bet · G701UbU13 · 1983-12-31 00:00:00 — om tjänstekonstruktion för studie- och yrkesorientering iskolväsendet m. m. 1983/84:86) Regeringen har i proposition 1983/84:86() 1. godkänna attstatligt reglerade tjänster för syofunktionårer får inrättas i ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen enligt de riktlinjer somharförordats i propositionen, 2. godkänna vadsom i propositionen har förordats om behörighet till skolledartjänst, 3. bemyndigaregeringen att inrätta en allmän utbildningslinje, studie-ochyrkesorienteringslinjen om 120 poäng, , 4. bemyndigaregeringen att avveckla den nuvarande studie- och yrkesorienteringslinjen, dels berett tillfälle attta del av vad som i propositionen har anförts 5. om skolanssyoprogram, 6. om fortbildningoch vidareutbildning av syofunktionårer. 1 propositionen föreslås attstatligt reglerade tjänster för syofunktionårer i grundskola, gymnasieskola ochkommunal vuxenutbildning inråttas . Huvuduppgiften i tjänstenskall vara studie- och yrkesorientering. I syotjänst skall också kunna ingåundervisning samt bl. a. arbete i SSA-råd, ungdomsuppföljning ochintagningsnämnd. Vidare föresläs en ny syolinje om 120 poäng med enutbildning som är anpassad till syofunktionens förändrade arbetsinnehåll. 1983/84:649 av m. fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som har anförts i motionen omnödvändigheten av att tillskapa hela tjänster och att undvika delade tjänstermellan flera skolenheter, 2. att riksdagenbeslutar att i den mån tjänst som syofunktionär förenas med andraarbetsuppgifter som SSA-sekreterare eller syo i ungdomsuppföljning,hela tjänsten blir statligt reglerad, 1 1983/84. UbU1983/84:13 2 3. att beslutar att denstatliga regleringen jämväl bör omfatta övriga tjänster som SSA-sekreterare ochsyotjänster inom det kommunala uppföljningsansvaret. 1983/84:658 av Per m.fl. (m) vari yrkas 1. att med avslag på regeringens propositionbeslutar att utbildningen pä syolinjen bör omfatta syo i kombination med ett läroämne i enlighet med vad som har anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen til! kännaatt undervis- ' ning i läroämne bör ingå i syotjänst och att nya tjänster med enbart syo inte 3. att godkänner vad som i motionen harförordatsom behö righet till skolledartjänst. 1983/84:805 av ()vari yrkas att avslår förslaget att statligt reglerade tjänsterskall inrättas för syofunktionårer i , gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen enligt de riktlinjer som förordas i propositionen. 1983/84:810 av (vpk) och (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts omstatligt reglerade tjänster för syo, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts omsyokonsulenters behörighet att undervisa. 1983/84: 814 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna atl undervisning alltid skall ingå isyotjänsten, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anges om syo ocholika ämneskombinationer, 3. att riksdagenuttalar sig för att varje elev i och gymnasieskolan skall ha rätttill personlig vägledning av syofunktionär. 1983/84:2314 av m.fl.(m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attstaten inte bör ikläda sig åtaganden om statlig pension för verksamhet som inteär statsbidragsberättigad utan en rent uppgift. I proposition 1983/84; 86 behandlasi huvudsak frågor som avser tjänstekonstruktion för studie- ochyrkesorientering (syo) i skolväsendet. Föredragande statsrådet går emellertidi ett särskilt avsnitt inledningsvis även in pä frågan om målen för skolanssyoprogram och konstaterar att det vid behandling härav har råttstor enighet (prop 1971:34, UbU UbU1983/84:13 3 1971:21, rskr 1971:214, prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6,rskr 1981/ 82: 115). Mot bakgrund av den arbetslöshet som är ett svårtproblem i praktiskt taget hela industriväriden framhåller statsrådet isammanhanget bl. a. nödvändigheten av att eleverna får möjligheter att systematisktförvärva kunskaper om arbetsliv och utbildning och sambanden dem emellan.Vidare framhålls att syo bör motverka att yrkesvalet begränsas av t. ex. socialbakgrund, kön eller elevers bristande intresse för att analysera sin egensituation. Förutsättningar för en förbättrad behandling av syofrå-gorna årenligt föredragande statsrådet dels att lärarna får bättre kunskaper omarbetslivet och dess relation till skolan och om utbildning i allmänhet, delsatt syofunktionärerna på ett bättre sått ån medverkar i undervisningen. syoproposition betonades attsyoverksamheten i första hand bör riktas mot resurssvaga grupper, t. ex. elevermed fysiska, psykiska eller sociala handikapp, invandrarelever eller eleversom inte har antagits till utbildning efter avslutad skolgång. Även i prop.1981/82:15 om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. m.underströks vikten av en prioritering av de resurssvaga eleverna, vilketföredragande statsrådet i den nu föreliggande propositionen med instämmandeerinrar om. I motion 1983/84:814 (yrkande 3) erinras om attyrkesvägledningen pä arbetsförmedlingarna har avskaffats. Skolan är enligtmotionärerna numera ensam om att hjälpa ungdomar i frågor som avser val avutbildning eller yrke. Mot denna bakgrund bör uttala sig för attvarje elev i och gymnasieskolan skall ha rått till personligvägledning av syofunktionär. Utskottet har inget att erinra mot vad som i proposition1983/84: 86 har anförts om skolans syoprogram. När det gäller det i motionenframförda kravet att varje elev har rätt till personlig vägledning utgårutskottet från att regeringens förslag i nu förevarande proposition inteinnebär någon förändring i att fördelningen av syoinsatserna skall ske påsådant sått att alla elever får del därav (jfr UbU 1981/82:6 s. 8). Detta börenligt utskottet fortfara att gälla. Med hänvisning härtill bör avslåmotion 1983/ 84: 814 yrkande 3. Såsom redan har påpekats avserföredragande statsrådets överväganden och förslag i proposition 1983/84: 86huvudsakligen utformningen av syo-tjänsterna. Statsrådet anser att en nytjänstekonstruktion för syofunktionårer skall byggas upp utifrån de mål ochriktlinjer för syoverksamheten som enhälligt har fattat beslut om.Vidare bör tjänstekonstruktionen medge att man lättare kan komma till rätta medproblemet med ofrivillig deltidstjänstgöring. syoproposition betonades att syo är enpedagogisk funktion och att syofunktionären skall delta i undervisningen. 11 1983/84. UbU1983/84:13 4 sätt förespråkas också i de senare syopropositionerna.Frågan har varit hur medverkan i undervisningen skall utformas. Föredragande statsrådet finner del tveksamt om en reguljärkombination av syo och undervisning i skolämne löser problemet med ofrivilligdeltidstjänstgöring. Med hänvisning till att frågor om skola och arbetsliv nuintar en alltmer central plats i skolans undervisning finner statsrådet altskäl talar för att en kombination av syo och till syo anknuten undervisning ärden bästa lösningen. Sädana undervisningsinsatser av syofunktionären kan ocksåkomplettera huvuduppgiften syo upp till hel tjänst. I propositionen pekas påatt en stor del () av nu tjänstgörande syokonsulenter har annanhögskoleutbildning än syoutbildning. Det är enligt föredragande statsrådet heltklart att syofunktionärerna också kan användas utanför syoområdet iskolans undervisning. Statsrådet ser även möjligheter att kombinerahuvuduppgiften syo med andra verksamheter och därigenom möjliggöra en rationellanvändning av syofunktionärerna för sädana uppgifter inom skolan eller i näraanknytning till skolan som har ett innehåll som överensstämmer medhuvuduppgiftens. Härvid anges bl. a. uppgifter inom ramen för det kommunalauppföljningsprogrammet och arbetet inom det lokala planeringsrådet församverkan mellan skola och arbetsliv (SSA-råd). Med sädana kompletterandearbetsuppgifter blir det också möjligt att komma till rätta med ofrivilligdeltidstjänstgöring. Mot bakgrund av vad som i propositionen har anförts ommöjligheterna att kombinera huvuduppgiften syo med andra uppgifter och dåövervägande skäl talar för att syofunktionärstjänsterna skall ha samma slag avreglering som lärartjänsterna (prop. s. 10-13) föreslår föredragande statsrådetatt det fr. o. m. skall finnas statligt reglerade tjänster försyofunktionårer vid , gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen. Tjänsteinnehavarna bör ha totalreglerad arbetstid ochsemester. Behörig till tjänst är den som har genomgått syoutbildning. I tjänstsom syofunktionär bör, utöver syo, undervisning kunna ingå liksomskoladministrativa uppgifter samt uppgifter i lokalt fortbildnings- och utvecklingsarbeteoch sådan kommunalt reglerad verksamhet som ingår i det kommunalauppföljningsansvaret samt i SSA-rådens och intagningsnämndernas arbete. Ocksåannan verksamhet med anknytning till syo bör kunna ingå. I motionerna 1983/84:658 (yrkande 2) och 1983/84; 814(yrkande 1) avvisas regeringens förslag att undervisning i läroämne intereguljärt skall ingå i de nya statligt reglerade tjänsterna. Motionärerna anseratt elevernas rätt till syo bäst tillgodoses, om tjänsterna konstrueras så atten undervisningsdel alltid ingår. I motion 1983/84:658 hävdas dessutom att denförtrogenhet med skolans övriga arbete och den kännedom om eleverna som en syofunktionärfår genom att jämte syoverksamhet också undervisa i ett ämne är så viktig attnya tjänster med enbart syo inte bör inrättas. 1 motion 1983/ UbU1983/84:13 5 84:810 (yrkande 2) föreslås att det bör klargöras i vilkaämnesavsnitt syomoment ingår och där syokonsulenterna får behörighet attundervisa. Regeringens förslag om statligt reglerade tjänsteravstyrks i motion 1983/ 84: 805. Motionären pekar bl. a. på att den statligaregleringen av lärar- och skolledartjänst innebär administrativasvårigheter för kommunerna, då dessa har att tillämpa tväpersonaladministrativa system. 1 motion 1983/84:649 diskuteras omfattningen avden statliga regleringen av tjänsterna. Motionärerna yrkar att riksdagenbeslutar att i den mån tjänst som syofunktionär även omfattar uppgifter somSSA-sekreterare eller syouppgifter inom den kommunala ungdomsuppföljningenskall hela tjänsten vara statligt reglerad (yrkande 2). Vidare förordas imotionen att den statliga regleringen skall avse även helaSSA-sekreterartjänster och syotjänster inom den kommunala ungdomsuppföljningen(yrkande 3). Med hänvisning till att möjligheterna att erbjuda arbetslösaungdomar fortsatt reguljär utbildning år större än att erbjuda demstadigvarande arbete förordas i motion 1983/84:810 (yrkande I) att syokonsulenter verksamma inomungdomsuppföljningen och SSA-råden bör inneha statligt reglerade tjänsterknutna till gymnasieskolan. Utskottet vill med anledning av förslagen i proposition1983/84:86 och motionsyrkandena anföra följande om de framtida syotjänsterna. Med den alltmer centrala plats som frågor om skola ocharbetsliv får i undervisningen blir möjligheterna stora - vilket påpekas ipropositionen -att finna undervisningsavsnitt där syofunktionärens kompetenskan komma väl till pass. Med utgångspunkt i den enskilda skolanslåraruppsättning och de olika kompetenser som finns inom denna och isyofunktionärens egna kunskaper och erfarenheter bör det vara skolledningensuppgift att tillsammans med berörd personal avgöra hur denna medverkan skallske. Utskottet vill i sammanhanget fästa uppmärksamheten på uppgifterna ipropositionen att en stor del av de nu tjänstgörande syokonsulenterna har annanhögskoleutbildning än syoutbildning. Utskottet finner det naturligt att derasövriga högskoleutbildning bör kunna användas även i undervisning utanförsyoområdet. Om en syokonsulent som har högskoleutbildning om minst 40 eller 60poäng i undervisningsämne tvingas till ofrivillig deltidstjänstgöring och omtjänsteunderlag i syokonsulenternas undervisningsämne finns vid ifrågavarandeskolenhet eller annan skolenhet i kommunen, bör undervisning i ämnet fåinräknas i tjänsten. 1 syfte att söka undvika ofrivillig deltidstjänstgöringbör enligt utskottets mening förutsättningarna tas till vara att även nyttjainsatser av syokonsulenter utanför skolan. Utskottet instämmer härmed i vadföredragande statsrådet har anfört om möjligheterna att kombinerahuvuduppgiften syo med andra uppgifter. Utskottet är överens med föredragande statsrådet om attövervägande skål talar för att syotjänsterna skall vara statligt reglerade.Motion 1983/ 84; 805 avstyrks därmed. UbU1983/84:13 6 Utskottet har inte heller något atterinra mot de riktiinjer för inrättandet av statligt reglerade tjänster försyofunktionårer i , gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen som har förordats i proposition 1983/84:86. börsålunda bifalla propositionen i nu berörd del och därjämte avslå motionerna1983/84:658 yrkande 2 och 1983/84: 814 yrkande 1. Utskottet har i det föregående - mot bakgrund av denalltmer centrala plats som frågor om skola och arbetsliv får i undervisningen -pekat på möjligheterna att i undervisningen ta till vara syofunktionärernaskompetens. Deras medverkan bör kunna äga rum i undervisning som knyter an tillarbetslivsförbercdelsen. Med hänvisning till att det bör vara skolledningensuppgift att tillsammans med berörd personal avgöra i vilka undervisningsavsnittsyofunktionärerna skall medverka föreslår utskottet att även avslårmotion 1983/84:810 yrkande 2. När det gäller frågan om hur omfattande en statligreglering av syotjänsterna skall vara, vill utskottet erinra om att etthuvudsyfte med den nu föreslagna nya ordningen är att i så stor utsträckningsom möjligt undvika ofrivillig deltidstjänstgöring. I den mån huvuduppgiftensyo - för vilken statligt bidrag beräknas i särskild ordning - inte svarar moten hel tjänst, bör en statlig reglering inte hindra kommunerna från att äga storfrihet att bestämma över innehållet i tjänsten och därigenom kunna fylla uttjänsten med sådana arbetsuppgifter som anges i propositionen. Utskottettillstyrker därmed förslaget i propositionen att även verksamhet som inte ärstatsbidragsberättigad får inräknas i den statligt reglerade tjänsten. Utskottetanser att motionerna 1983/84:649 yrkande 2 och 1983/84; 810 yrkande I därmed ärtillgodosedda, varför de bör avslås av . I det föregående har utskottet förordat att huvuduppgiftensyo bör kunna kombineras med andra uppgifter inom ramen för en statligtreglerad tjänst i syfte att undvika deltidstjänstgöring. Utskottet är däremotinte berett att föreslå att statligt reglerade tjänster inrättas, variuppgiften syo inte ingår. Det bör sålunda enligt utskottets uppfattning intevara möjligt för kommun att inrätta en statligt reglerad tjänst med enbartuppgifter som ingår i SSA-rådens och exempelvis intagningsnämndernas arbete.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1983/84:649 yrkande3. Ett huvudsyfte med de förslag omriktlinjer för inrättande av statligt reglerade syotjänster som regeringen harframlagt i proposition 1983/84:86 och som utskottet har tillstyrkt i detföregående är att så långt det är möjligt undvika ofrivillig deltidstjänstgöring.Med hänvisning härtill och till vad som i propositionen sågs om kombination avhuvuduppgiften syo med andra arbetsuppgifter inom ramen för en statligtreglerad tjänst föreslår utskottet att avslår motion 1983/84:649yrkande I, vari begärs ett uttalande av om nödvändigheten att skapahela tjänster. I motion 1983/84:2314 erinras omalt även viss verksamhet som inte är statsbidragsberättigad kommer attingå i de statligt reglerade UbU1983/84:13 7 Enligt motionärernas uppfattning bör enbartsyo och undervisning ingå i de nya tjänsterna och staten bör inte ikläda sigåtaganden om statlig pension för verksamhet som inte är statsbidragsberättigadutan en rent uppgift. Med statlig reglering av en tjänst följer atttjänsteinnehavaren vid pensioneringen uppbär de förmåner som följer av statensallmänna tjänstepensionsreglemente oavsett hur ifrågavarande tjänst harfinansierats. Utskottet avstyrker därmed motion 1983/84:2314. De mål och riktlinjer för syo somfinns uttryckta i propositioner och i läroplaner samt vad som har anförts i dennu föreliggande propositionen bör enligt föredragande statsrådet varavägledande för syoutbildningen. Härav följer att syofunktionären måste hakunskaper om bl. a. samhället, dess arbetsmarknad, förvaltning ochutbildningsväsende samt i ekonomi och politik. Eftersom syofunktionärernasinsatser i undervisningen kommer att öka bör de få praktisk-pedagogisk träning.Utbildningen av syofunktionårer bör enligt vad som förordas i propositionenrymmas inom 120 poäng. Regeringen begär bemyndigande att inrätta enallmän utbildningslinje, studie- och yrkesorienteringslinjen, den 1 juli 1984.Vidare föreslås att den nuvarande utbildningslinjen med samma namn avvecklas.Som krav för särskild behörighet till syoutbildningen föreslär föredragandestatsrådet förvärvsarbete. Regeringens förslag om utbildning av syofunktionåreravvisas i motionerna 1983/84:658 (yrkande 1) och 1983/84:814 (yrkande 2). Motbakgrund av motionärernas ställningstagande för att undervisning i läroämnealltid skall ingå i syotjänsten föreslås att utbildningen pä den nya syolinjenäven bör omfatta utbildning i läroämne. Även andra ämnen än samhällskunskap bördärvid komma i fråga. I motionerna ges vissa riktlinjer för hur den nyasyoutbildningen enligt motionärernas uppfattning bör läggas upp. Utskottet har i det föregående tillstyrkt vad som ipropositionen har förordats om innehållet i de nya syotjänsterna. Därmed harutskottet ej heller något att erinra mot vad som i propositionen föreslås om enny utbildning av syofunktionårer. föreslås sålunda bemyndiga regeringenatt inrätta en allmän utbildningslinje, studie- och yrkesorienteringslinje om120 poäng, och att avveckla den nuvarande studie- ochyrkes-orieriteringslinjen. bör därjämte avslå motionerna 1983/84:658yrkande I i denna del och 1983/84:814 yrkande 2 i denna del. Regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anfört om fortbildningoch vidareutbildning av syofunktionårer. Utskottet har inget att erinra mot vad som i nu berörtavseende har anförts i proposition 1983/84:86 och avstyrker därmed motionerna1983/ 84:658 yrkande I i denna del och 1983/84:814 yrkande 2 i denna del. UbU1983/84:13 8 I huvudsak gäller f. n. att den ärbehörig till ordinarie tjänst som skolledare som är behörig till ordinarieeller extra ordinarie tjänst som lärare vid skolform som ingår i rektorsarbetsområde eller - såvitt avser gymnasieskolan vid skolform som ingår iskolenheten (12 kap. 6 § resp. 13 kap. 38 § skolförordningen). Med hänvisningtill innehållet i den nya grundutbildningen för syofunktionårer föreslås iproposition 1983/84; 86 att de som blir behöriga till de föreslagna nyasyofunktionärstjänsterna också får bli behöriga till skolledartjänster. I motion 1983/84:658 (yrkande 3) förordas att ensyofunktionär, för att bli behörig till skolledartjänst, även bör haämnesteoretisk behörighet i läroämne i eller gymnasieskolan. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attden som är behörig till syotjänst - liksom den som är behörig till lärartjänst- skall vara behörig till skolledartjänst. bör med hänvisning härtillavslå yrkande 3 i motion 1983/84:658. Åberopande vad utskottet har anförti det föregående hemställer utskottet. 1. att beträffande skolanssyoprogram med avslag på rnotion 1983/84:814 yrkande 3 lägger till handlingarnavad som har anförts i proposition 1983/84:86, 2. att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84:86 och med avslag pä motionerna 1983/84:649yrkandena 2 och 3, 1983/ 84:658 yrkande 2, 1983/84:805, 1983/84:810 yrkandena 1och 2 samt 1983/84:814 yrkande 1 godkänner att statligt reglerade tjänster försyofunktionårer får inråttas i , gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen enligt de riktlinjer som har förordats i propositionen, 3. att riksdagenbeträffande nödvändigheten att inrätta hela syotjänster avslår motion1983/84:649 yrkande 1, 4. att riksdagenbeträffande vissa pensionsåtaganden avslår motion 1983/84:2314, 5. att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84:86 och med avslag på motionerna 1983/84:()58 yrkande 1 i denna del och 1983/84:814 yrkande 2 i denna del bemyndigarregeringen att inrätta en allmän utbildningslinje, studie- ochyrkesorienteringslinjen om 120 poäng, den , 6. att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84:86 och med avslag på motionerna 1983/84:658yrkande 1 i denna del och 1983/84:814 yrkande 2 i denna del bemyndigarregeringen att avveckla den nuvarande studie- och yrkesorienteringslinjen, 7. att riksdagenbeträffande fortbildning och vidareutbildning av syofunktionårer med avslag pämotionerna 1983/84:658 yrkande 1 i denna del och 1983/84:814 yrkande 2 i dennadel lägger till handlingarna vad som har anförts i proposition 1983/84:86, UbU1983/84:13 9 8. att beträffandebehörighet till skolledartjänst med bifall till proposition 1983/84:86 och medavslag på motion 1983/ 84:658 yrkande 3 godkänner vad som har förordats ipropositionen. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), (), (), (), (),(), (), (vpk), (), () och (). Per (), (),(), () och () har avgivit följandereservationer. Statligt reglerade tjänster för syofunktionårer (mom.2) dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 5 börjar "Med den" och pä s. 6 slutar"yrkande 3" bort ha följande lydelse; De synpunkter på tjänstekonstruktionen för syo iskolväsendel som framförs i motionerna 1983/84:658 och 1983/84:814 stämmeröverens med de förslag i frågan som framlades för ochvilka biföll (prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115).Våren 1983 upphävde sitt tidigare beslut såvitt avser syotjänster-naskonstruktion och utbildning av syofunktionårer för att frågan skulle övervägasytterligare. Av vad utskottet har redovisat i det föregående framgåratt regeringens ställningstagande i fråga om den framtida tjånstekonstruktionenför syo dels innebår att tjänsterna skall vara statligt reglerade, dels atthuvuduppgiften syo skall kunna kombineras med andra i propositionen angivnauppgifter. Utskottet finner i likhet med vad som anförs i propositionenatl övervägande skäl talar för statligt reglerade syotjänster. Utskottettillstyrker regeringens förslag i den delen och föreslär därmed att riksdagenavslår motion 1983/84:805. UbU1983/84:13 10 När det gäller frågan om attkombinera syo med andra uppgifter inom ramen för en statligt reglerad tjänstansluter sig utskottet till vad som förordas i motionerna 1983/84: 658 och1983/84:814. Utskottet anser sålunda att i de nya syotjänsterna syofunktionenalltid skall kombineras med undervisning i läroämne. Därigenom ges möjligheterför syofunktionärerna till förtrogenhet med skolans övriga arbete och ökadkännedom om eleverna. Vidare löses på detta sätt problemet med ofrivilligdeltidstjänstgöring. bör med hänvisning hårtill med avslag påproposition 1983/ 84:86 bifalla motionerna 1983/84:658 yrkande 2 och1983/84:814 yrkande I. När det gäller frågan om omfattningen av statligtreglerade tjänster, vilken behandlas i motionerna 1983/84:649 och 1983/84:810,följer av utskottets ställningstagande ovan att endast sädana tjänster börkomma i fråga för statlig reglering vilka finansieras genom dels det reguljärastatliga syobidraget, dels det statliga lärarlönebidraget. Utskottet avstyrkersålunda motionerna 1983/84:649 yrkandena 2 och 3 samt 1983/84:810 yrkandena Ioch 2. dels atl utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att beträffandestatligt reglerade tjänster för syofunktionårer i , gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen med bifall till motionerna 1983/84:658 yrkande2 och 1983/84:814 yrkande 1 samt med avslag på proposition 1983/84:86 ochmotionerna 1983/84:649 yrkandena 2 och 3, 1983/84:805 och 1983/84:810 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Utbildning av syofunktionårer m. m. samt behörighettill skolledartjänst (mom. 58) Under förutsättning av bifall tillreservation I Reservanterna anser