bet · G701FiU13 · 1983-12-31 00:00:00 — slopas finns det anledning anta att hushållens nysparandeöver huvitd taget kommer att minska. Vad gäller kostnaderna för skattesparandet anser utskottetatt dessa bör ses i relation till det nämnda akliesparandet och till denbindning som görs av sparmedlen. Att jämföra med förslaget tillallemanssparande är enligt utskottets mening inte relevant eftersom detta intekommer att leda till ökat riskkapitalsparande. Kostnaden för skattereduktionenbör ses som en ersättning för detta risktagande och för den femårigabindningen. Utslagen på och med hänsyn till effekterna blirsåledes kostnaden förhållandevis liten. Vad gäller de fördelningspolitiska effekterna avskattesparandet torde skillnaderna jämfört med allemanssparandet vara relativtsmå. Enda skillnaden utgörs egentligen av sparstimulansens storlek. Iskatlesparandet erhålls den i form av skattereduktion till en viss procent avdel sparade beloppet. Den har alltså lika stort värde för alla oavsett inkomst.1 allemanssparandet ges en premie första året i form av en skattefribonusränta. Det är således endast en fråga om procenttal. Om premieringen iskattesparandet av regeringen anses för stor skulle del genom att ändra ettprocenttal vara möjligt att åstadkomma samma effekt som fäs i allemanssparandet.Hela skaltesparsystemel behöver således inte ersättas av det skälet. Skatlesparandet har inneburit att de sparade medlen varitbundna . Som utskottet ser del är det utomordentligtangelägel alt främja ett långsiktigt och regelbundet sparande.Skattereduktionen för skallesparande är all se som en kompensation till hushållenför den femåriga bindningen. Om man, som föreslås i propositionen, lar bortkravet på bindningstid finns en uppenbar risk att sparandel upphör. Deinnestående medlen i allemanssparande kan när som helst tas ut och användas förkonsumtion. Detta ökar likviditeten i samhället och risken för ett högreinflationstryck i en högkonjunktur. Med skaltesparande undviks detta. Del är angeläget all sparmedlen står kvar i systemet ävenefter femårsperiodens utgång. Som utskottet ser del är del inte något somhindrar alt systemet förlängs såtillvida all skattefrihet ges för avkastningenäven efter femårsperiodens utgång. Därigenom stimuleras spararna alt behällamedlen i sparsystemet. För de sparare som fortsätter att sätta in medel isystemet och som därigenom ökar sin behållning bör skattereduktion utgå påsamma sätt som . Skattereduktionen bör ses som en ersättning för attspararen binder medlen för en femårsperiod. Utskottets sammanfattande slutsats är all det nuvarandeskallesparandet fungerat väl. Del har haft stor framgång hos hushållen. Delhar i väsentlig grad bidragit till näringslivets riskkapilalförsörjning ochstimulerat till ett långsiktigt och regelbundet sparande. Utskottet ser därförinte skäl att ersätta skaltesparande med det förslag till allemanssparande somföreslås i propositionen. Det har som utskottet redovisat i några avseenden3 RiLulagen 1983/84. FiU1983/84:13 34 direkta nackdelar jämfört med det nuvarande systemet.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund förslaget till allemanssparande iproposition 30. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 27 börjar med "1 propositionen" och på s. 28slutar med "/85" bort utgå, dels utskottets hemställan under 1,2, 4, 5, 6 och 7 bort ha följande lydelse: 1. beträffande/öri/ag//// lag om allemanssparande att med bifall fill motionerna1983/84:36 yrkande 1, 1983/84:37 yrkande 1 och 1983/84:41 yrkande 1 imotsvarande delar avslår proposition 1983/84: 30 såvitt avser i propositionenframlagt förslag, 2. beträffande/ö«/ag//// lag om skattelättnader för allemanssparande att med bifall tillmotionerna 1983/84:36 yrkande 1. 1983/84:37 yrkande 1 och 1983/84:41 yrkande 1i motsvarande delar avslår proposition 1983/84:30 såvitt avser i propositionenframlagt förslag, 4. beträffandeförslag till lag om ändring i lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer att med avslag på proposition 1983/84:30 såvitt avser ipropositionen framlagt förslag samt med anledning av motionerna 1983/84: 36yrkande 2, 1983/84:37 yrkande 2 och 1983/84:41 yrkande 1 i motsvarande delarsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffandeuppdrag åt fidltnäktige i riksgätdskontoret att med bifall tillmotionerna 1983/84:36 yrkande 1, 1983/84:37 yrkande 1 och 1983/84:41 yrkande 1i motsvarande delar avslår proposition 1983/84: 30 såvitt avser i propositionenframlagt förslag, 6. beträffandebemyndigande för fullmäktige i att med bifall tillmotionerna 1983/84: 36 yrkande 1, 1983/ 84:37 yrkande 1 och 1983/84:41 yrkande1 i motsvarande delar avslår proposition 1983/84:30 såvitt avser ipropositionen framlagt förslag, 7. beträffandeanslag att med bifall till motionerna 1983/ 84: 36 yrkande 1,1983/84: 37 yrkande 1 och |983/84:41 yrkande 1 i motsvarande delar avslårproposition 1983/84: 30 såvitt avser i propositionen framlagt förslag. FiU 1983/84:13 35 2.Förslag till lag om ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder , , ochMargit (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "har" och slutar med "omallemanssparande" bort ha följande lydelse: har i ett yttrande (NU 1983/84:1y) till finansutskottet yttrat sig över sammansättningen av akfiefondernasstyrelser. delar den uppfattning som kommer till uttryck i denavvikande mening som fogats till yttrandet av moderata samlingspartietsledamöter i näringsutskottet. Avdenna framgår att såsom anförs i motion 1983/84:41 (fp) bör regeln attregeringen skall utse vissa styrelseledamöter slopas. Representationen förfondbolagets ägare bör på de grunder som framgår av motion 1983/ 84:37 (m)stärkas. Moderata samlingspartiets ledamöter i näringsutskotlet ansluter sigtill uppfattningen att bolagsstämman bör utse lika många styrelseledamöter somfondandelsägarestämman. Detta förutsätter en föreskrift om att styrelsen skallha jämnt antal ledamöter. Minimiantalet bör enligt de moderata ledamöternasmening bestämmas till sex. Samma bör gälla för företagsanknutnaaktiesparfonder. Särbestämmelsen för dessa i 10 § första stycket blir därmedöverflödig. De moderata ledamöterna i näringsutskottet föreslår sålunda att 2och 10 §§ samt övergångsbestämmelserna utformas i enlighet härmed. Destyrelseledamöter - halva antalet som inte enligt 2 § skall väljas avfondandelsägarstämman kommer, såsom föreskrivs i 8 kap. 1 § aktiebolagslagen,normalt att väljas av bolagsstämman. Liksom f. n. bör del emellertid inteföreligga hinder för att det i bolagsordningen kan föreskrivas att en ellerflera styrelseledamöter skall utses på annat sätt. Finansutskottettillstyrker mot bakgrund härav att 2 och 10 §§ i lagen om aktiesparfonder samtövergångsbestämmelserna utformas i enlighet med förslaget från de moderataledamöterna i näringsutskottet. Enligtde nuvarande reglerna för de företagsanknutna aktiesparfonderna skallsparmedlen till placeras i de egna företagen. Undantag har dock medgivitsfrån denna huvudregel. I propositionen föreslås att de företagsanknutnaaktiesparfonderna skall kunna placera i det egna företaget.Utskottet tillstyrker att denna förändring görs i lagen om akfiesparfonder. Attfondbolaget ges en möjlighet att placera även i andra aktier medför en bättreriskspridning för andelsägarna. Utskottet har inte heller någonting attinvända mot att den 5-procentiga röstvärdesspärr som f. n. gäller för deföretagsanknutna aktiesparfonderna tas bort. FiU1983/84:13 36 dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande förstag till tag omändring i tagen (1978:428) om aktiesparfonder att med avslag påmotionerna 1983/ 84: 36 yrkande 2 och 1983/84:41 yrkande 2 i motsvarande delarsamt med bifall till motion 1983/84:37 yrkande 2 i motsvarande del antar vidproposition 1983/84:30 fogat förslag med den ändringen all 2 och 10 §§ samtövergångsbestämmelserna skall erhålla följande som Reservanternas förstagbelecknade lydelse: Regeringens förstag Reservanternas förstag 2§ Aktiesparfond förvallas avfondbolag som bildas särskilt för detta ändamål. Styrelsen för fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall bestå avminst .yu ledamöter. Av bestå av jämnt antal ledamöter, dessa skallflertalet och bland dem minst sex. Av dessa skall hälften ordförandenväljas av en fondan- väljas av en fondandelsägar-delsägarstämma, som skall hållas stämma, som skall hållasårligen, . Av de övriga ledamöterna För de av fondandelsägarstämmanutses två av regeringen och minst valda ledamöterna skall stämman en avbolagsstämman i fondbota- välja suppleanter. För de avfondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämman välja suppleanter. Fondandelsägarstämmans val av ledamöter och suppleanter ifondbolagels styrelse skall beredas av en valberedning, utsedd av enfondandelsägarstämma. I beslut om rösträtt för aktier i fonden deltar endast deledamöter i fondbolagets styrelse som har utsetts av fondandelsägarstämman. Utskottets förstag Reservanternas förstag 10§ Förvaltar ett fondbolag utestutandeen etter flera företagsanknutna aktiesparfonder, gäller i stället för 2 §andra stycket att styrelsen för fondbolaget skatt bestå av minst fem ledamöter samtatt flertalet och bland dem ordföranden skatt väljas av fondandelsägarstämman.Övriga ledamöter väljs av bolagsstämman i fondbolaget. Minst en ledamot skattväljas av bolagsstämman. För de av fondandelsägarstämman valda ledamöternaskatt stämman välja suppleanter. FiU1983/84:13 37 Om ett fondbolag förvaltar fleraaktiespartbnder, skall för varje företagsanknuten fond i fondbolagels styrelseingå minst en ledamot, som valts av andelsägarstämman i denna fond. Utan hinder av 8 § fjärde stycket första meningenakliefondslagen (1974:931) får till styrelseledamöter i fondbolag, somförvallar en förelags-anknuten aktiesparfond för anställda hos ettbankaktiebolag, utses anställda i bankbolaget. Denna lag träder i kraft . i fondbolag, vilken i fondbolag, vilken valts före lagens ikraftträdande, valls före lagens ikraftträdande, kvarstårutan hinder av 2 § andra kvarstår ulan hinder av 2 § andra stycketoch 10 § första stycket un- stycketunder den tid valet avser, der dentid valet avser. Bestämmel- Bestämmelsernai 2§ tredje och serna i 2§ tredje och Qärde styc- fjärde styckena tillämpas inteförr- kenatillämpas inte förrän styrelse än styrelse enligtdenna lag första enligtdenna lag första gången har gångenhar valls, valts. Förslag till lag om ändring i lagen (1978:428) omaktiesparfonder (), (c) och ()anser att dels den del av utskottels yttrandepå s. 27 som börjar med "har" och slutar med"om allemanssparande" bort ha följande lydelse: Näringsutskotlet har i ett yttrande(NU 1983/84:1 y) till finansutskottet yttrat sig över sammansättningen avakfiefondernas styrelser. delar den uppfattning som kommertill uttryck i den avvikande mening som fogats till yttrandet av företrädarnaför och i näringsutskotlet. Av denna framgår allsåsom anförs i motion 1983/84:41 (fp) bör regeln alt regeringen skall utsevissa styrelseledamöter slopas. Minimiantalet ledamöter bör därvid bestämmastill fem. Särbestämmelsen i 10 S första stycket för de förelagsanknutnaaktiesparfonderna blir därmed överflödig. Det kan f. ö. anmärkas alt dennabestämmelse utesluter möjligheten all del - enligt 8 kap. I§ aktiebolagslagen(1975: 1385) - i bolagsordningen kan föreskrivas all en eller flera styrelseledamöterskall utses på annat sätt än av bolagsstämman. I propositionen har inteangivits något skäl för denna skillnad i förhållande till nuläget och till denföreslagna lydelsen av 2§. Företrädarna för och inäringsutskottet föreslår att 2 och 10 §8 samt övergångsbestämmelsernautformas sä alt styrelseledamöter kan utses på annat sätt än av bolagsstämman. tillstyrker mot bakgrund härav att 2 och1088 lagen om aktiesparfonder ändras på det sätt som företrädarna förcenterpartiet och i näringsutskotlet föreslagit. 4 1983/84. FiU1983/84:13 38 dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande förslag titt tag omändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder att med avslag påmotion 1983/84: 37 yrkande 2 i motsvarande del samt med anledning av motion1983/ 84: 36 yrkande 2 i motsvarande del samt med bifall till motion 1983/84:41yrkande 2 antar vid proposition 1983/84:30 fogat förslag med den ändringen att2 och 10 §§ samt övergångsbestämmelserna skall erhålla följande somReservanternas förslag betecknade lydelse: Regeringeits förstag Reservanternas förslag 2§ Aktiesparfond förvaltas avfondbolag som bildas särskilt för detta ändamål. Styrelsen för fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst sju ledamöter. Av bestå avminst fem ledamöter. Av dessa skall flertalet och bland dem dessaskall flertalet och bland dem ordföranden väljas av en fondan- ordförandenväljas av en delsägarstämma, som skall hållas delsägarstämma,som skall hållas . Av de övriga ledamöterna århgen.Minst en ledamot skatt väl- utses två av regeringen och minst jasav bolagsstämman i fondbola- en av bolagsstämman i fondbolaget. get.För de av fondandelsägarstäm- För de av fondandelsägarstämman man valdaledamöterna skall stäm- valda ledamöterna skall stämman manvälja suppleanter, välja suppleanter. Fondandelsägarstämmans val avledamöter och suppleanter i fondbolagets styrelse skall beredas av envalberedning, utsedd av en fondandelsägarstämma. I beslut om rösträtt för aktier i fonden deltar endast deledamöter i fondbolagets styrelse som har utsetts av fondandelsägarstämman. Utskottets förstag Reservanternas förstag 10 § Förvaltar ett fondbolag utestutandeen eller flera företagsanknutna aktiesparfonder, gäller i stället för 2 §andra stycket att styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst fem ledamötersamt att flertalet och bland dem ordföranden skatt väljas avfondandelsägarstämman. Övriga ledamöter väljs av bolagsstämman i fondbolaget.Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman. För de av fondandelsägarstämmanvalda ledamöterna skatt stämman välja suppleanter. FiU1983/84:13 39 Om ett fondbolag förvaltar fleraaktiesparfonder, skall för varje företagsanknuten fond i fondbolagels styrelseingå minst en ledamot, som valts av andelsägarstämman i denna fond. Utan hinder av 8§ fjärde stycket första meningenaktiefondslagen (1974:931) får till styrelseledamöter i fondbolag, somförvallar en förelags-anknuten aktiesparfond för anställda hos ettbankaktiebolag, utses anställda i bankbolagel. Denna lag träder i kraft . i fondbolag, vilken i fondbolag, vilken valts före lagens ikraftträdande, valtsföre lagens ikraftträdande, kvarstår utan hinder av 2 § andra kvarstårutan hinder av 2 8 andra stycket och 10 § första stycket un- stycketunder den tid valet avser, der den lid valet avser. Bestämmel- Bestämmelsernai 2 8 tredje och serna i 2 8 tredje och fjärde styck- Qärdestyckena tillämpas inte förr ena tillämpas inte förrän styrelse änstyrelse enligt denna lag första enligt denna lag första gången har gången har valts, valts. Tillsättandet av en parlamentarisk utredning ochinrättande av privata investeringskonton () och (c) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 28 som börjar med "Utskottet ser" och slutar med "motion36 (c)" bort ha följande lydelse: Del mest effektiva sättet attstimulera hushållens sparande vore enligt utskottets mening att införa ett nyttskattesystem. Det skulle utformas enligt ulgiftsskaltens principer. Arbetet medatt införa ett sådant skattesystem är emellertid omfattande. Det skulle därförta att genomföra. Det finns emellertid möjlighet att göra vissaförändringar av.de,nu gällandeskattereglerna och uppnå några av de fördelar som ett helt ut-giflsskaltesysleminnebär. Genom alt införa privata investeringskonton därinsättningen skiille berättiga till en skattereduktion av insattbelopp skulle sparandet stimuleras högst avsevärt. Endast ett ökat sparandeskall berättiga till skattereduktion. En viss begränsning av högsta möjligainsättningsbelopp bör införas. Skatteredukfionen kvarstår så länge inget uttaggörs från kontot. När medlen lyfts, skall det åligga ifrågavarande bank attinbetala reduktionen till statsverket. Systemet bör även kunna omfatta sparandei aktiesparfonder. bör det också vara möjligt att införa regler sommedger att de sparade medlen utan skattekonsekvenser kan överföras till annatprodukt tivt sparande såsom direklägda aktier, obligationer, skattkammarväxlar. FiU1983/84:13 40 bostad, eget förelag m.m. De på detta sätt överfördasparmedlen skall sedan beskattas vid realiserandet av den produktivainvesteringen. Enligt utskottets mening är del angeläget att en så bredenighet som möjligt skapas kring de åtgärder som vidtas för alt stimulerahushållens sparande. Det är förutsättningen för att åtgärderna skall kunna blibestående och ligga till grund för hushållens långsiktiga planering. Utskottetanser det olyckligt att sparsystemet av och till ändras. Det skapar osäkerhethos spararna och det medför stora kostnader för staten, bankerna och hushällen.Mot denna bakgrund anser utskottet i likhet med motionärerna att ensparulredning med bred pariamentarisk förankring bör inrättas med uppgift allse över formerna för alt stimulera hushållens sparande. Vad utskottet anfört med anledning av motion 36 (c)yrkande 3 bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande tillsättandet av enparlamentarisk utredning och inrättande av privata investeringskonton altriksdagen med bifall till motion 1983/84:36 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Behovet av stimulanser till hushållens privataförmögenhetsuppbyggnad () anser alt dels den del av utskottets yttrandepå s. 28 som börjar med "I motion 41" och slutar med "motion 41(fp)" bort ha följande lydelse: Under de borgeriiga regeringsårengenomfördes flera åtgärder för att minska beskattningen i flera led av sparandei riskkapital. Därigenom underiättades näringslivels riskkapitalförsörjningsamtidigt som det stimulerade de enskilda hushållen att spara och fördela sittsparkapilal på olika sparformer. Utskottet anser att detta är åtgärder sombidrar till alt öka industriinvesteringarna och i väsentlig grad bidrar tillatt underbygga den industriella tillväxten. Utskottet ser del därför somutomordentligt viktigt att det privata kapitalet inte låses i vissa formergenom beskattning eller pä annat sätt. Enligt ulskoltels mening bör åtgärderomedelbart vidtas till att stimulera hushållens förmögenhetsuppbyggnad.Straffbeskallningen av enskilt ägande bör därför avskaffas. Delta bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande behovet avstimulanser titt hushållens privata förmö-genhetsupphyggnad att medbifall till motion 1983/ 84:41 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. FiU1983/84:13 41 omallemanssparandet (prop. 1983/84:30) har vid sammanträdeden beslutat bereda skatteutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 198.3/84:30 om allemanssparandet, jämte de motioner som kan kommaatt väckas med anledning av propositionen, i de delar som rör skatteutskottetsberedningsområde. I propositionen föreslås att skattesparsystemet ersättsmed ett nytt sparsystem, allemanssparandet. Det nya sparsystemet, som i principär öppet för alla fysiska personer fr. o. m. det år de fyller , har tvåformer, sparande på rikssparkonto i bank och riskkapitalsparande ikapitalsparfonder. Den förra sparformen ersätter banksparandet, den senareaktiesparandet. I skattehänseende föreslås att all ränta, utdelning ochvärdestegring på allemanssparandet skall - ulan tidsbegränsning - vara fri fråninkomstskatt. En extra av staten bekostad bonusränta på skall utgå under 1984.En motsvarande bonusränta tillkommer också ungdomar, som , docksenast det år de fyller , ansluter sig till systemet. En sparare får - liksom nu - sätta in högst . permånad i allemanssparandet. Något krav på visst lägsta belopp eller påvisst minsta antal insättningar har inte uppställts. Av främst fördelningspolitiska skäl har föreskrivits atten sparares totala nelloinsättningar inte får överstiga . Sparandetfår fördelas på ett rikssparkonto och högst två kapitalsparfonder. De sparade medlen är i nuvarande sparsystem bundna underspararet och . Enligt förslaget kan uttag frånrikssparkonto eller inlösen av andelar i kapitalsparfond ske vid valfritidpunkt mot en avgift av på uttaget belopp, dock . I gengäldberättigar insättningar i allemanssparandet inte till skattereduktion. Ensparare kan också - i motsats till vad som gäller - vid valfri lidpunktöverföra sina sparade medel på rikssparkonto till sådant konto i annan bankliksom hela eller en del av sitt sparande på kapitalsparfond till annan fond. Del övergripande ansvaret för administrativa rutiner ochkontroller i allemanssparandet skall åvila riksgäldskontorel. På kontoretsuppdrag skall en central instans kontrollera att spararna inte har för mångakonton eller överskrider föreskrivna beloppsgränser. Något behov avinkomstskattekon-Iroll finns normalt inte i del nya sparsystemet, ochtaxeringsmyndigheterna kommer inte att ha något särskilt kontrollansvar i dettasparsystem. FiU1983/84:13 42 Allemanssparandet startar den 1april 1984. Då upphör nyinsättningarna i skaltesparandet. Insättningar underförsta kvartalet 1984 berättigar inte till skattereduktion. I gengäld gällerinte den femåriga bindningstiden för dessa insättningar. Övriga skatteförmånersom skattefri ränta och värdestegring skall gälla t. o. m. I tre partimotioner från vardera m, c, och fp yrkas avslagpå förslaget om allemanssparande. Ett genomgående tema i motionerna är att de ipropositionen åberopade skälen för att avskaffa skattesparandet - enligtmotionärerna ett framgångsrikt och väl fungerande sparsystem - inte ärtillräckligt starka och att nysparandet i det nya sparsystemet sannolikt kommeratt bli lägre än i skattesparandet. Andra argument som åberopas är attallemanssparandet knappast kommer att resultera i privat akliesparande avnågon omfattning och att det kan leda till en med hänsyn till inflationsriskenmindre önskvärd likviditetsuppbyggnad. Kritiken mot skattesparandet i dess nuvarande utformninghar bl. a. gällt omfattningen av skattelättnaderna, vilka lett till ett förstaten betydande skattebortfall, och sparandets fördelningspolitiska effekter.Syftet med allemanssparandet är främst att stimulera hushållens långsiktigasparande i former som underlättar finansieringen av statens budgetunderskott. Såvitt skatteutskottet kan bedöma är förslagen iproposilionen ägnade att tillgodose detta syfte. Genom den låga bindningsgradenför sparandet och genom att sparstimulanserna skall gälla ulan krav på visstminsta antal insättningar eller på visst minimibelopp per insättning harman enligt utskottets mening skapat förutsättningar för en bred anslutning tillallemanssparandet och därigenom sannolikt också för ett icke obetydligtnysparande. Den i motionerna framförda kritiken riktar sig i förstahand mot att taket för allemanssparandet skulle vara för lågt ochsparstimulanserna till följd av den slopade skattereduktionen för ringa.Utskottet, som delar finansministerns uppfattning att av fördelningspolitiskaskäl ett tak bör finnas för insättningarna, vill erinra om att avkastningen fårläggas till sparkapitalet och att det innestående beloppet för en spararedärigenom kan överstiga . Denna gräns är - som framgår avproposilionen - f. ö inte definitiv. Enligt finansministern får, om det visarsig behövligt, frågan om en höjning av taket tas upp när sparsystemet funnitsnågon lid. Utskottet vill i fråga om de föreslagna sparstimulanserna framhållaatt all ränta, utdelning och värdestegring i allemanssparandet är ulanlidsbegränsning fri från inkomstskatt. Med hänsyn härtill ställer sigallemanssparandet i vart fall på förmånligare än skattesparandet.Av direktiven för den expertgrupp som utarbetat förslaget tillallemanssparandet liksom av propositionen framgår att det är regeringens avsiktatt göra en översyn av hushållssparandets villkor.