja arbetet på alt skapabalans i samhällsekonomin. m. fl. (vpk) har i motion 48 riktatinvändningar mot propositionen såvitt avser oljebeskattningen. Enligt derasniening bör oljeskatten endast garantera att oljepriset inte sjunker undernuvarande nivå. De anser vidare att skatten på naturgas bör vara av oljeskatten. har i sitt yttrande biträtt förslagen ipropositionen och avstyrkt motionerna. vill inledningsvisframhålla att skatteuttaget inom energisektorn utgör en stor del av vårt landssamlade skatteuttag. För /83 uppgick de samlade inkomsterna avenergiskatt och bensinskatt till ca . Energibeskattningensutformning och nivå har också i stor utsträckning motiverats av statsfinan- SkU1983/84:9 17 har vissa skattesatser - t. ex. förbensin och olja -avvägts även med hänsyn till kravet på en bättreenergihushållning. Utskottet har i olika samittanhang uttalat sig förprincipen att punktskatter bör vara neutrala i konkurrenshänseende. Dennuvarande energibeskattningen har emellertid inte konsekvent utformats pådetta sätt. Som exempel kan nämnas den nuvarande alltför låga beskattningen avkol, som också strider mot intentionerna för energipolitiken. Som anförs i propositionen föreligger det ett angelägetbehov, inte minst för de beslutsfattare som ansvarar för stora och ekonomisktvittgående investeringsbeslut, av att väl genomtänkta principer förbeskattningen på hela energisektorn läggs fast . Utskottet instämmerockså i uppfattningen att beskattningen i möjligaste mån bör samordnas medandra samhälleliga insatser på energiområdet. Bred enighet råder om att 1981års energipolitiska beslut utgör en naturlig utgångspunkt för de övervägandensom bör ligga fill grund för den närmare utformningen av beskattningen. Mot denna bakgrund har utskottet inte någol att erinra motenergiminis-tern.s uppfattning att energibeskattningen bör utformas så attenergiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning främjas och atthänsyn las till olika energikällors effekter på miljön, bytesbalansen,försörjningstryggheten, sysselsätlningen och den industriella utvecklingen.Det är enligl utskottets uppfattning givetvis också önskvärt att andraenergihushållningsfrågor vägs in vid bedömningen och att man undviker reglersom uppmuntrar till användning av energikällor som inte inte är försvarbarafrån samhällsekonomisk synpunkt. bör enligt utskottets uppfattningbeskattningens statsfinansiella betydelse och dess roll i fördelningspolitikeni möjligaste mån beaktas. Med anledning av vad som anförs i motion 47 vill utskottetframhålla atl de angivna principerna givetvis innefatiar att hänsyn mäste tastill energiinnehållet i olika energivaror. Av propositionen framgår också attenergiministern beaktat detta vid sina överväganden rörande skattenivåerna förolika energivaror. Att som föresläs i motionen upphöja energilikformighetentill en huvudprincip bör dock inte komma i fråga, eftersom detta skulle stridamot önskemålet atl kunna styra energikonsumtionen på lämpligt sätt och dessutomkunna medföra en olämplig beskattning av varor med lågt energiinnehåll.Liknande synpunkter kan läggas även på yrkandet i c-molionen 45 om attbeskattningen i princip bör ske med energilikformigheten som utgångspunkt menmed vittgående undantag. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen iifrågavarande del och avstyrker motionerna i motsvarande delar i den mån deinte kan anses tillgodosedda genom vad utskottet anfört. En särskild fråga som tas upp ipropositionen är huruvida energisektorn bör inordnas i mervärdeskatlesystemei,eventuellt i kombination med en särskild styrmedelsskatt på vissa energislag.Energiministern har i likhet med 2 1983/84. SkU 1983/84:9 18 flertalet reiiiissiiist;insci funnit :Ut cii s;'ii.l;iiiordning skulle iiicdrcir;! o;icccp-t;ibh\ fördclningspolitiska konsekvenser,lill;impningsprobli. 'iii ocli atlmini-sti;itiv;i svårigheter. Pä gruiul liäiiiv;ivvis;u- hon dciin;i t;inkc ocli löroidiir i stället att nuvarande systemiiieil (.litfciciitieriKlc punktskatter bcliålls. ;ichtnieister m. fl. (ni) är ;iv iiiots;itliippt;il(iiing och ull:ihii" i motion 47 som sin niening :ittnieiviirdcskiittcn bor onil;itt;i även energionirä-del. skulle enliglmotionärerna bidra till alt skapa balans i samhällsekonomin. Utskottet ansluter sig i denmi Iråg:! tillenergiminislenis hed()iiiiiing. som ocks;°i delas ;iv näringsutskoltet. Skälenlör att liiilhi energisckliiin ut;uifor mcrväideskiitlcsystemel ochbi:li;'ill;i nu\;ir:uulo svstcm mctl ditTcreiilicr:itle pinikisk;ittcr harenligt utskottet betydligt siiine tviigtl ;iii de som kan iiiilYiiiis till stödför en kombiiKilion :iv iiiei"v;ii"dosk:ill och .siirskildst\rmcilelssk:itl. Följaktligen lillstvrker utskottet propositionen ;i\eii idciin;! del och ;i\s(vi-ker motionen. I proposilionen IVircsläs all \edoch loi\. som I, n, bcsk:ilt;is med nierviirdcskiill nioii inte medciicrgisk:itt. sk;ill uiuhinliis Irim iiier\ar(,lcsk;it-ten. Som skiil för ensäd;ni ;°ilgiir(.l ;uif(")rs ;ilt oljeersiitlniiig med inliciiisk;ibriinslen ingår som en piioriter.id del i oljeeisiiltiiiiigsprogr:iiiiiiiL'toch ;Ut iiiervärdeskatten på inhcniskii tasl:i hiiinsleii motvcik;ir ;in dess;ihiimsleii används i bl. a. kommunala anläggningar och gruppcentraler. I motion 47 :iv ;iclitni'(. 'is(er m. fl. (ni) vrk:is;i\'sl;ig pii proposilionen i deniKi del. Motioniirerna anser in(c :itt deniuivai";iiKle nici"\iiidcsk:ilk'ii pii bl. ;i, torv och ved bövslop;is inn:iii en sliillig iilv:ii"dciiiig skett i liiig;i niiikonsekveiisern:i för skogsindustrins siikcsföisöi jiiing ;i\ en ök;Kl ;iii\;nKl-ningav skogsråv;iror för eldniiigsiiiuhimål. Enligt näringsulskottels yttr;m<.le kommer eniiibclsgrupp inom k:i]isliliu-set att med utgångspunkt i bl. a. en r;i|ipoit;i\' skogsstyiclscn och si;iiens industriverk och remissyttranden »hcri;ipporten hiniiKi loishig lill iitgiin.lcr . ;inser ;itt de skiil som :iliciop:its liir att uiKl;ml:i inhemska br;insleiifrän merviiidesk;itt iir biii";iiulc och ;ill en siukui iilg;irtl liggerväl i linje med 19S1 firs L'nergipolilisk:i beslui,- Sk:ilteulskollol uppf;ittning och tillstyrker töli:iktligcn propositionen idenna del. Utskottet ;ivstyrker s;'ilcdcs motionsyrkiUKlct. I propositiiMien föreslås dessutom ;itt utuig ;ihi";iiisle till cii bostiul pä jordbruksfastighet inte sk;ill iiikn:is somintäkt ;n jordbruk eller skogshiuk. Anledningen till förshiget iir ;ut deniiu\;ii:nulc förmånsbesk:ittiiiiigcii motverkar anviiiidniiigen ;i\' framlör:illt h;iliii och biog;is som hiiinslc. I tvåmotioner från föregående - motion 7l)S ;i\ Stiii Joscfson SkU1983/84:9 19 m.fl. (c) och 712 av ;ichtmcister m. fl. (m)- yrk;is;itt fiirmånsvärdct av halm vid inkomstiaxeringen skall ni()lsv;iraprcssiiiiigskostn;ulcri);i. Utskottet, som inte har funnit anledning till erinran motregeringens förslag, lillstvrker propositionen i denna del. Eftersom syftet medmotionerna är att få till stånd en förmånligare beskatlning av lijilni iin densom f. n. tilliimpas. år därmed iiven motionern;i tillgodosedda. I molion 1731 av (), även den frånföregående , yrkas att reglerna skall utformas så att en övergång tillflexibla viirme.system främjas. Motionären tänker på de regler som gäller vidinstallation av värmepump, eventuellt utan ett borttagande av eniiklrc viirmeanläggning. Enligt niotioniiren krävs av vissa taxeringsniimnderatt den nya anläggningen sk;ill stå på den gamki anliiggningens plats för attavdrag skall medges. Enligt utskottets mening gäller del problem niotioniirentagit upp frumför allt frågan hur gällande besk;ittningsregler vidinventariccrsiittning skall tillämpas. Regeringsrätten har i ett förhandsbesked(RSV/FB Dt 1982:.34) behandlat beskattningskonsekvenserna av etl byte avuppvärniningssystem i bostadshuset på en jordbruksfastighet. Avsikten var attersätta en oljeeldningsanläggning med en anläggning Icir ytjordvärme och attden äldre anläggningen skulle stå kvar som reservanläggning. Den åldreanläggningen hade inte varit föremål för särskilt viirdeniinskningsavdrag.Regeringsrätten fann att kostnaden för den nya ytjordvurmeanliiggningen varomedelbart avdragsgill till ett belopp motsvarande anskaffningskostnaden för enny oljeeldningsanläggning. De kostnader som inte fick dras av genast skulledras av genom årlig;i värdeminskningsavdrag och skrivas av efter samma procentsatssom byggnaden i övrigt. Genom det nämnda regeringsrättsavgörandet h;ir enligtutskottets uppfattning rättsläget på området klarlagts på ett sätt som tordetillgodose motionärens syfte. Utskottet vill peka på att samhället påandra sätt, bl. a. genom förmånliga låne- och bidragsmöjligheter, stöderinvesteringar i värmepumpar. Någon åtgärd från sida med anledningav motionen är enligt utskottet inte påkallad, och utskottet avstyrkerföljaktligen motionen. 1 propositionen föreslås attenergiskatten på samtliga kolprodukter höjs till . per ton den 1 januari1984. Dessutom siigs alten höjning till . per ton bör ske fr. o. m. den 1januari 1985. Avsikten är dock inte att , nu skall ta ställning tillden sistnämnda höjningen. Av administrativa skäl och dii den nuvarandedifferentieringen inte svarar mot något energipolitiskt motiverat behovföreslås att skatten blir enhetlig för alla kolbriinslen. Eftersom kol och kokssom används för metiillurgisk produktion inte kan ersiittas med andra råvaroroch skatten således saknar styreffekt vid denna SkU1983/84:9 20 användning föreslås ;itt kol och koks som används imetallurgiska processer undantas från beskattning. 1 motion 45 (c) begärs att sk;ilten på kol skall höjastill . per ton och till . per ton den 1 januari1985. Motionärerna bakom motion 47 (m) accepterar de föreslagna hc)jniiigarn;i1984 och 1985 men anser börforlsiilta att höja skallen till enenergilikformig nivå den 1 janu;iri 1989. i Röslång;i (fp) yrkari motion 46 ;itt svenskt kol inte skall beskattas. 1 motion 45 (c) begiirs enutredning i vilken omlattning kol skall belastas med avgifter. har i en skrivelse begärt ;itt kol som ;invändsi cementlillverk-ning skall, liksom kol som används i metallurgiska processer,undant;is frän skall. Bolaget anser dessutom alt brunkolsbriketler, som har ettliigre energiinnehåll än andra kolbränslen, bör besk;\tt;is lindrig;irc. När det gäller den sistnämnda frågan anser utskottet. :ivde skiil energiministern åberopat, ;itt skatten bcir göriis enhetlig förs;nntliga kolprodukter. Beträffande frågan om en höjning av kolskiUlen vidniistkommande årsskifte gör utskottet samma bedönining som niiringsutskottetatt en kriiltig;ire höjning än den soni föreslås i propositionen skulle varaoliimplig. Rcd;m denna skatleskärpning innebär en nog så kraftig höjning iförhålhmde till de nuvarande skaltesatserna, men torde få anses nödviindig omni;iii inom en rimlig lid skall uppnå det slutmål som satts upp. niimligen enbeskattningsiii-vå som svarar mot hälften av skatten på olja. Utskotlettillstyrker således propositionen i denna del och :ivstyrker motion 45 imolsv;uande del. När det gäller skattenivån fr. o. m. den 1 j;muari 1985konst;iterar utskottet att proposilionen inte innehåller något forslag somriksd;igcn nu böria ställning till. Den skattenivå som c föreslår i molion . per ton, överstiger vida det tidigare nämnd:i slutmålet förkolsk:ittens nivå. Utskottet avstyrker följaktligen motionen iiven i denn;idel. I fråga om m:s förslag i motion 47 om sk;itteliöjniiig;irpå kol fr;im till vill utskottet erinra om ;itt utskottettagit ;ivståiid från tanken på en helt energilikformig skatt. Av delta skäl;ivstyrker utskottet också dctl;i yrkande i motionen. Av skäl som näringsutskotlet framfört anser utskottet sigvidare böra avstyrka yrkandet i motion 45 (c) om en utredning av frågan omavgiftsbeläggning av kol. Inte heller i Röslånga yrkande imotion 46 alt svenskt kol inle skall beskattas bör enligt utskottet föranleda någonåtgärd, eftersom - som också näringsutskotlet påpekat - någon energiskatt inteutgår för inhemska fasta bränslen. Når detgäller frågan om sk;ittebefrielse för kol som används i inet:illuigis-kaprocesser har utskottet inte funnit ;inledniiig lill erinran mot regeringensförslag. Utskottet har en viss förståelse för den fr;imstiillning som CementaAB gjort om motsvarande skattebefrielse vid cementtillverkningen. Med hänsyntill att bolaget åtnjuter s. k. energiskattenedsiittning och atl inte ens en fullständigskattebefrielse för kol skulle innebära nation lättnad i bolånets SkU1983/84:9 21 skattebelastning, finner utskottet inte skäl i att nuinför;i ytterligare und;intag i cnergiskattelagen. Liksom näringsutskottetförutsätter skatteutskottet att regeringen vid sina överväganden i samband medbeslut om nedsättning beaktar olika företags och branscherskonkurrensförutsättningar både inom landet och internationellt. 1 motion 45 (c) begärs ett beslutom alt skatten på naturgas skall uppgå till /l 000 m\ dvs. perenergienhel hälften av skatten på olja, vilket är den nivå motionärerna ansettlämplig. I propositionen läggs inte fram några lagförslag belräffande naturgas.Däremot aviseras en senare proposition rörande uttag av skall på naturgas. Utskottet erinrar om att iitskotlct tidigare i deltabetänkande utt;datsigför ett uttag av skatt på naturgas som motsvarar trefjärdedelar av sk;itten pä olja. 1 avvaktan på regeringens aviserade propositionfinns det enligt utskottets uppfattning inte anledning för alt nu t;iställning lill en i kronor preciserad skattesats. Utskottet avstyrker därförmotionen i denna del. Enligt propositionen bör ställningsamtidigt tas till ett av eneigiskatlekom-mittén framlagt förslag omskatterabalt på blyfri bensin och till ett av bilavgaskommittén avgivetbetänkande, som f. n. remissbehandlas. 1 motion 45 (c) begärs förslag om ensådan rabatt. Den bör enligl motionärerna också gälla blyfri flygbensin.Skatteutskottet finner i likhel med näringsutskottet att ett ställningslagandetill frågan bör anstå till dess atl resultatet av remissutfallet föreligger ochen samlad bedömning av frågan kan göras. Utskollel avstyrker därför motionen i ifrågavarandedel. C-motionärerna begär i samma motion, nr 45, attmotoralkoholer producerade av inhemska råvaror bör vara skattefria. Enligt näringsutskottets uppfattning kan frågan oniskattereduktion för motoralkoholer övervägas först när ställning har tagits ifrågan om en störi"e introduktion av alternativa drivmedel. I detsammanhanget kan man enligt näringsulskottels uppfattning även överväga fråganom skattereduktion för motoralkoholer producerade av inhemska råvaror.Skatteutskottet vill för sin del inte motsätta sig att saken undersöks närmaremen vill erinra om att utskottet avstyrkt ett liknande yrkande,bl. a. med hänsyn till att förslaget syntes praktiskt svårt att genomföra (SkU1982/83:22). Med det anförda avslyrker utskottet motionen även i dennadel. Beskattning av elektrisk kraft 1 propositionen föreslåsbestämmelser om återbetalning av energiskatt för elenergi som använts iavkopplingsbara elpannor under viss;i tider. Rätlelse: S. 28, reservation 3Står: till: SkU1983/84:9 22 melser om sk;ittebefrielsc för elleveranser tillavkopplingsb;ira clp;mnor finns redan, men dessa har vållat tolkningsproblemoch de ny;i bcstiimmel-serna syftar bl. a. till atl lösa friigorna om kontrolloch tillsyn och imdcrliilta riksskiitteverkets tillämpning. Som förulsiittningliir äierbet;iliiing bör enligl propositionen bl. a. gälla atl elkraften harfiirbrukiils i en elpanna nietl stiirre effekt än 1 MW och alt någonoljebaserad elproduktion av energibalunsskäl inte har förekommitinom landet om . och har i skrivelser begärt altäven mindre pannor skall kunna komma i fråga för återbetalning och attfemdagarsgränsen skall utgå. Enligt propositionen har reglerna utformats med t:inke päelp;iniHir i fjärrvärmesystem och detla har motiverat avgriiiisningen tillsKirre p;innor. Den föreslagna femdag;irsfristen är motiverad bl, a. av syftet;itt imderliilta bedömningen av frågan om förutsiittningar fcir återbet:ilningtorcligger. Utskottet finner att reglerna har fått en lämplig utformning ochtillstyrker propositionen i denna del. 1 motion 48 (vpk) begärs eit utliilande av alten hiijning ;iv elskatten motsvarande den som genomfördes den ocksåbör giilUi industrienheters förbrukning utöver 40 000 kWh/är. Motionärernabegiir också att företag och andra storförbrukare som genomför ;imbitiös;isp;irpro-gram skall kunna erhålla viss återbetalning av skatt. Beträffande den förstnämnda frågan gör utskottet s;inimabedömning nu som då utskottet behandlade frågan om en höjning av den;illmiinna energiskatten för elektrisk kraft, nämligen att industrin även i fortsättningenbör fä tillgång till relativt billig elektrisk kraft (prop. 1982/83:150 bil. 1.SkU 1982/83:55). Vad gäller den sistnämnda frågan ansluter utskottet sig tillnäringsutskottets uppfattning att en premiering av energispar;indet medskatteåterbäring - utöver den vinst som sparandet i sig innebär - inte ärerforderlig. Med det anförda avstyrker utskottet motionen i nu berörda delar. I c-motion 45 begärs alt restitutionen av skatten på kolsom används i elproduktion tas bort. En sådan åtgärd skulle enligt motionärernainte nämnvärt drabba någon elproduktion men få en stark långsiktig styreffektför byggande av mollrycksanläggningar baserade på inhemska bränslen, nyvattenkraft och vindkraft. vill erinra om att den av motionärerna aktualiseradebestämmelsen i energiskatlelagen är motiverad av att dubbelbeskattning börundvikas vid värmekraflverk som förbrukar kol och olja för kraftgenerering-en(prop. 1957:175 s. 43). Näringsutskotlet har i sitt yllrande uiförligtbehandlat motionsyrkandet. Med hänvisning till de synpunkter näringsutskotletframfört och som skatteutskottet delar avslyrker ulskottel motionen i dennadel. I motion 1187 av m. fl. (c) frånföregående yrkas förslag till nya regler för beskattning avvattenkraftsanläggningar.