bet · G701FiU39 · 1983-12-31 00:00:00 — , , och (alla m) anser - under föruisällning av bifall lillreservation 17 all dels den del av utskottets yttrandepå s. 23 som börjar med "Medelsbehovet för" och slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse: Medelsbehovet för anslaget tillskalteutjämningssystemet under /85 avser bidrag som utbetalasunder andra hälften av och första hälften av . Storleken av deskatteutjämningsbidrag, som ulskottel föreslår för och de beräknadebidragen för framgår av följande sammanställning. Någon sänkning avgmndgarantin, som regeringen föreslagit men utskottet avstyrkt, finns alltså ejinräknad i beloppen. Å andra sidan finns ej heller inlagt någon höjning av denextra skatleiiljämningen på grund av den av regeringen föreslagna likviditetsindragningenfrån kommuner och landsting. FiU 1983/84:39 52 Skatteutjämningsbidrag åren 1984 ocli 1985 Milj, kr. Kommuner Landstingskommuner Extra skatteutjämningsbidragSärskilt riktat stöd Sammantaget beräknas bidragen för uppgåtill 11 335 milj. kr. och 11 610 milj. kr. För /85föreslår utskottet att 11 473 milj. kr. anvisas till skatleutjämningssyslemel. Motbakgrund av att såväl moderata samlingspartiet som ochcenterpartiet avvisar förslagel i proposition 200 att genomföra en temporärlikvidiletsindragning frän kommunerna avstyrks i motion 2933 (m), motion 2956(fp) och motion 2941 (c) förslaget i proposition 150 alt ytteriigare förstärkaanslaget lill skatteutjämningsbidraget. Utskottet delar motionärernasuppfattning att likviditetsindragningen bör avvisas och anser därför att någonytteriigare förstärkning av skatteutjämningsbidragen med 90 milj. kr. för 1985ej behövs. Motbakgrund av vad utskottet anfört om skatteutjämningsbidragen yrkar utskottetbifall lill motionerna 2686 yrkande I, 2933 yrkande 4, 2941 yrkande 19 och 2956yrkande 4. Utskottet avstyrker således förslaget i proposition 150 samt imotionerna 2689 yrkande 4 och 2690 yrkande 5. delsutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande anslag till skatteutjämningsbidragtill kommunerna alt med anledning av proposition 1983/84: 133 bilagaI moment 2 och med bifall till motionerna 1983/84:2686 yrkande 1, 1983/84:2933yrkande 4, 1983/84:2941 yrkande 19 och 1983/ 84: 2956 yrkande 4 samt med avslagpå proposition 1983/84; 150 bilaga I moment 8 och motionerna 1983/84:2689yrkande 4 och 1983/84:2690 yrkande 5 till Skatteutjämningsbidrag till kommunernam.m. för /85 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslagav . 21.Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna () och (c) anser - underförutsättning av bifall till reservation 18 - att dels den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Medelsbehovel för" och slutar med "yrkande 4"bort ha följande lydelse: FiU1983/84:39 53 Medelsbehovet för anslaget fillskatleutjämningssyslemel under /85 avser bidrag som utbetalasunder andra hälften av är 1984 och första hälften av . Storleken av deskatteutjämningsbidrag, som utskottet föreslår för och de beräknadebidragen för framgår av följande sammanställning. Någon sänkning avgmndgarantin, som regeringen föreslagit men utskottet avstyrkt, finns alltså ejinräknad i beloppen. Å andra sidan finns ej heller inlagt någon höjning av denextra skatteutjämningen på grund av den av regeringen föreslagnalikviditelsin-dragningen från kommuner och landsling. Kommuner Landstingskommuner Extra skatteutjämningsbidragSärskilt riklat stöd Sammantaget beräknas bidragen förår 1984 uppgå lill 11335 milj. kr. och 11 635 milj. kr. Förbudgetårel 1984/85 föreslår ulskoltet atl 11 485 milj. kr. Mot bakgrund av att såväl moderala samlingspartiet somfolkpartiet och avvisar förslaget i proposition 200 atl genomföraen temporär likvidiletsindragning från kommunerna avstyrks i motion 2933 (m),molion 2956 (fp) och motion 2941 (c) förslagel i proposition 150 atlylterligare förslärka anslaget till skatteutjämningsbidraget. Utskollel delarmotionärernas uppfallning att likvidiletsindragningen bör avvisas och anserdärför alt någon ylterligare förstärkning av skatteutjämningsbidragen med 90milj. Mot bakgrund av vad utskottet anfört omskatteutjämningsbidragen yrkar utskollel bifall till motionerna 2689 yrkande 4,2933 yrkande 4, 2941 yrkande 19 och 2956 yrkande 4. Ulskoltet avslyrker såledesförslagel i proposition 150 samt i motionerna 2686 yrkande I och 2690 yrkande5. dels utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande anslag till skatteutjämningsbidrag tittkoinmiineriia atl med anledning av proposition 1983/84; 133 bilaga 1moment 2 och med bifall lill motionerna 1983/84; 2689 yrkande 4, 1983/84:2933yrkande 4, 1983/84:2941 yrkande 19 och 1983/ 84: 2956 yrkande 4 samt med avslagpå proposition 1983/84: 150 bilaga I moment 8 och motionerna 1983/84: 2686 yrkande1 och 1983/84:2690 yrkande 5 till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m.för budgetårel 1984/85 under sjunde huvudtiteln anvisar etl förslagsanslag av11 , 5 1983/84. FiU 1983/84:39 54 22.Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna () anser under förutsättning avbifall till reservation 19 - att dels den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Medelsbehovel för" och slutar med "yrkande 4"bort ha följande lydelse: Medelsbehovel för anslaget lillskalteutjämningssystemet under /85 avser bidrag som utbetalasunder andra hälften av och första hälften av är 1985. Storleken av deskatteutjämningsbidrag, som ulskoltet föreslår för är 1984 och de beräknadebidragen för framgår av följande sammanställning. Någon sänkning avgmndgarantin, som regeringen föreslagit men utskottet avstyrkt, finns alltså ejinräknad i beloppen. Å andra sidan finns ej heller inlagt någon höjning av denextra skalteutjämningen pä grund av den av regeringen föreslagna likvidiletsindragningenfrån kommuner och landsling. Milj, kr. Kommuner Landstingskommuner Extra skatteutjämningsbidrag Särskilt riktat stöd Sammantaget beräknas bidragen för uppgålill 11335 milj. kr. och 9 135 milj. kr. För budgelårel 1984/85föreslär ulskouet all 10236 milj. kr. anvisas till skatleutjämningssyslemel. Molbakgrund av all såväl moderala samlingspartiet som ochcenterpartiet avvisar förslagel i proposition 200 att genomföra en temporärlikviditetsindragning från kommunerna avstyrks i motion 2933 (m), motion 2956(fp) och' motion 2941 (c) förslaget i proposition 150 atl ytteriigare förstärkaanslaget lill skatteutjämningsbidraget. Utskottet delar motionärernasUppfattning alt likvidiletsindragningen bör avvisas och anser därför all någonytteriigare förstärkning av skatteutjämningsbidragen med 90 milj. kr. för 1985ej behövs. Motbakgrund av vad utskottet anfört om skatteutjämningsbidragen yrkar utskottetbifall lill motionerna 2690 yrkande 5, 2933 yrkande 4, 2941 yrkande 19 och 2956yrkande 4. Utskottet avstyrker således förslaget i proposition 150 samt imotionerna 2686 yrkande 1 och 2689 yrkande 4. FiU1983/84:39 55 dels utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande anslag tillskatteutjämningsbidrag till kommunerna attriksdagen med anledning av proposition 1983/84; 133 bilaga 1 moment 2 och medbifall till motionerna 1983/84:2690 yrkande 5, 1983/84:2933 yrkande 4,1983/84:2941 yrkande 19 och 1983/84:2956 yrkande 4 samt med avslag päproposition 1983/84:150 bilaga 1 moment 8 och motionerna 1983/84:2686 yrkande1, och 1983/84:2689 yrkande 4 till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m.för /85 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av10236000000 kr.. Utredning om översyn av bidrag till kommunerna () och (c) anser atl dels den del av utskottets yttrandepä s. 24 som börjar med "Utskottet har" och slutar med "och890" bort ha följande lydelse: En översyn pågår av det nuvarandestatsbidragssystemet med utgångspunkt från de principer som nämns imotionerna. Enligt utskottet bör ett första steg nu las för att överföra en delmedel från de specialdeslinerade bidragen till ett mer generellt syslem.Utskottet anser därmed motionärernas syften i stort sett tillgodosedda ochavstyrker därför motionerna 589 och 890. dels den del av ulskotlels yttrandepå s. 24 som börjar med "Kommuner som" och slutar med "motion1430" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den kommunalagaranfibeskattningen bör bibehållas för fastigheter ägda av juridiska personer.Därmed torde fill viss del motionens syfte vara tillgodosett. Kommuner som drabbas särskilt hårt av förslag omindragning av kommunalskattemedel och som bedöms ha en särskilt ekonomisktsvag situation kan för övrigt erhålla kompensation för detta inom denutvidgade ramen för det extra skatteutjämningsbidraget. Det bör också nämnasatt kommun liksom andra kommuner genom skatteutjämningsgarantintillförsäkras viss skattekraft. Med detanförda avstyrker utskottet molion 1430. FiU1983/84:39 56 Utredning om översyn av bidrag till kommunerna , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrandepå s. 24 som börjar med "Kommuner som" och slutar med "vissskattekraft" bort ha följande lydelse: Kommuner som drabbas särskilt hårtav förslag om indragning av kom-munalskatlemedel och som bedöms ha en särskiltekonomiskt svag situation kan erhålla kompensation för della genom detkompensationsbidrag om I miljard kronor som utskottet anser bör utgå lill följdav de indragningar om totalt som utskottet anser börgöras. Det får ankomma på regeringen atl göra den nödvändiga prövningen. Detbör också nämnas atl kommun liksom andra kommuner genomskallekraftsgarantin tillförsäkras viss skattekraft. Enhetliga redovisningsprinciper för kommuner ochlandstingskommuner (), (), (), () och () anser all dels den del av utskottets yttrandepå s. 25 som börjar med "Med hänvisning" och slutar med"följaktligen motion 2690 yrkande 3 i berörd del" bort ha följandelydelse; Med anledning av molionen vill utskotlet anföra följande. En enig riksdag gav regeringen i uppdrag att pälämpliga sätl undersöka möjlighelerna att införa enhetligare redovisningsreglerför kommunerna. Regeringen har emellertid inte behandlat frågantillräckligt skyndsamt. Finansministern nöjer sig med att hänvisa lill ettutvecklingsprojekt som och nyligengemensamt påbörjat. Utskollel vill för sin del underslryka behovel av atl såsnabbt som möjligl åstadkomma mera enhetliga redovisningsprinciper inom kommunsektorn.Detla skulle göra det avsevärt mycket lättare atl göra användbara jämförelsermellan de olika kommunerna och landstingen och kraftigt underiätta förkommirnerna alt via jämförelser kommunerna emellan finna de områden inom sinverksamhet där rationaliseringsmöjligheter kan föreligga. Utskottet anser all regeringen i sina överläggningar medkommunförbunden måsle påtala viklen av att det påbörjade utvecklingsarbetetsnarast når resultat. Vad utskottet anfört med anledning av motion 2690 yrkande3 i berörd del bör ges regeringen lill känna. FiU1983/84:39 57 dels utskotlels hemställan under 13 bort ha följandelydelse: 13. beträffande enhetligaredovisningsprinciper för kommuner och tand sting skoinmuner attriksdagen med anledning av vad som anförls i proposition 198.3/84; 133 bilaga Imoment 5 och med bifall till motion 1983/ 84; 2690 yrkande 3 såvitt nu är ifråga som sin mening ger regeringen lill känna vad utskotlet anfört. () anser att dels den del av utskotlels yttrandesom på s. 25 börjar med "Utskottet har" och på s. 26 slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning måstekommunerna framöver använda taxor och avgifter mera aktivt som styrmedel i sinverksamhel. Regeringens inställning förefaller vara mera ambivalent, sä lillvida att man i proposifionen dels talar om en mera akfiv kommunalavgiftspolifik, dels talar om statsmakternas intentioner och "strikttillämpning av en centralt fastställd princip". Utskottet anser, i likhel med vad som anförs i mofion2690, atl stat-kommunberedningens i propositionen nämnda utredning måstebedrivas ulifrån ell klart slällningstagande från atl en vidareanvändning av taxor och avgifter inom flera områden än f. n. är önskvärt.Utredningens resultat bör föreligga /85. Utskottettillstyrker molion 2690 yrkande 3 i berörd del. I motion 2687 (vpk) anförs alt regeringens hållning närdet gäller taxepolitiken är myckel passiv. Enligl molionärerna bör riksdagenuttala alt tendenserna atl i alll slörre ulsiräckning bedriva eninkomstfördelningsmässigt regressivt verkande taxepolitik måste bekämpas. Yrkandel i molion 2687 synes utgå från den felaktigaföreställningen att en ökad användning av taxor och avgifter är liktydigt meden regressiv inkomstpolitik. UtskoUet kan givetvis inte dela denna uppfattningoch avstyrker yrkande 4 i molion 2687. dels utskotlels hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14, belräffande de kommunala ta.xorna altriksdagen med anledning av vad som anförls i proposition 1983/84; 133 bilaga Imoment 6 samt med avslag pä motion 1983/ 84:2687 yrkande 4 och med bifall tillmofion 1983/84:2690 yrkande 3 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad ulskoltet anfört. FiU1983/84:39 58 i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 25 börjar med "I motion 2690 (fp) framhålls" och på s. 26slutar med "yrkande 4" bort ha följande lydelse; I motion 2687 (vpk) anförs attregeringens hållning när det gäller taxepolitiken är mycket passiv. Enligtmotionärerna bör uttala att tendenserna all i allt störreutsträckning bedriva en inkomstfördelningsmässigt regressivt verkande laxepoiifikmåste bekämpas. Utskottet delar motionärernas uppfattning alllaxepolitiken måsle utformas på ett fördelningspoliliskt acceptabelt sätt. Regeringen har i denna fråga förhållit sig myckel passiv.Den konstaterar bara att den s. k. självkostnadsprincipen bör gälla. Mentendenserna nu är alt man i många kommuner alltmer uttalat bedriver entaxepolitik som skärper sociala skillnader eller som försvårar t.ex. viktigakullurpoliliska mål. Denna inkomstfördelningsmässigt regressivt verkandetaxepolitik måste enligl ulskoltet förändras. Del utredningsarbete som pågår inom stal-kommunberedningenbör därför åläggas atl belysa omfattningen av förekomsten av regressivtverkande taxor och föreslå åtgärder som hindrar atl en sådan taxepolitikbedrivs av kommunerna. Utskottet lillslyrker mofion 2684 yrkande 4 och föreslärall som sin mening uttalar vad utskotlet anfört. I motion 2690 (fp) framhålls atl taxor och avgifter skallutnyttjas i större utsträckning av kommunerna. Mot bakgrund av vad utskottethär anfört om taxepolitiken avstyrks yrkande 3 i motion 2690. dels utskotlels hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. beträffande de kommunala ta.xorna attriksdagen med anledning av vad som anförts i proposition 1983/84; 133 bilaga Imoment 6 samt med avslag på motion 1983/ 84; 2690 yrkande 3 såvitt nu är ifråga och med bifall till motion 1983/84; 2687 yrkande 4 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Snabbare utbetalning av kommunernas skattemedel () och (c) anser atl den del av utskottets yttrande pä s. 26 som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "motionärernas förslag"bort ha följande lydelse: Den tvååriga eftersläpningen i utbetalningen av kommunalaskatter. FiU 1983/84:39 59 tidigareansedd som en garanti för konjunkturstabilisering, torde med de merojämna konjunkturcykler hafl numera främst medverka tilltröghet i långsiktig anpassning. Kommunerna blir extremt inflationskänsliga ochhamnar omväxlande i situationer med kostnadskris eller överlikviditet. Detlaminskar kommunernas anpassningsförmåga och försvårar framför allt en dämpningav den kommunala expansionstakten i situationer där en sådan varit önskvärd avslabiliseringspolitiska skäl. Som redan den kommunalekonomiska utredningenbetonade, kan nämligen skatteeftersläpningen antas pressa upp såvälutdebiteringar som utgifter. med hög infiationslakt framtvingarlikviditelsålstramningen behov av utdebiteringshöjningar för att kunna betalade ökade kostnaderna. höjd utdebitering plus ytterligarelikviditetspåspädning genom skatteeftersläpningen skapar å andra sidan enöverlikviditet vid minskande inflationstakt. Detla kan framkalla en expansionav den kommunala verksamheten som annars inte skulle ha kommit till stånd.Dessa nackdelar av skatleeflersläpningen tenderar att kraftigt öka med en högoch varierande infiationslakt som . Enomläggning av statens utbetalning av skattemedel till kommunerna får emellertidsådana omedelbara konsekvenser för statens kassahällning atl utskottet förnärvarande inte är berett tillstyrka motion 2685. FiU1983/84:39 60 Lag om ändring i lagen (1982:221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m.m. Härigenom föreskrivs titt i lagen(1982: 221) med särskilda bestämmelser angående del kommunala skalieunderiagetm. m. skall införas tvä nya paragrafer, 1 b och 5 §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Vid bestäininandet av del förskottpå kommunalskatt, landstingsskatt och försaiiilingsskatt enligt 4 och 4 a Htagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebiteringav skall m. in. som skatt utbetalas och följande år samt avskatteunderlag för och följande år enligt lagen (1979:362) omskai-teiitjämniiigsbidrag skatt antalet skattekronor och skalleören enligttaxeringsnämndens beslut vid närmast föregående års taxering minskas med delantal skattekronor och skatleören som liar påförts andra skattskyldiga änsådana som avses i 10 ,< / mom. lagen (1947:576) om statligiiikomstskaii. Vid heslämmandel av skattesats för och följande årskatt bestäininelseriia i denna paragraf beaktas. 1 fråga om stuiavräkniiig under år1987 och följande år skatt antalet skattekronor och skatteören justeras påsätt anges il b S. Denna lag träder i kraft . FiU 1983/84:39 Lagom ändring i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag Härigenomföreskrivs att 5, 6 och 8 §§ lagen (1979: 362) om skatteutjämningsbidrag skallha nedan angivna lydelse. För landstingskommun gäller nedan angiven skattekraft i procent av medelskattekraften som gmndgaranfi, nämligen : läns landstings- : läns landsfings- : Övriga landstingskommuner 102 %>: Övriga landstingskommuner : Västemorrlands läns landstingskommun : , och länslandstingskommuner 126 %>: läns lands-fingskommun 123 %>: Jämfiands läns landstingskommun : , och länslandstingskommuner Nuvarandelydelse 6§' För kommun gäller nedan angiven skattekraft i procent avmedelskattekraften som gmndgaranfi. Grundgaranti: skattekraft i proceni av medelskattekraften Håbq, , Älvkarieby och , , , , , , , och , , , och , , , , och , , och Älm-hult 'Senaste lydelse 1982:631. FiU 1983/84:39 Grundgaranti: skattekraft i procent av medel-skattekraften Samtliga utom , och , , , Gö-tene, Hjo, , , , , , , och , , , , , , , , , , och Åijäng , , , , , och , , Ljunars-berg och Samtliga utom och Skinn-skatteberg , , , och , , , , och , , , och , , och Åre , , Stomman och FiU 1983/84:39 Grundgaranti: skattekraft i proceni av medelskattekraften , , och Alvs-byn Arieplog, , , och Övertomeå Föreslagenlydelse 6 § För kommun gäller nedan angiven skattekraft i procent avmedelskattekraften som gmndgaranfi. Grundgaranti: skattekraft i procent av medel-skattekraften , , , , , , , och , , , och , , , , och , , och Älm-hult Samtliga utom , och , , , Gö-tene, Hjo, , , , , , , och FiU 1983/84:39 Grundgaranti: skattekraft i proceni av medelskattekraften , , , , , , , , , , och Åijäng , , , Kariskoga, Kumla, och , , Ljusnars-berg och , , , och , , , , och , , , och , , och Åre , , och Älvs byn Aijeplog, , , och Övertomeå Oaktat vad som följer av 7 § skallden tillförsäkrade skattekraften inte i något fall understiga av medelskattekraften. Den tillförsäkrade skattekraften enligt 7 § får inteheller understiga vad som motsvarar den tillförsäkrade procent avmedelskattekraften, avmndad till närmast hela tal, som gäller för bidragsåret1979, ökad . Oaktat vad som följer av 7 § skallden tillförsäkrade skattekraften inte i något fall understiga 99%> av medelskattekraften. Den tillförsäkrade skattekraften enligt 7 § får inteheller understiga vad som motsvarar den tillförsäkrade procent avmedelskattekraften, avmndad till närmast hela tal, som gäller för bidragsåret1979, ökad . Denna lag träder i kraft den 1 juli1984 och tillämpas frän och med . Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 24 § 1 mom. uppbördslagen(1953:272)' skall ha nedan angivna lydelse. 1 mom. I fråga om preliminär A-skatt skall bestämmas denskattetabell och kolumn / tabellen, som jämlikt 4 § 2 mom. och 5 § skolatillämpas, eller, i förekommande fall, den särskilda beräkningsgmnd eftervilken skatten skall utgå enligt den lokala skattemyndighetens beslut. 1 mom. För varje skattskyldig, som skall betala preliminärA-skatt, skall bestämmas tillämplig skattetabell och kolumn i enlighet medbestämmelserna / 4 § 2 mom. och 5 § eller, i förekommande fall, den särskildaberäkningsgmnd efter vilken skatten skall utgå. Har för inkomstskatt fastställd skattesatsändrats genom beslut som meddelats så sent året föreinkomståret att ändringen inte kan beaktas vid beräkningen av den preliminäraskatten, skall den först fastställda skattesatsen tillämpas. Denna lag träder i kraft tre veckorefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling. ' Lagen omtryckt 1972:75. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:771. FiU1983/84:39 66 Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 2 §kommunallagen (1977:179) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. 2§' Skattesatsen för kommunalskatt ochlandstingsskatt bestäms enligt de grunder som anges i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt,m.m. Den skattesats som har bestämts förvisst år skall tillämpas vid fastställandet av dels sådan kommunalskatt ochlandstingsskatt som ingår i preliminär skatt för inkomst under detta år, delssådan kommunalskatt och landstingsskatt som ingår i slutlig skatt på grund avdet följande årets taxering. Om enligt 4 kap. 4 § andra stycket annan skattesatsslutligt har fastställts än den som har bestämts tidigare, skall den kommunalskatteller landstingsskatt, som ingår i den preliminära skatten för inkomst underdet följande året, utgå efter den tidigare bestämda skattesatsen. Denkommunalskatt och landstingsskatt, som ingår i slutlig skatt på grund av detdärnäst följande årets taxering, skall utgå efter den skattesats som harbestämts i samband med att budgeten fastställdes. Denna lag träder i kraft tre veckorefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut frän trycket iSvensk författningssamling. ' Senaste lydelse 1980:85. FiU1983/84:39 67 Lag om ändring i lagen (1982:1052) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 §lagen (1982: 1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Skattesatsen förförsamlingsskatt bestäms enligt de gmnder som anges i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Den skattesats som har bestämts förett visst år skall tillämpas vid fastställandet av dels sådan församlingsskattsom ingår i preliminär skatt för inkomst under detta år, dels sådanförsamlingsskatt som ingår i slutlig skatt på grund av det följande åretstaxering. Om enligt 6 kap. 4 § tredje stycket annan skattesatsslutligt har fastställts än den som har bestämts tidigare, skall den församlingsskattsom ingår i den preliminära skatten för inkomst under utgåefter den tidigare bestämda skattesatsen. Den församlingsskatt som ingår islutlig skatt på grund av det därnäst följande årets taxering skall utgå efterden skattesats som har bestämts i samband med att budgeten fastställdes. Denna lag träder i kraft tre veckorefter den dag dä lagen enligt uppgift pä den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling. FiU 1983/84:39 68 Lagom ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader Härigenom föreskrivs att 4§ lagen (1970:940) omkyrkliga kostnader' skall ha nedan angivna lydelse.