bet · G701UbU8 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet har uppfattat uttrycket "allmänrepresentant" som att det av denna representant inte skall krävas särskildhandikappkunskap utan snarare allmän kunskap om skola och samhälle. Densärskilda handikappkunskapen skall garanteras genom den pedagogiska expertissom enligt propositionen också skall ingå i planeringsberedningarna. Med detanförda anser utskottet att motion 1983/84:77 yrkande 1 bör avslås avriksdagen. Utskottet föreslår att godkänner vad som anförts ipropositionen om planeringsberedningar för handikappades undervisning. Utskottet tillstyrker vad somanförts i propositionen om inrättande den av en tjänst vidlänsskolnämnden på resp. huvudort som handikappkonsulent med uppgift attsamordna handikappåtgärderna inom regionen. Medel avses begäras pätilläggsbudget för innevarande budgetår. UbU1983/84:8 II bör enligt motion1983/84:76 (yrkande 4) ge regeringen till känna att försöksverksamhet börstarta med en lokalmässig samplanering av specialskola för döva och gravthörselskadade oc/; vanlig, mindre grundskola. Därigenom tillgodoses bådebehoven av integration av de döva och gravt hörselskadade med de hörande och dedövas behov av samhörighet med den egna gruppen och en teckenspräkig miljö. (UbU 1982/83: 20 p. 6) avslog ett liknandeyrkande vid föregående med hänvisning till att förslag om ettaktuellt skolprojekt sänts på remiss av SÖ. Utskottet har inhämtat att dettaärende ännu inte är färdigberett inom SÖ. Utskottet erinrar om att föredragandestatsrådet i proposition 1983/83:27 förutsätter att planeringsberedningarna, dedövas egna organisationer och föräldraorganisationer får delta i diskussionerom sådan samordning. Utskottet anser, med hänvisning till det anförda, attriksdagen inte bör göra det i motionen yrkade uttalandet. bör avslåmotion 1983/84:76 yrkande 4. Bidrag med medel från anslaget tillsärskilda åtgärder på skolområdet (det s. k. SÅS-anslaget) ges i form aven allmän resurs för i huvudsak valfri användning och en särskild resurs förett närmare bestämt ändamål inom skolväsendet (I § förordningen 1981:591 omstatsbidrag till särskilda åtgärder på skolområdet). Enligt 6 § skall medlentill allmän resurs fördelas av länsskolnämnden till sådana kommuner i länet sompå grund av särskilda svårigheter inom skolväsendet har behov av statligabidrag utöver ordinarie skolbidrag. I sin bedömning skall länsskolnämndenenligt 7 § väga samman olika faktorer och därvid ta hänsyn till om andelenhandikappade elever i kommunen är stort. Föredragande statsrådet stryker under att de härredovisade bestämmelserna för fördelningen av SÅS-anslaget således omfattar åtgärderför handikappade barns skolgång och erinrar om att det i budgetpropositionen ijanuari 1982 framhålls att andelen elever med handikapp måste tillmätas mycketstor vikt vid fördelningen av SÅS-medlen. Föredragande statsrådet föreslår, ilikhet med integrationsutredningen, att medel från SÅS-anslaget skall fäanvändas för regionala åtgärder för elever med handikapp. Ett tillskott förregionala åtgärder om ca 6,9 milj. kr. under SÅS-anslaget aviseras till nästabudgetår. Tillskottet skall åstadkommas genom omprioriteringar inomskolväsendet. De enskilda planeringsberedningarna skall göra framställningartill SÖ med förslag till regionala åtgärder. SÖ skall redovisaplaneringsberedningarnas förslag för regeringen i sin anslagsframställning.Vid SÖ:s fördelning av samtliga SÅS-medel till de olika länen skall deregionala åtgärder inom resp. län som planeringsberedningarna föreslagit vägasin. För /85 bör SÖ hålla inne en viss del av SÅS-anslaget för deåtgärder som planeringsberedningarna kan komma att föreslå för detta budgetår.Riksdagen föreslås godkänna att SÅS-anslaget får användas för regionalaåtgärder enligt de förordade principerna. UbU1983/84:8 12 bör enligt motion1983/84:77 (yrkande 2) hos regeringen begära ett mera preciserat förslag omvilka regionala åtgärder SÅS-anslaget skall användas till och hur detta skallske. Utskottet har inget att erinra mot att medel anvisas förregionala åtgärder under SÅS-anslaget. Utskottet utgår från att de förslagplaneringsberedningarna för fram till SÖ har förankring i de länsskolnämnderinom vilkas områden åtgärderna skall vidtas. Det är enligt utskottets meninginte möjligt att nu i detalj precisera till vilka slag av åtgärder medlen skallanvändas. Behoven kan vara olika i olika regioner och resurserna och sättet attutnyttja dem kommer också att variera. har diskuteratsamordningsbehoven förde olika handikappgrupperna i sitt slutbetänkande (SOU1982:19 s. 222-225). EU bra exempel på verksamhet som kan fungera som regionalverksamhet är enligt utredningen den gymnasiala utbildningen förrörelsehindrade i . nämner också att denregionala samordningen kommer att få stor betydelse för mindre grupper avfysiskt handikappade vilkas handikapp är sä ovanliga att gemensamma åtgärderför dem måste samordnas över läns- och regiongränser. Planeringsberedningarna,i vilka länsskolnämnderna har företrädare, bör ha frihet att utformasamordningsåtgärderna inom resp. region och även mellan regioner efter debehov som finns. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att riksdagenbör avslå yrkande 2 i motion 1983/84:77 och godkänna att SÅS-anslaget fåranvändas för regionala åtgärder för elever med handikapp enligt i propositionenangivna principer. Utskottet har inget att erinra mot att motsvarande medelunder anslaget Bidrag till vuxenutbildning får användas på sammasätt. Enligt föredragande statsrådetsmening bör hemkommunens betalningsansvar för undervisningen vara detsammaoavsett om en kommun eller staten svarar för undervisningen. Därför börhemkommunen, dvs. den kommun där eleven är kyrkobokförd, betala ersättning tillstaten för de elever som går i specialskolan. Ersättningen bör uppgå till sammabelopp som gäller för interkommunala ersättningar för elever i grundskolan.Dock bör inte ersättning tas ut för elever som går i s.k. externa klasser avspecialskolan eller vid högstadium där specialskolan förlagt undervisningentill kommunens grundskola pä specialskoleorten. I dessa fall har nämligenkommunen vissa kostnader för eleverna. föresläs anta ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i skollagen (1962:319) avseende en ny paragraf, 52b§. I motion 1983/84:78 (yrkande 1 delvis) begärs ettförtydligande av vem som skall betala ersättningen till staten för sådanaelever i specialskolan som - om de inte tillhörde specialskolan - skulle varasärskoleelever och därmed höra till en landstingskommuns ansvarsområde. Avnyssnämnda förslag till lag framgår att den kommun, i vilken en elev i UbU1983/84:8 13 specialskolan är kyrkobokförd, skall betala ersättningtill staten. Utskottet har inget att erinra mot förslaget om ersättning tillstaten för elever i specialskolan - med i lagförslaget angivet undantag - ochföreslår atl med avslag på motion 1983/84:78 yrkande 1 i denna delantar förslaget till lag om ändring i skollagen. Enligt föredragande statsrådet börmedel motsvarande det belopp kommunerna betalar till staten för specialskolanselever tillföras SÅS-anslaget. Beloppet uppskattas till ca 5.5 milj. kr. Ivissa kommuner, t. ex. , bor särskilt många familjer med barn som går ispecialskolan. För att dessa kommuner inte skall åsamkas alltför storakostnader vid ett genomförande av förslaget bör såväl SÖ som länsskolnämndenbeakta dessa förhållanden v\d fördelningen av SAS-anslaget. Kommuner som får särskilthöga kostnader med anledning av förslaget skall således kunna kompenseras vidfördelningen av SÅS-anslaget. Regler för hur kompensationen skall beräknas efterlyses imotion 1983/ 84:78 (yrkande I delvis). Motionärerna anser att avgifterna för t.ex. , som har två specialskolor inom sina gränser och många av dessaskolors elever kyrkobokförda i kommunen, kommer att få extremt stora avgiftertill staten jämfört med andra kommuner som endast har få elever i specialskola.Motionärerna vill veta om kommuner som har många elever i specialskola skall fäsådan kompensation genom bidrag från SÅS-anslaget att de kommer i en likagynnsam situation som de kommuner som har få specialskoleelever kyrkobokförda. Vid fördelningen av medel under SÅS-anslaget skall fleraolika faktorer vägas in. Hur stor kompensationen för specialskoleavgifternaskall vara måste avgöras från fall till fall. Full kompensation är ernellertidinte rimlig eftersom det i sä fall inte behöver tas ut några avgifter.Riksdagen bör avslå motion 1983/84: 78 yrkande 1 i denna del och godkänna vadsom förordats i propositionen om beaktande i vissa fall av ersättningtill staten för elever i specialskolan vid fördelningen aV medel frånSÅS-anslaget. Vid länsskolnämndernas fördelningav medel från SÅS-anslaget skall enligt motion 1983/84: 76 (yrkande 1) bidragäven kunna gå till specialskolorna som kompensation för deras utåtriktadepedagogiska stödverksamhet till kommunerna. Utskottet erinrar om att medlen under det nuvarande SÅS-anslageti stort motsvarar dels den tidigare s.k. länsskolnämndsresursen inomgrundskolan, dels av den tvåprocentiga besparingen under grundskol-ochgymnasieskolanslagen. Syftet med anslaget är att ge ekonomisk kompensationtill kommuner med särskilda behov. Medel till de statliga specialskolornaanvisas inom ramen förde särskilda specialskolanslagen. Med det anfördaföreslår utskottet att avslår motion 1983/84:76 yrkande 1. UbU1983/84:8 14 bedrivsförsöksverksamhet med gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever vidSkärholmens gymnasium i . Genom ett avtal mellan staten och Stockholmskommun har kommunen åtagit sig att bedriva denna utbildning för ca 20 eleverfrån hela landet. Delta avtal, som gäller utbildningen, har sagts upp till denI . uttalade i sitt slutbetänkande (SOU 1982:19 s. 223-224) att ett ökat regionalt samarbete kan få en stor betydelse för degravt rörelsehindrade eleverna. Behovet av samordning på det gymnasiala stadietär enligt utredningen mycket stort. Genom samverkan över länsgränserna inomplaneringsberedningar torde möjligheterna öka väsentligt att i andra regionerän i få specialanpassade gymnasiala utbildningar förrörelsehindrade. Det särskilda bidrag som utgår för utbildningen i Skärholmenborde enligt utredningen föras över till ett samlat bidrag för regionalaåtgärder. Föredragande statsrådet delar integrationsutredningensuppfattning att det regionala samarbetet ökar möjligheterna att på fleraplatser i landet erbjuda specialanpassade gymnasiala utbildningar förrörelsehindrade. Kostnader för elevens skolgång skall enligt föredragandestatsrådet inte betalas helt med statliga medel. Den kommun där eleven borskall ha ett ekonomiskt ansvar för elevens skolgång. Om en elev går i en annankommuns skola skall elevens hemkommun, dvs. den kommun där eleven ärkyrkobokförd, betala interkommunal ersättning. Mot bakgrund av det anfördaföreslår föredragande statsrådet att försöksverksamheten med särskildaanordningar för utbildning för svårt rörelsehindrade m. fi. i Skärholmensgymnasium skall upphöra vid utgången av . Medel motsvarande detsärskilda statsbidraget som f. n. utgår till elevernas undervisning vidSkärholmens gymnasium skall föras över till SÅS-anslaget. vilket i enlighet medvad utskottet tillstyrkt i fortsättningen skall användas även tillregionala åtgärder för handikappade. Det beräknade bidraget uppgår f. n. tillca 1.4 milj. kr. Statligt bidrag utgår även för försöksverksamhet medomvårdnad och därmed sammanhängande åtgärder för de rörelsehindrade elevernavid gymnasium. Detta är således inte bidrag till undervisningskostnader.Denna verksamhet med omvårdnad m.m. bedrivs av styrelsen för vårdartjänst.Statens förhandlingsnämnd har sedan är 1979 regeringens uppdrag att förhandlaom kommunalt övertagande av denna verksamhet. Iavvaktan på resultatet av dessa förhandlingar förordar föredragande statsrådetatt styrelsen för vårdartjänst t. v. bör kunna disponera medel för fortsattverksamhet. Om förhandlingarna slutförs och verksamheten får kommunalthuvudmannaskap bör medel motsvarande det nuvarande statliga bidraget till omvårdnadm. m. föras över till SÅS-anslaget för att även i fortsättningen användas föranordningar som underiättar för elever med handikapp att gå i vanliga skolor. Frågan omgymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade vid Skärhol- UbU1983/84:8 15 mens gymnasium tas upp i fem motioner. Ingen avmotinärerna har något emot att verksamheten decentraliseras.Motionärerna är dock mycket tveksamma till om de nya planeringsberedningarnahar någon möjlighet att snabbt anordna gymnasieutbildning i övriga regioner försvårt rörelsehindrade motsvarande den som finns i . I motion1983,/84:68 (yrkande 2) begärs att skall uttala att försöksverksamheteni skall få fortsätta under /85. Enligt motion 1983/84:82 (yrkande 1) bör gymnasium vara tillgängligt för gravtrörelsehindrade elever från hela landet tills dess liknande verksamhet hunnitbyggas upp i andra regioner. bör enligt motion 1983/84: 81 uttala sigför att garantier lämnas för att de elever som är intagna och de som tasin inför /85 skall få fullfölja sin utbildning vid skolan (yrkande I). Innan beslut fattas om nedläggningav försöksverksamheten bör den utvärderas (yrkande 2). Statsbidrag till utbildningenbör även fortsättningsvis utgå i särskild ordning så länge försöksverksamhetenpågår och inte via SÅS-anslaget (yrkande 3). Vidare bör statsbidrag tillomvårdnad m. m. under en övergångstid utgå via styrelsen för vårdartjänst(yrkande 4). I avvaktan på resultatet av förhandlingarna om kommunaltövertagande av omvårdnaden m.m. bör försöksverksamheten i enligtmotion 1983/84:70 (yrkande 4) få fortsätta. bör därför enligtmotionsyrkandet avslå regeringens förslag och begära att nytt förslag läggsfram när förhandlingarna avslutats. I motion 1983/84:78 (yrkande 2) hemställsatt verksamheten i skall få fortsätta övergångsvis och att styrelsenför vårdartjänst tills vidare skall få fortsätta nuvarande verksamhet. Utskottet konstaterar först att motionärerna i principdelar föredragande statsrådets och integrationsutredningens uppfattning att detregionala samarbetet ökar möjligheterna att på flera platser i landet erbjudaspecialanpassade gymnasiala utbildningar för rörelsehindrade elever. delar denna uppfattning. Som framhålls i motionerna är detemellertid inte möjligt för planeringsberedningarna att efter ett par månadersverksamhet föreslå utbildning av motsvarande slag i övriga regioner /85. Elever från hela landet bör därför få tas in vid Skärholmensgymnasium även inför /85. Nyssnämnda elever och de elever som redangår vid gymnasium bör få fullfölja sin utbildning vid denna skolaunder den ekonomiska förutsättning som gäller . Medel till dennautbildningsverksamhet bör enligt utskottets mening utgå under SÅS-anslagetenligt särskilda övergångsvis gällande bidragsbestämmelser. Utskottet anseratt försöksverksamheten i vad gäller utbildning skall upphöra i sä måtto attnågon intagning till utbildning på nuvarande villkor inte sker inför läsåret1985/86 och . Utskottet vill dock framhålla att detta inte utesluter attelever från hela landet tas in vid gymnasium som ett resultat avsamarbete inom den östra regionen och mellan denna region och övriga regioner ilandet. UbU1983/84:8 16 tillstyrker således, med här gjorda kompletteringar ochförtydliganden, att medel till rörelsehindrade elevers gymnasieutbildningfortsättningsvis skall utgå på det sätt som föreslås i propositionen. Som anförs i propositionen bör försöksverksamheten iSkärholmen med omvårdnad m.in. även fortsättningsvis bedrivas avstyrelsen förvårdartjänst i avvaktan på ett kommunalt övertagande. Motionsyrkanden om ensådan övergångsanordning är således tillgodosedda redan genom vad somredovisats i propositionen. Utskottet förutsätter att frågan om ersättning föromvårdnad av de elever som går i och av dem som tas in /85 beaktas vid ett eventuellt avtal om kommunalise-ring. Vad utskottet här anfört om upphörande avförsöksverksamheten med särskilda anordningar för utbildning av svårtrörelsehindrade m.fl. vid Skärholmens.gymnasium, m.m. bör medanledning av proposition 1983/84:27 samt motionerna 1983/84:68 yrkande 2,1983/84:78 yrkande 2, 1983/84:81 yrkandena 1 och 4 och 1983/84: 82 yrkande Isamt med avslag på motionerna 1983/84:70 yrkande 4 och 1983/84:81 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till känna. föreslogatt de tjänster för förskolekonsulenter och reselärare för synskadade barn somi dag är knutna till Tomtebodaskolans resurscentrum skall föras över tilllänsskolnämnderna. Remissopinionen var delad i denna fråga. anser att förskolekonsulenterna och reselärarna kommer att utgöraen viktig resurs i planeringsberedningarnas arbete och konstaterar attkonsulenterna för rörelsehindrade är knutna tilllänsskolnämnderna. Med hänvisning härtill och till att bådeförskolekonsulenterna och reselärarna bör höra till samma myndighet förordarföredragande statsrådet att båda dessa kategorier av tjänster knyts tilllänsskolnämnderna. I motion 1983/84:69 yrkas avslag på förslaget ipropositionen. Motionären menar att det inte finns någon garanti för attförskolekonsulenterna och reselärarna verkligen kommer att få delta iverksamheten vid . Vidare finns det risk för att detnuvarande utbytet av erfarenheter och kunskaper dem emellan minskar om deplaceras ut ensamma eller några få på resp. länsskolnämnd. Medverkan iplaneringsberedningarnas arbete behöver inte kräva att tjänsterna knyts tilllänsskolnämnderna. De landstingskommunalt anställda hörselvärdskonsulenternaoch lärarna för blinda och utvecklingsstörda barn förutsätts delta i dettaarbete. Utskottet har funnit skäl tala för attförskolekonsulenterna och reselärarna knyts till länsskolnämnder. Utskottethar därvid noterat vad föredragande statsrådet anfört om vikten av att deockså i fortsättningen har en nära kontakt med och attdetta innebär att de måste ges möjlighet att delta och medverka i fortbildning,konferenser och UbU1983/84: 8 17 Under denna förutsättning är utskottet berettföreslå atl med avslag på motion 1983/84:69 godkänner vad somförordats i propositionen. Vid länsskolnämnderna finns i dagtolv konsulenter för rörelsehindrade elever. ansåg attdet pä sikt borde finnas åtminstone 25 konsulenter för rörelsehindrade eleveroch atl denna utbyggnad borde ske snabbt med fem tjänster per är. Ipropositionen aviseras atl antalet skall ökas till 17 /85. bör enligt motion 1983/84:68 (yrkande 3) uttalavikten av att antalet konsulenter ökas till 25. Utskottet noterar den aviserade ökningen med femtjänstei" nästa budgetår och anser att frågan om ytterligare ökningföljande budgetår får prövas i det årliga budgetarbetet. bör därföravslå motion 1983/ 84:68 yrkande 3. Föredragande statsrådet erinrar omatt av de riksrekryterande specialskolorna fungerar Tomtebodaskolan iStockholm som ett resurscentrum för synskadade, i försynskadade elever med allvarligare tillåggshandikapp och Åsbackaskolan iGnesla för hörselskadade elever med tillåggshandikapp. förordas attHällsboskolan i skall få fungera som resurscentrum jör barn med tal-och språkstörningar. Utskottet föreslår att godkänner förslaget. 1. att riksdagenbeträffande teckenspräksundervisning i avslår motion 1982/83: 1868yrkande 1, 2. att riksdagenmed anledning av motionerna 1983/84:66, 1983/ 84:67, 1983/84:70 yrkandena 1 och2 och 1983/84:82 yrkande 2 samt med avslag på proposition 1983/84: 27 ochmotionerna 1983/ 84:58, 1983/84:70 yrkande 3 och 1983/84:76 yrkande 3 som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört om anordnande avutbildning för hörselskadade med riksrekrytering inom , m. m., 3. att riksdagenbeträffande indelning av riket i fem planeringsregioner med avslag påmotionerna 1983/84:68 yrkande 1, 1983/ 84:76 yrkande 2 och 1983/84:80 godkännervad som förordats i proposition 1983/84:27, 4. att riksdagenbeträffande huvudort i den norra planeringsregionen med avslag pä proposition1983/84:27 och med bifall till motionerna 1983/84:54, 1983/84:55 och 1983/84:79som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5. att beträffandehuvudorter i övriga planeringsregioner godkänner vad som förordats iproposition 1983/84:27, UbU1983/84:8 18 6. att riksdagenbeträffande inrättande av planeringsberedningar för handikappades undervisningmed avslag på motion 1983/ 84: 77 yrkande I godkänner vad som förordats iproposition 1983/ 84:27, 7. att riksdagenbeträffande tjänster för handikappkonsulenter godkänner vad som förordats iproposition 1983/84: 27, 8. att riksdagenbeträffande samplanerad specialskola och grundskola avslår motion 1983/84: 76yrkande 4, 9. att riksdagenmed avslag på motion 1983/84:77 yrkande 2 godkänner att anslaget Särskilda åtgärderpä skolområdet och motsvarande medel under anslaget Bidrag till kommunalvuxenutbildning m. m. får användas för regionala åtgärder för elever medhandikapp enligt de principer som förordats i proposition 1983/ 84:27, 10. att med avslag på motion1983/84: 78 yrkande I i denna del antar det inom utbildningsdepartementetupprättade förslaget till lag om ändring i skollagen (1962; 319), 11. att beträffande beaktandei vissa fall av ersättning till staten för elever i specialskolan vidfördelningen av medel från anslaget Särskilda åtgärder pä skolområdet med avslagpå motion 1983/84:78 yrkande I i denna del godkänner vad som förordats iproposition 1983/84:27, 12. att beträffandefördelning av medel från anslaget Särskilda åtgärder pä skolområdet tillspecialskolorna avslår motion 1983/84:76 yrkande 1, 13. att beträffandeupphörande av försöksverksamheten med särskilda anordningar för utbildning försvårt rörelsehindrade m. fl. vid gymnasium med anledning avproposition 1983/84:27 och motionerna 1983/84:68 yrkande 2, 1983/ 84:78yrkande 2, 1983/84:81 yrkandena I och 4 och 1983/84:82 yrkande I samt medavslag på motion 1983/84:70 yrkande 4 och 1983/84:81 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 14. att med bifall tillproposition 1983/84:27 och med avslag på motion 1983/84:69 godkänner atttjänsterna som förskolekonsulent och reselärare för synskadade elever knytstill länsskolnämnderna, 15. att beträffande antaletkonsulenter för rörelsehindrade elever avslår motion 1983/84:68 yrkande 3, UbU1983/84:8 19 16. att godkänner att ettspecialpedagogiskt resurscentrum för barn med tal- och språkstörningarinrättas vid . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), GunnarHökmark (m), () och (). Utbildning för svårt rörelsehindrade m.fl. vid Skärholmensgymnasium (mom. 13) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 15 börjar "Utskottet konstaterar" och på s. 16slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Utskottet har inget att erinra i princip mot den ipropositionen föreslagna regionaliseringen av gymnasieutbildning för svårtrörelsehindrade elever. Därigenom kan ungdomar erbjudas utbildning närmarehemmet vilket torde medföra att allt fler söker sig till utbildning på den gymnasialanivån. Utskottet anser emellertid att det är för tidigt att nu besluta om attverksamheten i skall upphöra. vet ingen om det finns ellerkommer att finnas motsvarande service på andra orter i landet där kraven på deninre och den yttre miljön, utbildning och praktik m.m. kan tillgodoses påsamma sätt som i . bör därför avslå regeringens förslag omatt försöksverksamheten skall upphöra den och begära att regeringenåterkommer till med nytt förslag når alla de förhållanden som hårberörts är klarlagda och de praktiska förutsättningarna för regionaliseringföreligger, t. ex. resultat av pågående förhandlingar om verksamheten iSkärholmen. Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1983/84:70 yrkande 4, med anledning av motionerna 1983/84:68 yrkande 2.1983/84:78 yrkande 2, 1983/84:81 och 1983/84:82 yrkande 1 samt med avslag påproposition 1983/84:27 som sin mening ge regeringen till känna. UbU1983/84:8 20 dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse: