bet · G701NU28 · 1983-12-31 00:00:00 — Kammarkollegiet, som för talan förbevakande av det allmännas rätt och intressen i målet, har inte haft någonerinran mot det nu sökta företaget under förutsättning att vattendomstolenfastställer framför allt de av kollegiet uppställda villkoren, att effekternaav täktverksamheten inom området även i fortsättningen skall följas av SGU påsökandenas bekostnad och att på framställning avkammarkollegiet äger föreskriva ändrade villkor för täktverksamheten eUerförordna att domstolens tillstånd skall upphöra att gälla, om fara är förhanden att allmänna intressen till följd NU1983/84:28 29 av täktverksamheten i avsevärd mån förnärmas. Dessa bäggevillkor ävensom övriga av kammarkollegiet uppställda villkor- däriblandskyldighet för sökandena att bekosta fiskeundersökningar- har medgetts avsökandena. harskriftligen inte haft annan erinran i målet än att de villkor som angetts iyttrande till statens industriverk och intagits i industriverkets tiUständ ävenbör intas i dom. i har inte haft någon erinranmot begärt tillstånd under villkor att SGU ges uppdrag uhder attmed noggrann kontrollmätning följa sandsugningens inverkan inom det beviljadetäktområdet, att täktverksamheten skall avbrytas och orsakernadärtUl klarläggas, om allvarliga förändringar uppkommer i området, samt atttillstånd till uttag utöver de kvantiteter som avses i ansökan inte börbeviljas. har skriftligen till vattendomstolenhänvisat till tidigare yttrande detta år till , därsjöfartsverket anfört: "Området vid utgöres så gott somenbart av sand, sten och grus. Detta material är lättpåverkat av vattenströmmaroch vind och en icke obetydlig förflyttningav massor sker kontinuerligt. Ett tillstånd till sandtäkt inom nu ansöktområde skulle sannolikt förbättra sandsituationen i . -har således intet att erinra mot att täkttillstånd inom ansöktområde beviljas." kommun, som vid huvudförhandlingen uppgett sig föratalan inte blott för tillgodoseende av allmänna intressen i orten utan även somägare av mycket stora vattenområden kring eller således även förkommunens enskilda intressen, har - såsom talan slutligen preciserats - yrkat,att täktverksamheten måtte begränsas [på visst angivet sätt vad gäller områdeoch kvantitet sand etc.]. Kommunen har därvid åberopat, att större årligt uttagskulle vara otiUåtUgt enligt vattenlagens regler, eftersom det skulle orsakasådan bestående ändring av naturförhållandena att väsentligt minskad trevnadför närboende och betydande förlust från naturvårdssynpunkt kunde befaras. och har ansett, att ytterligare sandsugning i det strandnära området vid inte bör tillåtas, innan orsakerna till förändringar na av revlarna vid och kustremsan utmed Falsterbohalvön grundligt undersökts-- . Ur sammanfattningen i den iföregående avsnitt nämnda rapporten från återger vattendomstolenytterligare bl. a. följande punkt: Vid stranden N omSkanörs hamn har erosion av stranden kunnat konstateras. Erosionen torde beropå en kombination av hamnpirens inverkan på sandvandringen, s.k. groin-effekt,och av muddringen i inseglingsrännan. Inga tecken tyder på att erosionen ärförorsakad av sandsugningen i Västra Haken-området. I domskälen uttalar bl. I SGU:s utlåtande har, såsomVellinge kommun påpekat, antecknats att studier av ström- ochvindförhållandenas inverkan på tillförseln av sand inte kunnat göras inom denekonomiska ramen för uppdraget. Även om alla faktorer, som kan påverkanettotillförseln av sand till området, sålunda inte NU1983/84:28 30 undersökts, anser att SGU:shittillsvarande utredning visar, att det i förhållande till tidigaretäkttillstånd inom allmänt vattenområde vid ökade uttaget avsand, grus och sten intill 105 000 m inte kan antagas komma att medförabestående skada på natur- och fiskeintressen. Genom de villkor som föreslagitsför täktverksamheten och medgetts av sökandebolagen kan när som helst undertillståndstiden kammarkollegiet hos påkalla ändring avvillkoren för takten och till och med upphörande av denna samttillståndsgivaren - som i domslutet på grund av lagändring bör anges vara SGU -direkt hos sökandebolagen ändra villkoren för tillståndet eller låta dettaupphöra, vilket innebär att tillståndet enligt denna deldom i motsvarande månändras. I praktiken erhåller sökandena genom denna deldom sålunda ett villkorattillstånd. Taktens tillåtlighet enligt bestämmelserna i 2 kap. vattenlagen kanenligt mening därför inte ifrågasättas. kommun har hosvattenöverdomstolen fört talan mot i föregående avsnittrefererade beslut. Kommunen kräver en närmare angiven begränsning av det områdeinom vilket sandtäkt skall få äga rum. Vattenöverdomstolens dom är - efter synoch huvudförhandling -att vänta . tillstånd har enligt domen fått tas ianspråk fastän det inte har vunnit laga kraft. tas i budgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 14) upp anslag somdisponeras av tre myndigheter på gruv- och mineralområdet, nämligen Sverigesgeologiska undersökning (SGU), bergsstaten - för vilken SGU är chefsmyndighet -och . Förutom regeringens förslag pä dessapunkter behandlar utskottet här en rad motionsyrkanden som gäller delsövergripande näringspolitiska och tekniska frågor på gruvområdet, delssärskilda mineralprojekt, dels utformningen och tillämpningen av denlagstiftning som reglerar utvinningen av olika slags . Utskottetföreslår också en mindre ändring i lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter. Anslagsfrågor m. m. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att till geologiska undersökning (SGU) anslås ca66,3 milj. kr. för geologisk kartering m. m. och ca 1 milj. kr. för utrustning.Utskottet tillstyrker dessa förslag liksom förslaget om ett anslag av ca 2,5milj. Regeringenföreslår vidare aft () NU 1983/84:28 31 /85 får ett reservationsanslag av . tillprospektering m. m. och ett förslagsanslag av . begär regeringen därutöver bemyndigande att för NSG:sräkning göra åtaganden för de tre nästföljande budgetåren. Ramarna för dessaåtaganden sätts till resp. 25 milj. kr., 16 milj. kr. och 11 milj. kr. Utskottetkonstaterar inledningsvis att regeringens förslag till anslag till NSG:sprospektering m. m. för nästa budgetår innebär en reducering med ca 25 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. Denna besparing aviserades redan i höstasi samband med att regeringen - i en proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder (prop. 1983/84:40 bil. 10) - föreslog att stödformen bidrag tillprospektering av vissa skulle upphöra (se s. 8).Enligt nämnda proposition görs besparingen med hänsyn till det ansträngdastatsfinansiella läget. Genom sin aktiva medverkan i programmet för utökadprospektering bör nämnden, sades det i propositionen, komma att erhålla rimligkompensation för besparingen. Utskottethar tidigare ställt sig bakom och godkänt förslaget att stödformenbidrag till prospektering av vissa skall upphöra (NU1983/84:8, rskr 1983/84:94). Dennu föreslagna reduceringen av NSG:s prospekteringsanslag är till stor del enföljd av detta riksdagsbeslut och tiUstyrks i denna del av utskottet. Därutöverär det fråga om en viss reell minskning av anslaget. Även i den delen kanutskottet stäUa sig bakom förslaget med hänsyn främst tiU NSG:s medverkan iolika former i programmet för utökad prospektering och till deprospekteringsbidrag som NSG därigenom kan komma att erhålla från det särskildaanslaget. Itre motioner finns förslag om att det statliga prospekteringsstödet skallreduceras genom att NSG:s anslag dras ned eller genom att ramen för detsärskilda prospekteringsprogrammet minskas. Imotion 1983/84:1896 (m) påyrkas sålunda en ännu mera långtgående reducering avNSG:s prospekteringsanslag än den som regeringen föreslår. Motionärerna erinrarom att moderata samUngspartiet har medverkat till enförstärkning av statens insatser på området. De framhåller också att partiettidigare (NU 1981/82:40, 60, rskr 1981/82:430) har ställt sig bakom ettuttalande av om ytterligare överväganden från regeringens sidarörande prospekteringsverksamheten i Bergslagen. Däremot har partiet motsattsig det särskilda reservationsanslaget av 300 milj. kr. Omman till detta anslag, som alltså redan har anvisat, lägger det ibudgetpropositionen föreslagna anslaget tiU prospektering m. m. blir det, menar motionärerna, en orimligt snabb ochkraftig ökning av de sammanlagda anslagen för prospektering. tillgängligaresurser är enligt deras bedömande inte tillräckliga för en så stor ökning avstödvolymen, såvida inte företagens prospekteringsinsatser avse- NU1983/84:28 32 I motionen föresläs därför att det nuaktuella prospekteringsanslaget beräknas till , vilket innebären minskning med 15 milj. kr. i förhållande tiU regeringens förslag. Vidareföreslås att bemyndigandet för regeringen att ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med nämndens verksamhet begränsas till att gälla 10milj. för /86 och att inget sådant bemyndigande nu lämnasför budgetåren 1986/87 och 1987/88. Utskottet avstyrkte en motion med samma innehåll våren1983 (NU 1982/83:32). Utskottet delade då inte motionärernas uppfattning att deStatUga prospekteringsinsatser som regeringen räknade med skulle medföra enneddragning av företagens prospekteringsverksamhet. Den höjda anslagsnivån varenligt utskottets mening motiverad av såväl mineralpolitiska somregionalpoUtiska skäl. I sammanhanget framhölls även att de anslagna medlen förprogrammet för utökad prospektering också avsågs kunna utnyttjas förforsknings- och utvecklingsprojekt. Utskottets ställningstagande var inteenhälligt (se s. 6 f.). Som framgår av redogörelsen i det föregående (s. 7) harNSG i en skrivelse till regeringen redovisat hittillsvarandeerfarenheter av det särskilda prospekteringsprogrammet. Den utvärdering som nukan göras är begränsad, eftersom en mindre del av den totala stödramen harfördelats och har gått sedan programmet påbörjades. Utskottet vill ernellertid peka på några uppgifter i NSG:sredovisning som talar mot argumenten i motion 1983/84:1896 (m). NSG konstateraratt den StatUga satsningen allmänt sett har aktiverat svenskprospekteringsverksamhet. Det är, anför NSG, inte endast prospekteringsvolymensom har vuxit. . Även i andra avseenden har stödet börjat fungera som enstimulans till nya tankar, aktiviteter och kontakter. Totalt sett synes stödetenligt NSG också ha stimulerat till en ännu så länge begränsad men dock något ökadegen insats från prospektörernas sida. Utvecklingen stöder alltså inte de farhågor sommotionärerna framför till grund för sitt besparingsförslag. Tillgängligauppgifter tycks i stället ge vid handen att utskottets bedömning varriktig. Någon neddragning av den prospekteringsverksamhet som de etableradeprospek-teringsföretagen finansierar med egna medel synes inte ha skett. Nyaprojekt som innebär samarbete mellan prospekterings- och industriföretag harkommit till. Inriktningen av de projekt som har beviljats bidrag stärkerutskottet i dess uppfattning att den höjda anslagsnivån för prospektering medstatliga medel är motiverad av såväl mineralpolitiska som.regionalpoUtiskaskäl. Någon reducering av NSG:s prospekteringsanslag utöver den som utskottethar tillstyrkt i det föregående kan utskottet med hänvisning till det nu sagdainte ställa sig bakom. Utskottet kan inte heller stödja motionärernas förslagatt bemyndigandet för regeringen att fatta beslut om prospektering avseende tidefter utgången av /85 skall begränsas till endast ochtill ett belopp av endast 10 milj. kr. Med hänsyn tillprospekterings-verksamhetens långsiktiga karaktär bör ett bemyndigande gesregeringen att NU1983/84:28 33 göra fleråriga åtaganden till belopp i enlighet med dessförslag. Utskottet avstyrker således besparingsyrkandet i motion 1983/84:1896(m) och tillstyrker propositionen i vad gäller anslag till Statensgruvegendom: Prospektering m.m. och bemyndigande för regeringen avseendebudgetåren 1984/85-1987/ 88. Två motionsyrkanden går ut på att ramen för anslaget förutökad prospektering skall minskas. Båda motionerna ger uttryck för en kritiskinställning till detta prospekteringsstöd. EnUgt partimotion 1983/84:2527 (c)har några hållbara motiv för en så stor prospekteringssatsning som den avriksdagen beslutade om 300 milj. kr. Motionärerna erinrar omatt de i annat sammanhang (NU 1983/84:8 s. 16) har begärt att den totala ramenför programmet skall minskas med 50 milj. kr. i statsbudgeten /85. a. till att någon prospektering av uran inte bör komma i fråga bördet, enligt motionärerna, vara möjligt att nu minska ramen för programmet med100 milj. kr. Också motion 1983/84:908 (fp) hänvisar till tidigareredovisad kritik mot det femåriga prospekteringsprogrammet (NU 1982/83:18 s.24) och efteriyser bl. a. en redovisning av planerna för programmets fortsättning.Enligt motionärernas uppfattning bör totalramen minskas med 50 milj. kr. Utskottet har i det föregående redovisat sina skäl för attinte ställa sig bakom de besparingskrav i motion 1983/84:1896 (m) som avserNSG:s prospekteringsanslag. Samma grundläggande uppfattning om betydelsen avden ökade statiiga satsningen för att stimulera prospekteringsverksamheten ilandet leder utskottet till slutsatsen att de båda nu angivna motionskraveninte skall tillstyrkas. Prospekteringsprogrammet utgör enligt utskottets meningett viktigt led i arbetet på att säkra en långsiktig råvarubas för landetsgruv- och mineralindustri, och det är av betydelse också från regionalpolitisksynpunkt. NSG:s nämnda rapport med redovisning av hittillsvarandeerfarenheter av programmet ger enligt utskottets mening klara belägg förprogrammets berättigande. Utskottet motsätter sig att prospekteringsanslagetreduceras i enlighet med motionärernas önskemål. Ett av argumenten i motion 1983/84:2527 (c) för attanslaget skall dras ned är att någon prospektering av uran inte bör komma ifräga. Mot detta vill utskottet anföra att anslaget aldrig har varitdimensionerat för att specifikt täcka kostnader för uranprospektering. Fråganom ett förbud mot prospektering av uran behandlas senare i detta betänkande.Utskottet ställer sig avvisande till det nu berörda argumentet för en minskningav prospekteringsanslaget. Någon särskild redovisning till av planerna förprogrammets fortsättning i enlighet med vad som sägs i motion 1983/84:908 (fp)anser utskottet inte nödvändig. Däremot finner utskottet det lämpligt attregeringen också i fortsättningen, på det sätt som har skett i åretsbudgetproposition, redovisar hur prospekteringsanslaget har utnyttjats. Medhänvisning till vad som har anförts avstyrker utskottet motionerna NU 1983/84:28 34 1983/84:908(fp) och 1983/84:2527 (c) i berörda delar. Enligtmotion 1983/84:857 (m) är och mycket dåligtutforskade från geologisk utgångspunkt. Eftersom utvecklingen inomprospekteringstekniken går mot s. k. fullprospektering, dvs. en heltförutsättningslös undersökning av stora arealer i syfte att finna varjetänkbart slag av mineralfyndighet, finns det enligt motionärerna anledning attompröva anslagens regionala fördelning. borde göra ett uttalande avinnebörd att en tiondel av prospekteringsanslaget för /85 skallanvändas för utforskning av mineraltillgångarna i och Jämtlandslän. Våren1983 behandlade utskottet ett liknande mofionsyrkande samt yrkanden om ökadeprospekteringsinsatser inom vissa andra delar av . Utskottet anförde då(NU 1982/83:32) aft motionskraven kunde komma att tillgodoses inom ramen fördet särskilda anslaget för utökad prospektering. Somframgår av redovisningen på s. 7 fördes och länsamman med när ansökningarna om prospekteringsbidrag frändetta anslag behandlades. Därmed fick även dessa län i princip tillgång tillden del av anslaget som hade avsatts för . Avde ca 52 milj. kr. som hitfills har beslutats i bidrag till skilda företag harca avsett projekt i och . Vidare kan nämnasatt Norrlandsfonden har anslagit sammanlagt närmare 4 milj. kr. förprospektering i och . Medhänsyn till det nu sagda anser utskottet att motion 1983/84:857 (m) inte börföranleda någon åtgärd från sida. kommunisterna framför i två motionerkrav på handlings-och åtgärdsprogram inom det mineralpolitiska området. Den enamotionen rör gruvnäringen, den andra industrimineralområdet. En strategi som sätter stopp för fortsatt gmvdödoch för ökad privatisering och internationaUsering erfordras om den svenskagruvnäringen skall överleva, sägs det i motion 1983/84:563 (vpk). Motionärernaanger en rad huvudpunkter i en sådan strategi. Samhället bör pröva allagmvprojekt, menar de, och ingen gruva bör få läggas ned innan ensamhällsekonomisk bedömning har gjorts. Prospekteringen bör öka och stå undersamhällets kontroll, vilket kräver att SGU reorganiseras. En ökad förädling avmineralråvaror bör åstadkommas genom satsning på konkreta industriprojekt, t.ex. en handelsgödselfabrik. Forskningen påmineralområdet bör bli föremål för demokratisk kontroll och insyn. Man börsatsa på nya handelspartner och för den skull upprätta ett statligt handels-ochbytesbolag för gruv- och stålindustrin. NU1983/84:28 35 av mineralpolitiken bör också ta sig uttryck i en planeradöverföring av teknologi till andra länder, bilaterala avtal i syfte att skapatrygghet i försörjningen med sådana metaller som inte är tillgängliga i Sverigesamt åtgärder för att utveckla den internationella fackliga solidariteten. Utskottet vill med anledning av denna motion erinra om attregeringen med sina förslag i den tidigare nämnda propositionen (prop.1982/83:50 bil. 6) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder inledde ettinvesterings- och utvecklingsprogram för gruv- och mineralindustrin. Ett sådantprogram motiverades enligt propositionen av att det från industri-, handels-och arbetsmarknadspolitiska synpunkter var angeläget att bättre utnyttja Sverigesegna råvaruresurser. Ett första led i detta program är det särskilda anslag förutökad prospektering som föreslogs i den nämnda propositionen i syfte att ökaUvslängden hos befintliga gruvor och skapa förutsättningar för nya sådana. Ettandra led är regeringens uppdrag åt SGU att utarbeta en översikt över detforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs i och som är av betydelseför mineralområdet. SGU:s roll i detta sammanhang skall övervägas. I uppdragetingår också att lämna förslag på angelägna åtgärder vad gäller forskning ochutveckling inom hela mineralsektorn. Ett tredje led är den översyn avminerallagstiftningen som regeringen har initierat (se s. 12). På viktiga punkter har således, inom ramen för ettinvesterings- och utvecklingsprogram för mineralområdet, åtgärder vidtagitseller initierats. Målet för detta program ansluter väl till det som har varitvägledande för förslagen i motion 1983/84:563 (vpk) i nu aktuell del, att densvenska gruv-och mineralindustrin skall utvecklas. Detaljerade riktlinjer av den innebörd som motionärernaanger kan utskottet emellertid inte tillstyrka. Utskottet vill här erinra omatt vid ett flertal tillfäUen, bl. a. åren 1978,1979,1980,1982 ochsenast 1983 (NU 1982/83:32) har avslagit motioner av samma eller likartadinriktning. Också den nu aktuella motionen 1983/84:563 (vpk) avstyrks alltså iberörd del. Enligt motion 1983/84:363 (vpk) börriksdagen hemställa hos regeringen om en plan för brytning och förädling avindustrimineral. Dessa utgör, säger motionärerna, en ännu ickeutnyttjad potential i landet och det finns stora möjligheter till utvecklinginom området. En sådan utveckling kräver emellertid enligt motionärerna enoffensiv statiig planering. Viktiga moment i denna planering anges vara att detinrättas en avdelning inom SGU som enbart skall arbeta med industrimineral ochatt en detaljerad långsiktig prospekteringsplan för industrimineral utarbetas.Mineralteknisk och metallurgisk forskning för att utveckla lämpliga processerborde genomföras. Det borde också göras marknadsundersökningar. Vad beträffarlångt gångna projekt inom industrimineralområdet, främst , borderegeringen ta initiativ till att de industrimineral som beräknas kunnautvinnas ur avfallet förädlas vidare inom landet. Motionärerna pekar påmöjligheten att ur glimmer laka fram kalium användbart för framställning avhandelsgödsel NU 1983/84:28 36 samtaluminiumklorid lämplig för utvinning av aluminium. Somframgår av redogörelsen i det föregående (s. 9) har industrimineral storbetydelse som insatsvaror inom en rad svenska industrigrenar. Förbrukningenökar och nya användningsområden tillkommer fortlöpande. Produktionen i landetär begränsad och utlandsberoendet i försörjningen således stort. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att den potential som finnsför ökad inhemsk utvinning och vidareförädling av industrimineral tas tillvara. Härför talar både sysselsättningsskäl och önskemål om en tryggadförsörjning. Av intresse är också möjligheterna att i vissa användningarersätta metaller med produkter baserade på industrimineral. Utskottet finnerdet därför motiverat att det för industrimineral när det gäller bådeprospektering och forskning avsätts resurser som bättre än vad som harvarit fallet svarar mot deras andel av den svenska metall-och mineralförbrukningenoch deras betydande utvecklingspotential. Idetta avseende är, enhgt vad utskottet har inhämtat, en positiv utveckling påväg. kommer sålunda under innevarande år attfördubbla sina prospekteringsinsatser avseende industrimineral, som därmedkommer att svara för av nämndens totala prospektering. Vid SGU pågår ensammanställning av den stora mängd observationer avseende industrimineral somfinns i äldre dagboksmaterial från geologiska fältarbeten. Styrelsen förteknisk utveckling planerar ett nytt insatsområde för industrimineral.Programmet avser forsknings- och utvecklingsinsatser med inriktning på teknikrörande framställning och användning av s. k. kvalificerade industrimineral (sevidare s. 10). I en rapport om forskning och UtveckUng inom mineralområdet somnyligen har överlämnats till regeringen lägger SGU fram ett programförslag förden egna kunskapsuppbyggande forskningen. Medelsbehovet uppgår till knappt 20milj. för en treårsperiod och avser tiU forskning rörandekalksten/dolomit och leror. Mineralteknisk och metallurgisk forskning medavseende på industrimineral bedrivs bl. a. vid högskolan i av StiftelsenMineralteknisk forskning. I samarbete mellan denna stiftelse och Svenska gruvföreningenutarbetades med anslag frän STU ett detaljerat ramprogram förforskning och utveckling och utredningar avseende utvinning av industrimineralur svenska fyndigheter. Detta program har ingått i underlaget för planeringenav STU:s insatsområde för industrimineral. BeträffandeAitik kan utskottet konstatera att ett omfattande arbete, till stor del medstatligt stöd, har lagts ned på undersökningar av om det gåratt tekniskt och ekonomiskt ta tiU vara anrikningssandens innehåll avindustrimineral. a. har man studerat möjligheterna att utvinna kalium-ochaluminiuminnehållet i den glimmer som i betydande mängder finns i sanden.Enligt vad utskottet har inhämtat är detta tekniskt möjligt men bedöms inte somekonomiskt försvarbart. Däremot förefaller möjligheterna goda att utnyttjaglimmern som fyllmedel i plast och papper. Undersökningsarbetet i Aitik kommeratt fortsätta under . I malmfältsutredningens nyligenavlämnade betänkande (Ds 11984:9) Framtid i Malmfäl- NU 1983/84:28 37 tenföreslås (s. 113) att medel ställs till förfogande för ytterligare satsningarpå försöken att utvinna industrimineral i Aitik. Utskottetfinner det med hänsyn till vad här har nämnts om pågående aktiviteter inomprospektering och forskning avseende industrimineral inte motiverat attriksdagen begär en sådan plan för brytning och förädling av industrimineral somföreslås i motion 1983/84:363 (vpk). Förslaget att en särskild avdelning förindustrimineral skall inrättas vid SGU avstyrker utskottet med motivering attdet i första hand bör ankomma på myndigheten själv att ta initiativ till sådanaförändringar av organisationen som behövs för att den skall kunna bedrivaverksamheten på ett ändamålsenligt sätt. Utskottet avstyrker således motion1983/84:363 (vpk). Fyra motioner har väckts om särskilda gruvor ellerprojekt inom mineral-området. De avser vanadin, nickel, zink och krom samtsulfidmalmsfyndig-heten Håkansbodamalmen i .