bet · G701NU14 · 1983-12-31 00:00:00 — om internationellt handels- och industrisamarbete m. m.(prop. 1983/84:25 delvis) I detta betänkande behandlas £?e/5 proposition 1983/84:25 medförslag till tilläggsbudget I till riksstaten för /84, bilaga 4(), som avser höjning av grundkapitalet i , deb helt eller delvis åtta motionerfrån allmänna motionstiden , vilka rör frågor om internationell handeloch om industriellt samarbete över gränserna. Propositionen och motionerna redovisas i det följande. har avgivityttrande i fråga om tillämpningen av pris- och transportreglerna ifrihandelsavtalet med kol- och stålgemenskapen (). I proposition 1983/84:25 bilaga 4 föreslår regeringen attriksdagen 1. godkänner attsvenska staten ikläder sig betalningsansvaret för andel, uppgåendetill 165,6 milj. SDR, av höjningen av Nordiska investeringsbankensgrundkapital, och ställer 12,06 milj. SDR till bankens förfogande inomöverenskomna tidsfrister, 2. till Höjning avgrundkapitalet i investeringsbanken på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten 1983/84 anvisar ett förslagsanslag av . De motioner som behandlas är 1982/83:178 av (),vari hemställs att anhåller hos regeringen om en utredning av engemensam nordisk aktiemarknad och om transnationella nordiska aktiebolag, 1982/83:690 av m.fl.(s), vari med motivering i motion 1982/83:689 hemställs att norraÄlvsborg[s län] uppmärksammas i det svensk-norska industrisamarbetet, 1982/83:1588 av m. (m), såvitt gäller hemställan (7) att uttalar att reglerna föremission av vissa utländska aktier i 1 1983/84. NU 1983/84:14 2 Sverigebör förändras i syfte att stimulera utländska företags etablering i , 1982/83:1602av m. fl. (c), vari hemställs att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om angelägenheten av fria kapitalrörelser för investeringar igränsregionerna, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om Nordiska investeringsbankens roll i gränsområden, 1982/83:1662av m. fl. (s), vari hemställs att 1. hosregeringen hemställer om att initiativ tas för att begränsa den typ av handelshinder som anförs i motionen, 2. hosregeringen hemställer om att initiativ tas till en samnordisk utred ning av förutsättningarna för industriellt samarbete i vid mening på Nord kalotten, 1982/83:2041 av m. fl. (vpk), varihemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder för bildande avett handels- och bytesbolag i enlighet med vad som anförts i motionen, 1982/83:2149 av () och (), vari med motivering i motion 1982/83:2147 hemställs att riksdagenuttalar att regeringen bör undersöka att inom ram förbättra förutsättningarnaför den verkstadsmekaniska industrin i övre , 1982/83:2180 av (), såvittgäller hemställan (3) aft uttalar att regeringen bör ta initiativtill en svensk-norsk utredning om regionala effekter av vidgad oljeverksamheti Mittnorge. Motionerna1982/83:178, 1982/83:1588 och 1982/83:1602 I motion 1982/83:178 (m) redovisas inledningsvisfördelarna med en ökad industriell integration inom de nordiska länderna,främst en vidgad hemmamarknad för nordisk industri och förbättrade möjligheterför industrin att hävda sig i konkurrensen på världsmarknaden. Att ett ökatsamarbete är nödvändigt motiverar motionären genom en hänvisning till Norgesoffshore-oljeutvinning i . I motionen läggs fram flera förslag tillåtgärder som skulle utgöra steg på vägen mot den nödvändiga integrationen. Ensådan åtgärd vore att åstadkomma möjligheter för börsföretag inom de nordiskaländerna att bli fritt noterade på de olika börserna i övriga länder inomNorden. Motionären erinrar om att valutaregleringen och reglerna ometableringsrätt f. n. lägger hinder i vägen för upprättandet av en gemensamaktiemarknad. Det borde, menar han, vara NU1983/84:14 3 möjligt att inom den nordiska gemenskapens ram utvecklaregler som skulle möjliggöra registrering av aktiebolag i samtliga länder.Motionären framhåller att förslaget inte kan genomföras utan betydandeomarbetning av aktiebolagslagstiftningen samt förändringar i valuta- ochskattelagstiftningen. Han anser att ett allomfattande utredningsarbete börpåbörjas för att möjliggöra införandet av den gemensamma aktiemarknaden och avtransnationella nordiska bolag . I motionen 1982/83:1602 (c)framläggs, med motivering i motion 1982/ 83:1600, två förslag som anges varaägnade att underlätta investeringar i områden gränsande till annat nordisktland. Det ena förslaget avser en uppmjukning av valutaregleringen när detgäller kapitaltransfereringar till utlandet. Motionärerna anser att ett mål börvara helt fria kapitalrörelser inom . Ett första steg i denna riktningskulle vara att uttalar att valutamyndigheten () inte skallkunna vägra ett företag tillstånd att föra ut kapital till ett annat nordisktland, när kapitalet skall investeras i byggnader, maskiner och marknadsorganisationi en gränsregion. Det andra förslaget i motionen är att skall uttalaatt Nordiska investeringsbanken som en av sina uppgifter bör ha att specielltintressera sig för gränsregionernas näringsliv och följaktligen kunna användasför specialinsatser i dessa regioner. I motion 1982/83:1588 (m) anförs att riksbanksfullmäktigenyligen har begränsat utländska företags möjligheter att göra aktieemissioner iSverige. Detta minskar enligt motionärerna dynamiken i arbetslivet, eftersomSverige behöver framgångsrika utländska företag som gör aktiva satsningar iSveriges utveckling till fromma för sysselsättningen och betalningsbalansen.Över huvud taget krävs det en mer positiv inställning till utländskainvesteringar i , hävdas det i motionen. Valutaregleringen gällande ordning och praxis Enligt 4 § valutaförordningen(1959:264) får värdepapper, andra betalningsmedel än växlar samt guld ochvissa guldvaror inte föras ut ur riket utan tillstånd. Dock fårresevaluta utföras till ett belopp som medger. Med stöd av 14 §samma förordning har meddelat särskilda föreskrifter (RBFS 1978:3)om tillämpningen av valutaförordningen. Ett avsnitt i föreskrifterna (RBFS 3:19 28) handlar omdirektinvesteringar, varmed avses "sådan investering av valutainlänning iföretag i utlandet och av valutautlänning i företag i , som germöjlighet till effektivt utnyttjande av företagets förvaltning eller har tillsyfte att eljest skapa varaktig ekonomisk förbindelse med företaget". Den svenska valutaregleringens bestämmelser omdirektinvesteringar är mycket liberala beträffande både ingående och utgåendeinvesteringar. gör i princip bara en äkthetskontroll. NU 1983/84:14 4 Vid ingående direktinvesteringarlämnas sålunda i princip alltid tillstånd enligt svensk-valutalagstiftning.Etableringsrättslig prövning sker i särskild ordning. Sådana utlandsägdaföretag som är etablerade i måste, av betalningsbalansskäl, vidupptagande av lån.låna upp minst halva beloppet i utlandet. Detta gäller dockej belopp understigande 5 milj. kr. eller när det är fråga om anskaffning avdriftskapital. Lån från moderbolag i utlandet till dotterbolag i Sverigemedges normalt inte om den genomsnittliga löptiden understiger . Viktigaskäl för detta är strävan att få till stånd kapitalinflöde i form avlångfristig upplåning i utlandet samt en önskan att förhindra att man inom enkoncern för likvida medel över gränserna. Långfristiga lån skall enligt betraktas som direkt investering. Utgående direktinvesteringar medges också regelmässigtefter äkthetskontroll. För investeringar i andra länder än de nordiskaländerna finns särskilda restriktioner såvitt gäller möjligheten att överlåtaandelar i det utländska företaget eller att fondera vinstmedel i detta.Tillstånd till direkt investering i utlandet förenas normalt med föreskrift omatt den skall finansieras genom upplåning i utlandet. Därvid krävs som regelatt upplåningen omfattar hela kapitalinsatsen och att lånet har engenomsnittlig löptid av minst fem är. Utlandsupplåning krävs dock inte vidinvestering som understiger 1 milj. kr. eller vid investering i länder som ärhuvudmottagare av svenskt bistånd. Vid investering i försäljningsbolag ochandra företag som avsätter export från kan upplåningskravet helt ellerdelvis frånfallas, beroende på andelen svenska varor som avsätts. Frän kravetpå utlandsfinansiering medger vidare valutastyrelse undantag"i vidgad omfattning i första hand såvitt avser investeringar iNorden" (uttalande av valutastyrelsen ). Tillståndsgivningen för svenska direkta investeringar iutlandet ökade mycket kraftigt till efter atttidigare ha legat på en nivå kring . ökadetillståndsgivningen åter kraftigt och uppgick till Denordiska ländernas andel av tillständsbeloppet var (något högre änår 1981). Härav finansierades inte fullt en femtedel genom utlandsupplåning. Av de totala utländska investeringarna i år 1982svarade de nordiska länderna för . Någon särskild statistik avseende investeringarna igränsområden finns inte tillgänglig. När det gäller portföljinvesteringar är grundregeln attvalutautlähning inte tillåts köpa svenska värdepapper i kronor. Valutainlänningfår i princip inte heller göra portföljinvesteringar utomlands. I fråga om aktier tillämpas emellertid särskilda regler.Tillstånd till försäljning av svenska aktier utomlands kan beviljas börsnoteratföretag om det bedöms medföra fördelar för företaget från export- ellerkapitalförsörjningssynpunkt. Sådana tillstånd innehåller inga föreskrifter omatt försälj- NU1983/84:14 5 ningen skall ske i visst land. Försäljningen kan såledesske i nordiska länder. Sådana aktier är switch-berättigade, vilket innebär attvalutautlänningar kan använda dem för att byta till sig vilka svenskabörsnoterade fria aktier som helst. Reglerna för export av svenska aktier ärsåledes mycket liberala. har tillståndsgivningen ökatkraftigt och uppgick 19801982 till 0,4, 1,5 resp. 1,1 miljarder kronor.Valutastyrelsen initierade ytterligare en översyn av regler ochpraxis rörande försäljning av svenska aktier i utlandet. fattade riksbanksfullmäktige ettprincipbeslut om att i begränsad utsträckning tillåta försäljning av utiändskaaktier i . Försäljningen skall avse större aktieposter som introduceraspå Stockholmsfondbörs. skärpte villkoren föraktieintroduktioner så att "engagemanget i eller samarbetet med svenskindustri skall vara väsentligt och det svenska industripolitiska intressetbetydande". Aktier som på detta sätt införs i skall ligga i depåi valutabank och är inte switch-berättigade. Särskilda depåbevis utfärdas ochdessa fungerar som självständiga svenska värdepapper. De angivna kriteriersom tillämpar vid sin prövning markerar att motivet förliberaliseringen är huvudsakligen industripoUtiskt. I allmänhet kan nordiskaföretag antas ha särskilda förutsättningar att motsvara de uppställda kriterierna.Av de tre utländska företag som har introducerats på fondbörsen enligt de nyareglerna är ett norskt och två finländska. Utredningsarbete inom m. m. I och regi har pågått och pågår ett intensivt utredningsarbete rörandevalutaregleringen, etableringsrätten och i viss mån aktiebolagslagstiftningen.Sådana frågor berörs också under det arbete som bedrivs inom ramen för detnorsk-svenska industriavtalet för att undanröja onödiga hinder förindustrisamarbetet. rekommenderade att företa en översyn av de nordiska ländernas lagstiftning medsikte på att främja gemensamma projekt på det industriella området. I detföljande lämnas en kortfattad redogörelse för de utredningsresultat somhittills föreligger. Valutareglering m. m. a) Nordiska ämbetsmannakommitténför valuta- och finansiella frågor färdigställde en rapport om. I rapporten konstateras bl. a. att internationellabestämmelser, i första hand kapitalliberaliseringsstadga, sätter uppsnäva gränser för NU1983/84:14 6 möjligheten att inskränka en eventuell liberalisering avvalutaregleringen till att avse de nordiska länderna. Liberaliseringen måstegälla generellt och till förmån för alla industriprojekt med utländsktdeltagande inom OECD-området. OECD-reglerna utgör å andra sidan inget hindermot att man inom ramen för en vidare integration i utvecklar institutionellamöjligheter för kapitalöverföringar inom , så som skett inom ramen förNordiska investeringsbanken. Kommittén har lagt fram en tilläggsrapport(Nordisk utredningsserie 1983:5). I denna behandlas återigen skilda frågor omen liberalisering av ländernas valutaregleringar. Kommittén erinrar om attOECD:s princip om likabehandling har varit en grundläggande faktor föruppbyggandet av det ekonomiska samarbetet mellan de västliga industrinationerna.Principen har hävdats särskilt av de små länderna med "öppna"ekonomier. Kommittén förmodar att, om man genomför liberaliseringsåtgärder avsärskild betydelse för de små och medelstora företagen, åtgärderna dock kommeratt få störst betydelse för industrier inom , där det finns näraekonomiska och kulturella förbindelser. När det gäller regleringen av portföljtransaktioner i in-och utländska aktier dvs. förvärv av minoritetsintressen i aktiebolag anförkommittén bl. a. följande. Regleringen är mycket olika i de nordiska ländernaoch återspeglar inte bara olikheter i ländernas betalningssituation utan ävenskillnader i näringslagstiftningen. Flera olika omständigheter leder kommitténtill slutsatsen att de flesta av de nordiska länderna f. n. inte torde varaberedda att införa en liberalisering beträffande valutainlänningars köp avutländska aktier. När det gäller försäljning av inländska aktier till utlandetär det kommitténs uppfattning att det knappast skulle medföra några störreproblem att åstadkomma en lämpligare praxis i samband med sådana investeringar. b) I det norsk-svenskaindustriavtalet föreskrivs (art. 111:2) bl. a. att parterna särskilt skalleftersträva att tillämpa de valuta- och kreditpolitiska instrumenten på ettsådant sätt att det inte läggs onödiga hinder i vägen för konkretasamarbetsprojekt. Genomförandet skall ske inom ramen för parternasinternationella förpliktelser. Den blandade kommissionen uppdrog i mars 1982åt en arbetsgrupp att lägga fram förslag till hur förekommande hinder förindustrisamarbetet med avseende på valutaregleringen och närliggandekapitalmarknadsfrågor (bl. a. en gemensam aktiemarknad) skulle kunnaundanröjas. I rapporten drogs följande slutsatser: (1) Bestämmelsernai kapitalliberaliseringsstadga utgör hinder för de båda länderna attbilateralt vidta åtgärder för att underlätta kapitalrörelser mellan länderna.En liberalisering av valutaregleringen måste ske generellt gentemot allaOECD-länder. (2) Valutaregleringenär i och relativt likartad. Existerande skillnader i praxisberor i de flesta fall på ländernas olika ekonomiska situation och ekonomiskapolitik. NU1983/84:14 7 (3) Onödiga hinderi valutaregleringen som kan försvåra samarbetsprojekt finns knappast i någonstor omfattning. (4) De konsekvensersom en omfattande liberalisering av valutaregleringen kan få för genomförandetav den ekonomiska politiken synes icke stå i rimligt förhållande till defördelar som eventuellt kan uppnäs för det industriella samarbetet mellan detvä länderna. (5) Arbetsgruppenhar därför inte funnit det möjligt att föreslå några ändringar i densvensk-norska valutaregleringen som skulle främja det industriella samarbetetmellan de två länderna. På vissa områden kan det dock uppnås fördelar genom ensamordning av administrativ praxis. c) Slutsatserna i den nyssnämndatilläggsrapporten från den nordiska ämbetsmannakommittén hade redan tidigarelagts fram i en "statusrapport" från kommittén. Den sistnämndarapporten har remissbehandlats. Så har även skett i fråga om den nyssrefererade rapporten till den norsksvenska blandade kommissionen förekonomiskt samarbete från arbetsgruppen för kapitalmarknadsfrågor. 1 detföljande lämnas en sammanställning av remissyttrandena. Fullmäktige i säger isitt remissvar att de delar den svensknorska arbetsgruppens slutsats attvalutaregleringarna i och inte innebär några mer betydande hinderför industriellt samarbete mellan länderna. Fullmäktige instämmer också islutsatsen att kapitalliberaliseringsstadga hindrar bilateralaliberaliseringar av valutabestämmelserna, t. ex. när det gällerportföljinvesteringar. De finner inte anledning att särskilt kommenteraämbetsmannakommitténs arbete förrän slutrapporten föreligger. Bankinspektionen är positiv till ett ökat industriellt ochekonomiskt samarbete men menar att möjligheterna att förverkliga ett sådant samarbetepå valutaområdet är starkt beskurna, vilket också anses framgå av rapporterna.Inspektionen framhåller rent allmänt önskvärdheten av att valutapolitikenliberaliseras sä långt som möjligt. Kapitalströmmarnas betydelse för Sverigesvalutaställning har, säger inspektionen, relativt sett minskat i jämförelse medde i princip fria löpande betalningarna. Detta har förbättrat möjligheterna attpä genomföra vissa lättnader. tankar omfribelopp kan i detta sammanhang vara värda att prövas närmare. Detsamma gällerenligt bankinspektionen tanken pä att restriktionerna pä långsikliga lån ochkrediter inom industrikoncerner skulle lättas. instämmer i bedömningen i rapporternabeträffande det hinder för selektiv liberalisering som OECD-stadgan utgör.Kollegiet påpekar vidare att ett i annat nordiskt land registrerat aktiebolagkan domineras av icke-nordiska intressen. Liberaliseringar av valutaregleringensom inte kan göras exklusivt för de nordiska länderna kan därför komma attutnyttjas av företag som domineras av utomnordiska intressen. Statusrapportensinriktning på åtgärder som är av särskild betydelse för mindre och medelstoraföretag anser kollegiet vara välmotiverad, då dylika åtgärder främst tordegynna nordiska företag. När det gäller rapporten till den norsk-svenska blandadekommissionen hävdar kommerskollegium att man däri ej angriper problementillräckligt Rälielse: S.41, rad 5 Står: 165 miljoner Rättat till:165,6 miljoner NU1983/84:14 8 Kollegiet anser t. ex. när det gällersåväl ingående som utgående portföljinvesteringar att det inte borde varaomöjligt att åstadkomma en ökad ekonomisk integration mellan de två ländernagenom en liberal och harmoniserad tolkning av de villkor som krävs för atttillstånd skall ges. ställer sigpositiv till en spridning av ägandet i börsnoterade företag över hela Norden.Dels skulle företagen få tillgång till en större hemmamarknad, dels skulle ettfriare kapitalfiöde öka materialtillgången på de nordiska fondbörserna. Dockpekas på de svårigheter som är förknippade med att etablera en gemensam nordiskaktiemarknad, framför allt vad gäller olikformigheterna i redovisnings- och skattehänseende. () betonar det hinder som OECD-stadgan innebär för möjligheterna att vidtaåtgärder som inte också gäller länderna utanför . Slutsatsen är enligtTCO att några mer betydande ändringar i befintliga valutaregleringar inte ärmöjliga. TCO anser därför att vissa av de åtgärder som föresläs i ämbetsmannakommitténsrapport är alltför långtgående. i (LO) anser att lättnader ikapitalrörelserna mellan de nordiska länderna vore välkomna men att engenerell liberalisering inte bör eftersträvas. 1 stället bör man sökaåstadkomma en sakprövning av kapitalrörelser från näringspolitisk synpunkt isyfte att nå ökad insyn och övervakning av kapitaltransaktioner över gränserna. LO anser sålunda inte att de liberaliseringsåtgärder somföreslås i ämbetsmannakommitténs rapport bör genomföras eller bearbetasvidare. Förslaget om utvidgade möjligheter för Nordiska investeringsbanken attdelta i finansieringen av nordiska industriprojekt ställer man sig dock bakom.LO anger som ett viktigt skäl för restriktiva regler beträffandekapitalrörelser att stora kapitalbelopp för utländska fordringar och skulderskulle kunna ge allvarliga störningar i krislägen med benägenhet för oro ochspekulation. Slutsatsen är att man bör effektivisera tillämpningen avvalutaregleringen och eventuellt skärpa den på några punkter. När det gäller den norsk-svenska blandade kommissionenställer sig LO bakom förslaget om harmonisering av de villkor som ställs vidtillstånds-' givning för utgående direktinvesteringar. 1 övrigt understödjer LOden norsk-svenska arbetsgruppen i dess allmänna hållning att inga ändringar börvidtas av de båda länderna för att i dagens läge åstadkomma en lättnad ikapitalrörelserna bilateralt mellan länderna. föreslär närdet gäller åtgärder inom att ärendet tas upp på nordisk regeringsnivå medsyfte att hos skapa förståelse för speciella situation.Bankföreningen ställer sig bakom de liberaliseringsåtgärder som föreslås istatusrapporten från den nordiska ämbetsmannakommittén. Svenska fondhandlare/öreningen ställer sig positiv tillvarje åtgärd som vidtas i syfte att liberalisera eller förenkla gällandevalutareglering. ställer sig också bakom samtligade förslag till förenklingar och lättnader i valutaregleringen som föresläs iämbetsmannakommitténs rapport. Förbundet påpekar när det gäller OECD-stadganvidare att den måste anses syfta till att man pä sikt skall uppnå fria kapitalrörelsermellan medlemsländerna. Att därvid som ett första steg uppnå en frikapitalmarknad i är enligt värt större bemödanden ände underhandskontakter med NU 1983/84:14 9 Fria kapitalrörelser skulle utantvekan gynna en fortsatt integration ay ekonomierna och därmed förbättratillväxtmöjligheterna. förindustri- och energipolitik lade fram en rapport med titelnHinder för industriellt samarbete inom de nordiska ländernas etablerings- ochkoncessionslagstiftning. Kommittén konstaterade, i anslutning till vissa synpunktersom hade framförts av de nordiska industriförbunden i en rapport, att denordiska ländernas regler i fråga om etablering av utlandsägda företag ellerutländska företags förvärv av inhemska företag samt tillämpningen av dessaregler inte utgör en så betydande hämsko eller osäkerhetsfaktor att degenerellt sett skulle utgöra avgörande hinder för företagssamarbete övergränserna i . Det är närmast företagens bristande tilltro till denordiska marknadernas tillväxtförmåga i förening med effekten av annanlagstiftning eller politik som verkar hämmande på investeringsviljan såvälnationellt som över de nordiska gränserna. Även om de nordiska ländernasetablerings- och koncessionsregler i sig generellt sett sålunda inte kan ansesutgöra ett avgörande hinder för företagssamarbete innehåller de element somförsvårar industriellt samarbete eller gör det mindre attraktivt. Kommittén har arbetat vidare med uppdraget att undersökavilka möjligheter det finns att inom ramen för de nordiska ländernasekonomiska politik och internationella åtaganden genomföra lättnader ilagstiftningen. En expertgrupp under kommittén presenterade endelrapport i ämnet. Expertgruppen anser att det är önskvärt att nordiskamedborgare som fiyttar till ett nordiskt grannland ges rätt att efter sammaregler som gäller för landets egna medborgare dels etablera självständignäringsverksamhet inom industri och hantverk, dels förvärva egen permanentbostad och lokal eller fastighet för näringsverksamheten, dels stiftaaktiebolag eller vara verkställande direktör, styrelseordförande eller ledamoti styrelsen för aktiebolag. Nordiska medborgare som ärordinariestyrelsemedlemmar i aktiebolag skall inte heller behöva vara bosätta i landetutan bör även kunna bo i ett annat nordiskt land. Expertgruppen framhåller att den etableringsrättsligalagstiftningen i de nordiska länderna i vissa fall är svåröverskådlig ochuppvisar betydande olikheter mellan länderna. Det är därför svårt att finna engemensam och för samtliga länder acceptabel formel för hur man skall kunnagenom etableringsrättsliga åtgärder underlätta industriellt samarbete över gränsernai utan atf rubba grundvalarna för ländernas generella politik i fråga omutiändskt inflytande över det egna näringslivet. 1* 1983/84. NU1983/84:14 10 är om det är möjligt att finna en ändamålsenlig definitionpå ett nordiskt företag. Vilka kvalifikationer som skall krävas för att ettföretag skall anses som nordiskt och därmed komma i åtnjutande avförmånsbehandling eller eventuellt full likställighet med nationella bolag ärännu en öppen fråga. - har för avsikt att försöka visavilka olika vägar som är möjliga och konsekvenserna i olika fall av valet avdefinition.