bet · G701SfU28 · 1983-12-31 00:00:00 — om nya regler för uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare, m.m. (prop. 1983/84:167) I proposition 1983/84:167 om nyaregler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m.m. föreslås attuppbörden av arbetsgivaravgifterna knyts an till de löpande löneutbetalningarnaoch samordnas med uppbörden av preliminär A-skatt. Uppbörden föreslås skemånadsvis på grundval av en uppbördsdeklaration som innefattar uppgifter omsåväl skatter som avgifter. Förfarandet medför att de arbetsgivaravgifter sommånadsvis betalas under uppbördsåret för de allra flesta arbetsgivare blirdefinitiva. En samlad redovisning för hela utgiftsåret skall lämnas endast isärskilt angivna fall. Det nya uppbördssystemet skall administreras av delokala skattemyndigheterna, lånsstyrelserna och . Den föreslagna ordningen regleras i en ny lag, benämnd lagom uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Lagen föreslås träda i kraftden . Med anledning av propositionen har väckts fyra motioner. Imotionerna 1983/84:2840 (m) och 1983/84:2841 (c) yrkas avslag på propositionen.I motionerna 1983/84:2838 (c) och 1983/84:2839 (fp) yrkas avslag på propositionenom inte redovisningsperioderna förlängs . I den sistnämndamotionen ställs dessutom som villkor för att förslaget om ett nyttuppbördssystem skall godtas att arbetsgivaravgifterna skall beräknas preliminärtpå samma löneunderlag som källskatterna. Dessutom begärs i motion 1983/84:2838vissa tillkännagivanden. Utskottettillstyrker propositionen och avstyrker bifall till motionerna. Tre reservationer har avlämnats. Ireservation 1 (c) begärs tillkännagivande om att uppbördsperioden skall . I reservation 2 (m) hemställs om avslag på propositionen medan ireservation 3 (c) hemställs om avslag på propositionen om inte reservation 1bifalls av . I proposition 1983/84:167 om nyaregler för uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, m. m. har regeringen() föreslagit dels antade av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar, dels godkänna de riktlinjer för omläggning avadministrationen av uppbördssystemet som förordats. Lagförslagen återfinns i bilaga 1 till betänkandet. 1 1983/84.11 saml. I motion 1983/84:2838 av m.fl. (c) hemställs 1. attriksdagen i första hand beslutar a) att med ändringav propositionen på denna punkt, den samordnade uppbörden ävenfortsättningsvis skall ske , b) att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om förenklingar av skatte- ochavgiftsreglerna, c) att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheter tillkorrigeringar av uppbördsdeklarationerna, 2. attriksdagen i andra hand beslutar att avslå propositionen. I motion 1983/84:2839 av IngemarEliasson (fp) och () hemställs 1. att riksdagenbeslutarom sådana förändringar i proposition 1983/84:167 som föreslås imotionen, nämligen bibehållen redovisningsperiod samt samordningbaserad på preliminär avgiftsredovisning, 2. att ,om hemställan ovan inte bifalls, avslår proposition 1983/84:167. I motion 1983/84:2840 av m.fl. (m)hemställs 1. att beslutar avslåproposition 1983/84:167 samt 2. att riksdagenhos regeringen begär utredning och förslag syftande till förenklad uppbörd avskatter och socialavgifter med den inriktning som i motionen anförts. I motion 1983/84:2841 av MartinOlsson (c) hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:167. har avgivit yttrande i ärendet. Yttrandetfinns intaget i bilaga 2 till betänkandet. Debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter för finansiering av den allmänna försäkringen m. m. skerenligt bestämmelser i lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter (AVGL). Avgiftsunderlaget fastställs avriksförsäkringsverket, som också debiterar och uppbär avgifterna. Debitering skerav såväl preliminär som slutlig avgift. Den preliminära avgiften motsvarar iprincip den slutliga avgift som senast debiterats arbetsgivaren. Hänsyn tasdock till mera betydande ändringar av avgiftsunderlaget som kan antas komma attske till följd av den allmänna löneutvecklingen genom att regeringen årligenbeslutar om en allmän procentuell uppräkning av avgiftsunderlaget. I enskildafall finns också möjligheter att jämka den preliminära avgiften till lägreeller högre belopp. a. de fall slutlig avgift inte påförts arbetsgivarenbestäms den preliminära avgiften genom en särskild beräkning. Preliminär avgiftredovisas och betalas SfU1983/84:28 3 Året efterutgiftsåret fastställs den slutliga avgiften på grundval av en årsredovisningfrån arbetsgivaren. Kvarstående eller överskjutande avgift regleras andra åretefter utgiftsåret. I propositionen erinras om svårigheterna med att få ettriktigt utfall av nuvarande system. Den avgörande svagheten är att denpreliminära avgiften beräknas med utgångspunkt i ett gammaltlöneunderlag. Procentsatsen för uppräkning av avgiftsunderlaget kan avadministrativa skäl inte nyanseras med hänsyn till variationerna i löneutvecklingeninom olika branscher och företag utan måste bestämmas generellt.Uppräkningsprocenten sätts vidare med viss försiktighet på grund av osäkerheteni bedömningen av inkomst-och konjunkturutvecklingen. För ett stort antalarbetsgivare har detta lett till ett väsentligt för lågt uttag av preliminäraavgifter. Arbetsgivare som haft sämre löneutveckling än den genomsnittligaeller minskat antalet anställda under utgiftsåret har å andra sidan fåtterlägga för höga preliminära avgifter. Trots möjligheterna till individuellajusteringar har det varit svårt att få en tillfredsställande överensstämmelsemellan preliminär och slutlig avgift. Kontrollen av systemet har inte hellerkunnat göras tillräckligt effektiv. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att debiteringoch uppbörd av arbetsgivaravgifter knyts an till de löpandelöneutbetalningarna. föreslås att uppbörden tekniskt ochadministrativt samordnas med arbetsgivarnas redovisning och inbetalning avinnehållen preliminär skatt. Det nya uppbördssystemet skall administreras avlokala skattemyndigheterna, länsstyrelserna och varförriksförsäkringsverkets avgiftsbyrå kommer att avvecklas. Förslaget som i alltväsentligt ansluter sig till ett förslag som lagts fram av socialavgiftsutredningeni delbetänkandet Ds S 1983:7, Samordnad uppbörd av källskatt ocharbetsgivaravgift, innebär i huvudsak följande. Arbetsgivaren skall senast den 18:e i i en föravgifter och källskatt gemensam uppbördsdeklaration redovisa innehållenkällskatt under föregående månad och denna månads avgifter samt de löner ochandra ersättningar och naturaförmåner som avgifterna beräknats på. Samtidigtskall skatte- och avgiftsbeloppen betalas in till skattepostgirokonto.Avsikten är att den månatiiga redovisningen och uppbörden av avgifterna normaltskall vara definitiv. I och med den sista månadsredovisningen för utgiftsåretskall arbetsgivarens redovisnings- och betalningsskyldighet kunna varafullgjord. Om månadsinbetalningarna avviker från den faktiskaavgiftsskyldigheten med mer än . skall månadsredovisningarnakompletteras med en årsuppgift året efter utgiftsåret. Vid beräkningen av underlaget för uttag av avgifterbortses f.n. från ersättning til! en och samma arbetstagare om ersättningeninte uppgått till . För vissa uppdragsersättningar som småhus-och lägenhetsägare betalar inträder avgiftsskyldighet först vid ett belopp om . I propositionen föreslås en generell höjning av den avgiftsgrundandebeloppsgränsen till . såväl när det gäller arbetsgivaravgifter somegenavgifter. föreslås en motsvarande höjning av gränsen för SfU1983/84:28 4 belopp som grundar rätt till sjukpenning ochpensionsförmåner inom socialförsäkringen. Uppbörden av redaravgiften föreslås samordnad meduppbörden av sjömansskatt. Redovisningsperioden föreslås dock i dessa fall . Uppbörden av arbetsgivaravgifterna föreslås reglerad i enny lag om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare som skall ersätta AVGLoch träda i kraft . Det föreslagna samordnade systemet för uppbörd avarbetsgivaravgifter och källskatt beräknas i propositionen leda till eneffektivare avgiftsuppbörd och bättre kontrollmöjligheter. Förslaget lederockså till jämnare betalningsströmmar på kreditmarknaden. Den samtidigamånatliga uppbörden av källskatt och avgifter leder dessutom till enlikviditetsförstärkning med 1,1 miljard och en minskad räntebelastning meddrygt 120 milj. kr. för staten för helår. Anpassningen av avgiftsuttaget tilldet aktuella löneunderlaget ger för staten och socialförsäkringssektorn enlikviditetsförstärkning med 3 miljarder och en ränteeffekt med drygt 300 milj.kr. Effekten av den förbättrade kontrollen är enligt propositionen svåratt beräkna men antas vara inte obetydlig. I motion 2840 av m.fl. erinras om att socialavgiftsutredningens förslag kritiserats hårt vidremissbehandlingen av bl. a. , kommunernas, näringslivetsoch lantbrukarnas företrädare. Motionärerna anser kritiken välgrundad.Förslaget innebär enligt deras mening ytterligare krångel och byråkrati inomett område som redan är komplicerat. Det medför ökad administration för såvälmyndigheterna som näringslivet. Dessutom innebär förslaget för näringslivet enförsämrad likviditet och en stor kostnadsökning till följd av ränteförluster.Detta strider, enligt motionärerna, mot den av statsmakterna tidigare fastställdagrundprincipen att arbetsgivarnas räntevinst av innehållna skatte- ochavgiftsmedel skall betraktas som ersättning för uppbördsarbetet. Av de nämndaskälen yrkar motionärerna avslag på propositionen och begär en ny utredning ochförslag som innebär verkliga och påtagliga förenklingar av uppbörden så attarbetet underlättas. En liknande kritik mot förslaget framförs i motion 2841 avMartin , som också hemställer om avslag på propositionen. I motion 2838 av . ställer sig motionärerna i huvudsak bakom förslagen i propositionen menframhåller att det finns anledning till ändring av propositionen på en punkt,vilken enligt deras uppfattning är så väsentlig att om den inte tillgodoses börpropositionen i dess helhet avslås. Den del av propositionen som motionärernakritiserar är förslaget om en uppbörd. Enligt motionärerna kommer, omförslaget genomförs, kraven på företagen att öka dramatiskt genom att antaletuppbörder fördubblas och uppbördsdeklarationen blir betydligt mer kompliceradän SfU1983/84:28 5 Detta leder till ett betydande administrativtmerarbete för såväl företagen som myndigheterna och innebär också att företagenförlorar likviditet och gör ränteförluster. Enligt motionärerna är förslaget idenna del i praktiken att jämställa med en höjd företagsbeskattning vilket ärmycket allvarligt för företagens konkurrensförmåga. Motionärerna betonar också angelägenheten av att få tillstånd enkla och enhethga regler på skatte- och avgiftsområdena och deunderstryker att den nu föreslagna reformen inte får innebära en avslutning avförenklingssträvandena. De begär ett tillkännagivande härom till regeringen.Vidare betonar motionärerna angelägenheten av att den praktiska tillämpningenav förslaget med en samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter vadgäller möjligheter till snabba och enkla korrigeringar vid fel och avstämningvid årets slut kommer att överensstämma med propositionens intentioner och attregeringen noga följer denna fråga under genomförandet. Även detta bör enligtmotionärerna ges regeringen till känna. Också i motion 2839 av och kritiseras förslaget om en månatiig uppbörd med hänsyn till den ökadeadministration och de ökade kostnader för företagen som förslaget leder till.Motionärerna riktar också kritik mot att källskatten och avgifterna enligtförslaget beräknas på olika underlag. Det är enligt motionärerna mycketangeläget med förenklingar och förändringar i skatte- och avgiftssystemen såatt de olika underlagen kan jämkas samman och motionärerna förutsätter attsocialavgiftsutredningen får tilläggsdirektiv av denna innebörd. I avvaktan påatt det kommande samordningsarbetet kan ge resultat föreslår motionärerna attunderlaget för uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifter samordnas genomen preliminär avgiftsredovisning baserad på den källskattegrundande lönesummanvarvid korrigeringar kan redovisas i årsuppgiften. Om inte motionärernas önskemålom en redovisningsperiod och en preliminär avgiftsredovisningbaserad på den källskattegrundande lönesumman kan bifallas av yrkarmotionärerna avslag på propositionen. har vid tidigare tillfällen antagit förslag omändringar i avgiftssystemet som berett vägen för rationaliseringar iavgiftsadministrationen och bättre möjligheter till överensstämmelse mellanpreliminärt och slutligt avgiftsuttag. En avgörande förutsättning för etteffektivare debiterings- och uppbördssystem var den ändring av de materiellareglerna för avgiftsberäkning som genomfördes vid /81 (prop.1980/ 81:178, SfU 1980/81:28, rskr 406) och som innebar aft beräkningen av deolika socialavgifterna kan ske på ett enhetligt underlag och med gemensammaåldersgränser. Genom den nu föreliggande propositionen fullföljs huvudsyftetmed beslut . Utskottet anser det inte minst mot dennabakgrund väsentligt att de nya reglerna för uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare kan genomföras fr. o. m. . Såsom framhållits ipropositionen och i skatteutskottets yttrande är det angeläget att arbetsgivarnakan betala sina socialavgifter på ett korrekt underlag i nära anslutning tilllöneutbetalningarna. SfU1983/84:28 6 Nuvarande system innebär att såvälpreliminära arbetsgivaravgifter som källskatt betalas för tvåmånadersperioder.Eftersom uppbördsperioderna för skatt resp. avgifter är förskjutna iförhållande till varandra innebär detta att det avsevärda penningflöde det ärfråga om, mer än 200 miljarder , fördelas relativt jämnt över åretsmånader. Det är uppenbart att en fördelning av det nämnda beloppet på sex istället för som f. n. tolv betalningstillfällen skulle innebära kraftigapåfrestningar på betalningssystemet och medföra likviditetsproblem hosföretagen. Ett system med en samordnad uppbörd av arbetsgivaravgifter ochkällskatt förutsätter därför med nödvändighet enligt utskottets mening attuppbörden sker månatligen. Utskottet instämmer sålunda i skatteutskottetsuppfattning att det inte är möjligt att lösa samordningsfrågorna på annat sättän genom en månatlig redovisning och uppbörd. Företrädare för företagens uppgiftslämnardelegation uppvaktning inför utskottet föreslagit att den månatliga redovisningen ochuppbörden skall ske genom att företagen fullgör sina skyldigheter varannanmånad, varvid hälften av företagen har första uppbördsmånad och denandra hälften första uppbördsmånad . Härigenom skulle penningflödetfördelas jämnt över årets månader. Utskottet har emellertid vid en närmaregenomgång av förslaget funnit att det av såväl administrativa som ekonomiskaskäl inte är genomförbart. Det anförda innebär att utskottet biträder propositionensförslag beträffande redovisningsperioder och avstyrker bifall till motionerna2838 och 2839 i motsvarande delar. Såvitt gäller förslaget i motion 2839 om attarbetsgivaravgifterna bör debiteras på samma löneunderlag som källskattenskulle detta, såsom framhållits i propositionen (s. 47 och 48) och iskatteutskottets yttrande, leda till en mer omfattande redovisningsskyldighetför företagen än förslaget i propositionen. Förslaget skulle också på grund avolikheterna i underlagen för arbetsgivaravgifter och källskatteavdrag kunnaleda till betydande skillnader mellan preliminära och slutliga avgifter.Utskottet kan sålunda inte biträda detta förslag. har när det gäller arbetsgivarnasmöjligheter att ta fram ett korrekt underlag för redovisning avarbetsgivaravgifterna, pekat på att arbetsgivarna i tveksamma fall kan göraförfrågningar hos uppbördsmyndigheterna eller öppet redovisa tveksamma frågori uppbördsdeklarationerna. Genom den decentralisering som sker avavgiftsuppbörden genom propositionens förslag ökas också möjligheterna tilldirekta kontakter mellan uppbördsmyndigheterna och företagarna väsentligt. Deinformationsinsatser som planeras inför genomförandet av förslaget bör också,enligt utskottets mening, vara ägnade att underlätta för arbetsgivarna attfullgöra sina skyldigheter. Utskottet delar därför uppfattningen att de isamtiiga motioner befarade problemen för arbetsgivarna att administrera det nyauppbördssystemet kommer att vara av övergående natur. SfU1983/84:28 7 det i detta sammanhang angeläget understryka att detillämpande organen i inledningsskedet av reformen visar förståelse för olikaproblem som kan föreligga för arbetsgivaren. Beträffande den praktiskatillämpningen av förslaget vad gäller rättelsemöjligheter för arbetsgivarnafinner utskottet att vad som anförts härom i propositionen och iskatteutskottets yttrande utgör en garanti för att anvisningarna tillmyndigheterna kommer att utformas så att de ger utrymme för att beaktaarbetsgivarnas problem med att sammanställa korrekta månadsuppgifter och visaskälighet vid bedömningen av när restavgift, tilläggsavgift och avgiftstilläggbör påföras. Något särskilt tillkännagivande i denna fråga är enligtutskottets mening inte påkallat. I motionerna har också riktats kritik mot att förslagetmedför kraftigt ökade personalresurser hos främst de lokala skattemyndigheternaoch därmed mer administration. Detta måste emellertid vägas mot de storaekonomiska vinsterna för staten genom att uppbörden av främst arbetsgivaravgifternablir rationellare och effektivare. Likviditets- och räntevinster för staten på grund avtätare inbetalningar av källskatt och avgifter och en bättre anpassning av avgiftsinbetalningarnatill avgiftsunderlaget medför motsvarande förluster för arbetsgivarna. Ävendetta förhållande har kraftigt kritiserats i motionerna. I ett läge då hårdabesparingar måste vidtas inom alla sektorer inom samhället anser utskottet försin del att det är rimligt att man vidtar åtgärder för att effektiviserauppbörden av källskatt och avgifter och på ett bättre sätt anpassar den tilltidpunkten för löneutbetalningarna. Källskatt och socialavgifter utgör ju endel av de anställdas ersättning för utfört arbete. Det förhållandet attarbetsgivarna på grund av brister i uppbördssystemet kunnat göralikviditets-och räntevinster kan enligt utskottets mening inte tas till intäktför att staten skulle underlåta att vidta åtgärder för att rätta till dessabrister. Det anförda innebär att utskottet tillstyrkerpropositionens förslag och avstyrker motionerna i motsvarande delar. Någon nyutredning i enlighet med vad som föreslagits i motion 2840 (yrkande 2) ärdärmed inte påkallad. I motion 2838 begärs som nämnts också ett tillkännagivandeom att arbetet på att förenkla skatte- och avgiftsreglerna och samordnaavgiftsunderlagen skall fortsätta. Utskottet kan instämma i att en fortsättningpå detta arbete är angeläget. Såsom skatteutskottet framhållit har emellertidregeringen sin uppmärksamhet riktad på dessa frågor och de ingår isocialavgiftsutredningens (S 1981:04) fortsatta utredningsuppdrag. Med hänsynhärtill anser utskottet att något tillännagivande i frågan inte är påkallat. Mot de delar av propositionen som inte särskilt berörtshar utskottet ingen erinran. SfU1983/84:28 8 attriksdagen avslår motion 1983/84:2838 yrkande 1 a och 1983/ 84:2839 yrkande 1 imotsvarande del, 2. beträffandepreliminärt avgiftsuttag attriksdagen avslår motion 1983/84:2839 yrkande 1 i motsvarande del, 3. beträffanderättelser i uppbördsdeklarationen attriksdagen avslår motion 1983/84:2838 yrkande 1 c, 4. beträffandenytt uppbördssystem attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:167 och med avslag på motionerna1983/84:2838 yrkande 2, 1983/84:2839 yrkande 2, 1983/84:2840 och 1983/84:2841,dels antar de i propositionen framlagda förslagen till a) lag om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare, b) lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), c) lag om ändring i lagen (1981:691)om socialavgifter, d) lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, e) lagom ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensions grundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och f) lagom ändring i taxeringslagen (1956:623), debgodkänner de rikflinjer för omläggning av administrationen av uppbördssystemetsom förordats i propositionen, 5. beträffande/orfiaWarbete med förenklingar av skatte- och avgifts reglerna attriksdagen avslår motion 1983/84:2838 yrkande 1 b. Närvarande: (), (), DorisHåvik (s), (), (), (), RalfLindström (s), (), (), (),(), (), Margö (vpk), Nils-OlofGustafsson (s) och i (m). SfU1983/84:28 . Redovbningsperioderom (mom. 1) , och (alla c) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Nuvarande system" och slutar med"motsvarande delar" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att det föreslagna nyauppbördssystemet såvitt gäller arbetsgivaravgiften medför att arbetsgivarnamåste lämna uppbördsdeklarationen i stället för som f. n.en gång. På grund av skillnaderna i avgiftsunderlagen för källskatt ochavgifter underlättas inte heller detta avsevärda merarbete av att skatter ochavgifter skall redovisas i en gemensam deklaration. Även om utskottet i allt väsentligt kan ställa sig bakomsyftet med propositionen är det enligt utskottets mening nödvändigt att vidtasådana ändringar i förslaget att den ökade börda i såväl administrativt somekonomiskt hänseende som omläggningen av avgiftsuppbörden innebär i någon månbegränsas. Utskottet tillstyrker därför förslaget i motion 2839 om att densamordnade uppbörden skall ske . Med hänsyn till att denförordade ändringen kräver en genomgripande omarbetning av de framlagdalagförslagen bör begära nytt lagförslag från regeringen. Skulle den av utskottet förordade ändringen inte vinnariksdagens bifall anser utskottet att propositionen bör avslås. Ettandrahandsyrkande härom läggs fram i reservation 3. dels att utskottet under moment 1 bort hemställa 1. beträffande redovbningsperioder att med bifall till motionerna 1983/84:2838yrkande 1 a och 1983/84:2839 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Nytt uppbördssystem (mom. 4) , , ochBarbro i (alla m) anser deb att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med "har" och slutar på s. 7med "ingen erinran" bort ha följande lydelse: Utskottet kan i allt väsentligt instämma i den kritik somframförts såväl under remissbehandlingen av socialavgiftsutredningens förslagsom i de förevarande motionerna. Propositionens förslag innebär såsomframhållits i bl. a. motion 2840 ytterligare krångel och byråkrati inom områdensom redan nu är svåra att överblicka. Skatte- och avgiftssystemen är var försig mycket komplicerade och överenstämmer inte med avseende på underlaget förskatter resp. avgifter. Ett nytt uppbördssystem borde därför enligt utskottets SfU 1983/84:28 10 meningha byggt på förenklingar i systemen i stället för ökade administrativasvårigheter för arbetsgivarna och ökad statlig administration. Förutomväsentligt större kostnader för administration medför förslaget andra kostnaderför näringslivet som inte kan accepteras. Med de tätare inbetalningarna avkällskatt och avgifter förlorar företagen likviditet och gör storaränteförluster som motsvaras av vinster för staten. I synnerhet mindre företagkan drabbas hårt härav. I detta hänseende strider förslaget mot den avstatsmakterna tidigare fastlagda grundprincipen att arbetsgivarnas räntevinstav innehållna skatte- och avgiftsmedel skall betraktas som ersättning föruppbördsarbetet. Utskottetanser sålunda att förslaget är behäftat med så stora brister att det inte kangodtas. I stället bör regeringen på nytt låta utreda frågan från utgångspunktenatt påtagliga förenklingar av uppbördssystemet måste genomföras och lägga framförslag med denna inriktning. I det sammanhanget bör också övervägas hurarbetsgivarna skall ersättas för de kostnader i form av främst minskaderäntevinster som kan uppkomma i ett nytt uppbördssystem. Meddet anförda tillstyrker utskottet bifall till motion 2840 samt avstyrker bifalltill propositionen. Härmed blir motion 2841 och andrahandsyrkandena i motionerna2838 och 2839 tillgodosedda.