bet · G701JoU20 · 1983-12-31 00:00:00 — Imotionen anförs att man inte kan godta ett system som lämnar jordbruket heltutan garantier för att full kompensation för ökade kostnader får tas ut i höjdapriser eller på annat sätt. Det gäller såväl producentledet som de led inomförädlingsindustrin som omfattas av jordbruksprisregleringen. Motionärernaaccepterar inte heller att systemet för inkomstföljsamhet rivs upp. Enanknytning till löneutvecklingen är enligt motionärernas mening den endapraktiska metod som kan tillämpas för att fortlöpande följainkomstutvecklingen. När det gäller inkomst- och levnadsstandardnivån kan manmed eftersläpning jämföra med både företagar- och löntagargmpper.För den aktuella utvecklingen finns bara lönestatistik att tillgå. Enligtmotion 274 (fp) är det olämpligt att göra omfattande och provisoriskaförändringar av de regler som gäller för överläggningarna omjordbruksprisregleringen medan ännu väsentliga delar av livsmedelskommitténsutredningsarbete återstår. Motionärernas allvarligaste invändning motpropositionen gäller de resonemang som förs kring de s. k. automatiskaindexuppräkningarna. Motionärerna delar departementschefens uppfattning attdet är en central uppgift för den ekonomiska politiken att brytainflationsutvecklingen och att man därför så långt det är möjligt bör undvikaautomatiska indexuppräkningar. Men de finner det anmärkningsvärt attpropositionen inte innehåller ens en antydan om att det produktionsmedelsindexsom f. n. tillämpas inom jordbruksprisregleringen är av en helt annan art än deindex, som t. ex. i avtalen på arbetsmarknaden och inomsocialförsäkringssystemet ger garantier för kostnadskompensation. Motionärernaanser att ställningstagandet till ett nytt kompensationssystem bör anstå tillsstatsmakterna behandlar livsmedelskommitténs slutliga förslag. De yrkar därföravslag på propositionen i denna del. Ävenom viss tveksamhet kan anmälas mot att man , i avvaktan på ett slutligtställningstagande om livsmedelspolitiken, tillämpar ett kompensationssystemmed fria förhandlingar, kan detta, enligt vad kommunisterna isin partimotion 285 anför, godtas om vissa villkor blir tillgodosedda. Ettvillkor är att ett system med fria förhandlingar inte får ge fill resultat attframtida ställningstaganden grundade på livsmedelskommitténs bedömningar nuföregrips genom prisregleringens utformning. Därför bör ge regeringentill känna vad motionärerna berört angående det föreslagnaförhandlingssystemet. Utskottet får i anslutning härtill anföra följande.Livsmedelskommittén har som redovisats i propositionen gått igenom ett antal tänkbara JoU1983/84:20 11 kompensationssystem för nästkommande regleringsperiod och preciserat tre som alla kan börja tillämpas redan fr. o.m. den 1 juH 1984. Utan inbördes rangordning är de tre alternativen följande:Alt. 1. Alt. 2.Ett kompensationssystem utan automatiskt verkande regler, Alt. 3. Ettkompensationssystem med begränsade inslag av automafiskt verkande regler. Kommittén anser att de tre kompensationssystemen germöjligheter att uppnå de jordbmkspolifiska målen. För att möjliggöra en friprövning har kommittén valt att lägga fram dessa tre system för statsmakternasställningstagande utan att lämna förord för något av dem. Som framgår av detföregående förordar jordbruksministern inför kommande prisregleringsperiod enordning med obundna överläggningar. Även utskottet finner det vara värt att ta tillvaratillfället att nu pröva en annan ordning än den nuvarande att kompenserajordbruket för kostnadsökningar för nästa regleringsperiod. Som redovisas iproposifionen har livsmedelskommittén visserligen inte kunnat konstatera attdet nu tillämpade indexsystemet som sådant inneburit att prishöjningarna påjordbrukets produktionsmedel har blivit högre än vad som varit kostnadsmässigtmotiverat. Inte heller har det kunnat påvisas att effektivitetsutvecklingenavvikit från den inom andra branscher. Därmed kan emellertid inte uteslutasrisken för att de långsiktiga effektivitetssträvandena påverkas avkompensationssystemet och marknadsförhållandena för produktionsmedel. En vissrisk för kostnadsövervältring kan också föreligga. Att avgöra om det nu användakompensationssystemet har påverkat priserna på produktionsmedel i höjanderiktning är emellertid enligt kommittén förenat med betydande svårigheter. Defaktorer som framför allt medför vissa risker för sådan påverkan ärförhållandena på produktionsmedelsmarknaderna med stor ägarkoncentration därjordbrukarna själva också är stora företagsägare. Mot nu angiven bakgrund finner utskottet ingen anledningtill erinran mot vad jordbruksministern anfört såvitt avser kompensation tilljordbruket för kostnadsökningar. Även utskottet förordar sålunda att en ordningmed obundna överläggningar prövas för den prisregleringsperiod som börjar den 1juli 1984. Självfallet får inte detta tolkas så att jordbruket inte skall fånågon kompensation för ökade kostnader. Som anförs i propositionen kan detnaturligtvis även vid ett obundet system för vissa kostnader tillämpasautomatiskt verkande regler. Utskottet delar vidare jordbruksministernsuppfattning att också överläggningarna om kompensation till förädlingsindustrinoch om jordbrukarnas inkomstföljsamhet bör ske på ett mera obundet sätt. Det anförda innebär att utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad i propositionen förordats om kompensationssystem i vad gällerprisregleringen för jordbrukets produkter för tiden efter den 30 juni 1984.Motionerna 271 JoU 1983/84:20 12 (c)yrkande 2, 272 (m) och 279 (c) avstyrks i berörda delar liksom också motionerna274 (fp) yrkande 2 och 280 (c) yrkande 2. Avpropositionen framgår att de riktlinjer för prisregleringen som här förordatsinte skall ses som en definitiv lösning utan bör gälla i avvaktan påstatsmakternas ställningstagande till förslagen i livsmedelskommitténs kommandeslutbetänkande. Detta ställningstagande kommer således inte, såsom befaras imotion 285 (vpk), att föregripas genom ett riksdagsbeslut i enlighet medutskottets förslag. Sistnämnda motion påkallar därför i denna del inte någonsärskild åtgärd från sida (yrkande la). Som redovisats i det föregående skall enligtregeringens förslag vid prisöverläggningarna särskild hänsyn tas fillNorrlandsjordbrukets problem,bl.a. mot bakgrund av önskemålet att vi skallkunna upprätthålla ett starkt och väldifferentierat jordbruk även i . Invändningarriktas mot denna del av proposifionen i mofioner från samtligaoppositionspartier. I den moderata partimotionen 272 erinras sålunda om attenighet rått beträffande skäligheten i att kompenseraNorrlandsjordbruket för dess sämre lönsamhet vilket betingas av geografiska ochklimatologiska skäl. Stödet har utgått av budgetmedel och uppräkningarhar gjorts dels relaterat till kostnadsutvecklingen, dels relaterat tillproduktionens omfattning. Regeringens förslag att uppräkningen nu skall beaktasvid jordbruksprisöverläggningarna innebär enligt motionärerna att jordbruket ifortsättningen får stå för denna kostnad, vilket är en ny princip. Motionärernaanser att nu gällande princip skall vara vägledande vid Norrlandsprisstödetsfinansiering i avvaktan på att livsmedelskommittén slutfört sitt arbete. Enligtmotionärernas mening bör förslaget om Norrlandsprisstödets finansiering inomramen för jordbruksprisregleringen därför avvisas, och de förutsätter attregeringen återkommer till medelsanvisning i budgetpropositionen. I motion 274(fp) påpekas att regeringens förslag inte är förankrat i livsmedelskommitténsbetänkande. Tvärtom kommer kommittén att i sitt fortsatta arbete diskutera förutsättningarnaför ett starkt och väldifferentierat jordbruk även i . I avvaktan påslutbetänkandet bör därför stödet utgå på samma sätt som f. n. Icenterns partimotion 280 framhålls som i sak anmärkningsvärt att ansvaret förden höjning av pristilläggen som är behövlig när det gäller jordbruket i norraSverige enligt regeringsförslaget vältras över på jordbmket i andra delar avlandet. Detta strider enligt motionärerna mot de principer som hargällt för det regionalpolitiskt motiverade stödet till jordbmket i norraSverige. Mofionärerna motsätter sig bestämt att en sammanblandning sker mellanNorrlandsstödet och jordbruksprisregleringen, som innebär att enbartjordbrukarna i andra delar av landet skall avstå pengar till finansieringen avdetta stöd. Det påpekas att Norrlandsstödet är en riksangelägenhet och någonannan finansieringsform än över statsbudgeten kan motionärerna inte godta.Motsvarande synpunkter förs JoU 1983/84:20 13 frami motion 282 av och i (båda c). Enligtmotion 283 av m. fl. (c, m, vpk) finns det anledning att påpekaden stora regionalpolitiska betydelse jordbmket har och vad dess produktionbetyder som underlag för och sysselsättning i livsmedelsindustrin samttransport- och serviceföretag. Att upprätthålla ett väl fungerande jordbmk inorra och ett jordbmk som ger sina utövare en skälig arbetsersättningär enligt motionärerna både en rättvisefråga och en regionalpolitisk frågaliksom det är av största betydelse ur beredskapssynpunkt. Även om vårt landsekonomiska situation är pressad anser motionärerna det vara orimligt att dettaskall leda till att jordbmkare inte får det prisstöd som det tidigarevarit enighet om och som de ansett sig våga kalkylera med att det skulle utgånär de planerat för sin framtid. Inte heller kommunisterna kanenligt sin partimotion 285 av m. fl. ansluta sig till regeringensförslag att en uppräkning av det särskilda prisstödet till jordbmket i norraSverige skall tillgodoses vid prisöverläggningama, eftersom man inte kan finnanågra skäl för att nu inordna en del av detta stöd i nämnda överläggningar. Fördet första har det rått politisk enighet om detta prisstöd och dess betydelseför beredskapsmålet och även dess regionalpolitiska betydelse. För det andraföreligger ett enhälligt antaget förslag från den s. k. omstödet till jordbruket i norra . Dess betänkande har överlämnats tillden tillsatta livsmedelskommittén för vidare utredning och därför skulle detbli att föregripa dess bedömning om man nu skulle företa ändringar iprisstödets finansiering. Det får väl också, anför motionärerna, ansesföreligga vissa gränser för vad som är möjligt att finansiera i de kommandeprisöverläggningama. Synpunkterav motsvarande karaktär förs fram även i motionerna 281 av m.fl.(c, m, fp, vpk) och 286 av . Åsling (c). Då motionerna emellertidutmynnar i yrkanden om uppräkning av nuvarande prisstöd till jordbmket i norraSverige, behandlar utskottet senare dessa motioner i anslutning tillmotsvarande anslag på statsbudgeten för /85 (nionde huvudtiteln,punkt C6). Detsamma gäller yrkande 4 i motion 280 (c), yrkandena 1 och 2 imotion 282 (c) samt yrkande 2 Ii mofion 283 (c, m. vpk"). Imotion 284 av m.fl. (s) framhålls att situationen för jordbmket inorra är i flera avseenden besvärlig. Det är därför nödvändigt attsärskilda insatser i avvaktan på livsmedelskommitténs förslag sätts in.Motionärema påpekar att stöd till jordbmket i norra f. n. lämnas delsvia budgeten, dels via prisregleringen. Det kan av regionalpoUtiska skäl finnasanledning att räkna upp anslagen över statsbudgeten till norra . I såfall krävs emellertid en finansiering av de ytterligare medel som behövs.Motionärema erinrar om att för tiden efter livsmedelspolitiskautredningen har att överväga denna råga. För att klara situationen för jordbmketi norra bör dock redan nu av JoU 1983/84:20 14 jordbrukspolitiskaskäl insatser sättas in, anser motionärerna. Den väg som anges i propositionenmöjliggör enligt motionärernas mening att medel för dessa särskilda insatserkan tas fram. Motionen utmynnar i en hemställan att regeringen i deförhandlingsdirektiv som skall lämnas till prisöverläggningarna slår fast att50 milj. kr. skall anvisas till särskilda insatser i norra . Utskottetvill för sin del erinra om att det i jordbrukspolitiken haringått regionala stödinsatser med syfte att upprätthålla jordbruksproduktioneni norra och underlätta de enskilda företagens utveckling. Det regionalastödet till jordbruket i norra har under ihuvudsak finansierats med medel över budgeten och utgått i form av prisstöd ochinvesteringsstöd. Stödets utformning och omfattning har ändrats vid ett flertaltillfällen. Enligtde riktlinjer som f. n. gäller för jordbrukspolifiken bör de som är sysselsattainom jordbmket i norra i övriga delar av landet tillförsäkras enekonomisk och social standard som är likvärdig med den som jämförbara grupperuppnår. Vidare bör en betydande jordbruksproduktion bibehållas i norra bör jordbruksproduktionen vara geografiskt väl differentierad ochbibehållas även i områden med sämre förutsättningar för jordbruksproduktion. Ettstöd till jordbmket i norra tillgodoser även andra motiv än dem som härangetts. Som exempel kan nämnas jordbrukets betydelse för sysselsättningen,landskapsvården, bibehållande av serviceunderlag etc. Stödettill jordbmket i norra och då framför allt prisstödet bör som framgårav det sagda ses som ett regionalpolitiskt stöd. Att ta in deberedskapspolitiska resonemangen i prisöverläggningarna strider enligtutskottets uppfattning mot de principer som gällt för detregionalpolitiskt motiverade stödet till jordbruket i norra . Utskottetdelar för sin del deras uppfattning, som hävdar att budgetmedel bör användasför ökade insatser på området enligt nu gällande principer intill desslivsmedelskommittén haft tillfälle att pröva hithörande frågor i ett längretidsperspektiv. Till frågan om stödets omfattning och närmare utformning undertiden får , som framgår av vad ovan anförts, tillfälleatt återkomma i samband med innevarande års budgetbehandling. nu anfört utesluter självfallet inte att frågor om särskilda insatserför vissa jordbmksföretag liksom tas upp vid prisöverläggningarna. Utskottetföreslår att , såvitt avser stödet till jordbmket i norra , somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledning av motionerna272 (m) i förevarande del, 274 (fp) yrkande 3,280 (c) yrkande 3, 282 (c)yrkande 3, 283 (c, m, vpk) yrkande 1, 284 (s) och 285 (vpk) yrkande 2 anfört ianslutning till i propositionen gjorda uttalanden i ämnet. Dettillfälliga investeringsförbudet inom animalieproduktionen m. m.V. n. gällerett tillfälligt förbud mot investeringar inom animalieproduktionen. JoU 1983/84:20 15 I avvaktan på ytterhgare erfarenheter avförbudets effekter och överskottssituationens utveckling bör enligt kommitténförbudet tillfälligt förlängas till dess statsmakterna tar ställning tillkommitténs samlade förslag. Kommittén anser att nuvarande avvecklingsersättningtill vissa mjölkproducenter också bör bibehållas med vissa förändringar somlantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd föreslagit i skrivelse fillregeringen. Enligtjordbruksministerns mening är det i nuvarande läge angeläget attproduktionskapaciteten inom animalieproduktionen inte ökar. Han delar därförkommitténs uppfattning att giltighetstiden för det tillfälligainvesteringsförbudet bör förlängas fill dess statsmakterna tagit ställning fillkommitténs samlade förslag. I enlighet härmed har inom jordbruksdepartementetupprättats ett förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147)om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin ochfjäderfä, dels ändring i samma lag. Ändringen, som avser 1 § i lagen, innebärliksom förlängningen att förbudet gäller intill utgången av . Utskottethar inte något att invända mot vad jordbruksministern anfört och föreslårdärför att antar det framlagda lagförslaget. Avslagsyrkandena imotionerna 272 (m) och 274 (fp) yrkande 4 avstyrks således. Motion 271 (c)yrkande 1 påkallar inte någon ytterligare åtgärd från sida. I anslutning till förevarande propositionhar i motion 285 (vpk) väckts frågan om att livsmedelssubventionerna bör ökas,i första hand genom att de återförs till den nivå som rådde före den 1 december1983. Motionärerna anser att nu bör ställa sig bakom ett sådant krav. Utskottetvill erinra om att det ankommer på regeringen att besluta i nämnda fråga. Medhänsyn härtill och då frågan i övrigt inte synes vara av den karaktären att denfaller inom ramen för det ärende nu har att behandla, avstyrksmofionsyrkandet (yrkande Ib). Hemställan.Utskottet, som i övrigt inte har något att erinra mot vad i proposifionenanförts, hemställer 1. beträffandemålen för livsihedelspolitiken a) att riksdagenmed avslag på mofion 1983/84:271 yrkande 2 i förevarande del, motion 1983/84:272 i förevarande del, mofion 1983/84:279 i förevarande del och motion 1983/84:280 yrkande 1 godkänner vad som förordats i proposifionen, b) att riksdagenlämnar motion 1983/84:274 yrkande 1 utan ytteriigare åtgärd, 2. beträffandeprisregleringen på jordbruksprodukter a) att medavslag på mofion 1983/84:271 yrkande 2 i förevarande del, motion 1983/84:272 iförevarande del, mofion 1983/84:274 yrkande 2, motion 1983/84:279 i förevarandedel samt JoU1983/84:20 16 motion 1983/84:280 yrkande 2 ävensom med anledning avmofion 1983/84:285 yrkande 1 a) godkänner vad i propositionen anförtsbeträffande systemet för jordbrukets kompensation för kostnadsökningar, m.m., b) att riksdagenmed anledning av regeringens förslag och mofion 1983/84:272 i förevarande del,mofion 1983/84:274 yrkande 3, mofion 1983/84:280 yrkande 3, motion 1983/84:282yrkande 3, motion 1983/84:283 yrkande 1, motion 1983/84:284 samt motion1983/84:285 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört beträffande hänsynstagandet till Norrlandsjordbrukets problem, c) att iövrigt godkänner vad i propositionen förordats beträffande överläggningarna omprisregleringen för jordbruksprodukter för tiden efter , 3. beträffande dettillfälliga investeringsförbudet inom animaliepro duktionen, m.m. a) attriksdagen med avslag på motion 1983/84:272 i förevarande del och motion 1983/84:274 yrkande 4 antar till propositionen fogat förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, dels ändring i samma lag, b) attriksdagen lämnar motion 1983/84:271 yrkande 1 utan ytteriigare åtgärd, attriksdagen avslår motion 1983/84:285 yrkande Ib). Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), (), (), (), (), JohnAndersson (vpk), (), (), (),() och (). JoU1983/84:20 17 Målen för jordbrukspolitiken (mom. la) (), iLjung (m), (), (), ()och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med "Utskottet vill" och på s. 7 slutar med"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening saknar regeringens förslag om deövergripande livsmedelspolitiska målen en klargörande analys av begreppen. Att,såsom sker i propositionen, formulera några allmänna målsättningar för ensamlad livsmedelspolitik och som medel för att nå målen anvisa åtgärder enbartinom ramen för jordbrukspolitiken är ologiskt och oacceptabelt. Utan attsamstämmighet om dessa mål råder eller att jordbrukets sårbarhet vad gällereffekterna av störningar i tillförseln av produktionsmedel är belyst, går detinte att relatera dagens överproduktion till en önskvärd produktionsvolym förjordbruket. Så länge det inte finns ett samlat livsmedelspolitiskt program somomfattar hela livsmedelskedjan bör enligt utskottets mening inte göras någraändringar i de mål, som finns inskrivna riksdagsbeslut om riktlinjerför jordbrukspolitiken. Denna ståndpunkt motiveras också av att det nu saknaserforderligt beslutsunderlag för sådana ändringar och att ett beslut skulle innebäraett föregripande av livsmedelskommitténs arbete. Mot bakgrund av det anfördaanser utskottet att föreliggande proposition i vad avser målen förlivsmedelspolitiken inte kan ligga till grund för ett riksdagsbeslut i frågan. Utskottet avstyrker således propositionen i denna delävensom mofion 274 yrkande 1. Vad här anförts innebär att utskottet biträder deyrkanden om avslag på regeringens förslag i nu nämnda avseende som lagts fram imotionerna 271 (c) yrkande 2, 272 (m), 279 (c) och 280 (c) yrkande 1. dels utskottets hemställan under 1a) bort ha följande lydelse: 1. beträffande målen för livsmedelspolitiken a)att med bifall till motion 1983/84:271 yrkande 2 i förevarande del,motion 1983/84:272 i förevarande del, motion 279 i förevarande del och motion 1983/84:280 yrkande 1 avslår proposifionen, Prisregleringen på jordbruksprodukter (mom. 2 a) (), iLjung (m), (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 11 börjar med "Även utskottet" och på s. 12 slutar med"(yrkande 1 a)" bort ha följande lydelse: JoU1983/84:20 18 Utskottet vill fästa uppmärksamhetenpå att kommittén har haft en osedvanligt till sitt förfogande för attlösa sina uppgifter. Det torde inte ha varit möjligt för kommittén att trängain i frågorna på sätt som varit önskvärt. Av kommitténs betänkande framgår, att det system förprisöverläggningar som använts, i stort sett har fungerat bra irelation till de uppsatta målen. Den uppfattningen delas av såväl kommittén somav den arbetsgrupp som närmare penetrerat frågan. Mot denna bakgrund är detenligt utskottets förmenande inte angeläget att fatta beslut om ändraderiktlinjer för prisöverläggningarna i nu berört avseende. Denna fråga har ocksånära samband med åtskilliga återstående frågor som livsmedelskommittén har attta ställning till. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regeringensambitioner att undvika genom index styrda automatiska uppräkningar knappast kankritiseras i och för sig. Härvidlag är det dock viktigt att ta ställning tillhur olika index fungerar. Således finns det enligt utskottets mening en klarskillnad mellan de produktionsmedelsindex som har intresse i detta sammanhangoch de flesta andra index. Det produktionsmedelsindex som gällt syftarinte till att garantera jordbrukarna vare sig inkomsttrygghet eller vissstandardnivå. Detta index utgör i stället ett underlag för att beräkna uppkomnakostnadsökningar för olika produktionsmedel i jordbruket såsom handelsgödsel,drivmedel, maskiner m. m. Av föreliggande redovisning av de trekompensationssystemen torde framgå att en övergång till ett nytt system intehar en sådan angelägenhetsgrad, att den bör göras under stor brådska och påbristfälligt underlag. Ställningstagandet till kompensationssystemet bör görasi samband med att statsmakterna behandlar kommitténs samlade förslag om livsmedelspolitiken. Det sagda leder enligt utskottets mening till attriksdagen inte bör godkänna vad i propositionen anförts beträffande systemetför jordbrukets kompensation för kostnadsökningar, m. m. Propositionen liksommotion 285 (vpk) yrkande la avstyrks alltså i denna del. Detta innebär attutskottet biträder avslagsyrkandena i motionerna 271 (c) yrkande 2, 272 (m),274 (fp) yrkande 2, 279 (c) och 280 (c) yrkande 2. dels utskottets hemställan under 2a) bort ha följande lydelse: 2. beträffande prisregleringen påjordbruksprodukter a) attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:271 yrkande 2 i förevarande del,motion 1983/84:272 i förevarande del, motion 1983/84:274 yrkande 2, motion 1983/84:279i förevarande del och motion 1983/84:280 yrkande 2 samt med avslag på motion1983/84:285 yrkande 1 a) avslår propositionen i vad avser systemet förjordbrukets kompensation för kostnadsökningar, m. m., JoU1983/84:20 19 Det tillfälliga investeringsförbudet inomanimalieproduktionen, m. m. (mom. 3) i (), HansWachtmeister (m), (), () och ()anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 15 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"sida" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer dock i de i motionerna 272 (m) och 274(fp) framförda principiella invändningarna mot propositionen i denna del. 1 ochför sig har utskottet förståelse för den oro som framförts beträffandeöverskott inom animaheproduktionen. Utskottet kan dock inte ställa sig bakomden metod för produktionsdämpande åtgärder som anvisas. Det infördainvesteringsförbudet synes ha haft ringa verkan i det korta perspektivet. Denrådande regleringen är nu avsedd att gälla under . Utskottet menar att initiativ för mera rationellprodukfion till såväl producenternas som konsumenternas bästa skulle hållastillbaka om regeringens förslag genomförs.