bet · G701FiU13 · 1983-12-31 00:00:00 — 10 eller på det sparade kapitalet beroende påsparform under förutsättning att det står kvar . Den långabindningsfiden i skattesparandet gör emellertid att man inte kan spara förframtida ekonomiska påfrestningar på samma sätt som i allemanssparandet. Föratt kunna utnyttja fördelarna i skattesparandet krävs att man kan sparastabilt och regelbundet . Detta måste naturligtvis i detosäkra ekonomiska läge som vi befunnit oss i ha varit enåterhållande faktor på anslutningen till skattesparandet, öm skattereduktionenbortfaller innebär det naturligtvis en minskad stimulans för dem som redandeltar i skattesparandet. Men, som utskottet anfört, finns det för dem som kanspara starka skäl att fortsätta att spara. Undersökningar har emellertid visatatt stora grupper står utanför skattesparsystemet. Åtgärder bör därför vidtasför att stimulera nya grupper att spara. Genom att kravet på bindningsfid inte FiU1983/84:13 24 finns i allemanssparandet torde det locka flera att delta.Därigenom kommer sannolikt ett totalt sett ökat sparande till stånd. 1 motionerna framförs ocksåinvändningar mot att ett tak på . införs i allemanssparandet. Iskattesparandet menar man att takel är mycket högre. Det bör dåobserveras att detta tak med skattesparsystemets nuvarande utformning endastkan nås av det fätal sparare som sparar det maximala beloppet . 1 den mån skattespararen inte gör del kommer han aldrig upptill taket. I allemanssparandet är det möjligt att nä takel även om man spararbetydligt lägre belopp . Man får då ta på sig. Det är enmöjlighet som inte finns i det nuvarande skattesparandet, eftersomskattefriheten på avkastningen upphör . Detta gör att det sannoliktär betydligt fler som kommer att kunna nå taket i allemanssparandet. anför på denna punkt i sitt yttrande tillutskottet (SkU 1983/84: ly) att det av fördelningspolitiska skäl bör finnas etttak för insättningarna. erinrar i sammanhanget om attavkastningen inkl. bonusräntan får läggas till sparkapitalet. Det inneståendebeloppet för en sparare kan därigenom komma att överstiga . Denna gränsär inte definitiv. Den kan komma alt höjas om det visar sig behövligt. Dettafår prövas, anför föredraganden i propositionen, när sparsystemet funnits någonlid. 1 samtliga motioner 36 (c), 37 (m)och 41 (fp) anförs att den mest angelägna åtgärden för att förbättra det totalasparandet i samhället är att minska sparandeunderskottet i den offentligasektorn. Mot den bakgrunden finner utskottet det märkligt att man i motionernainte tar upp frågan om på vilket sätt de statsfinansiella kostnaderna minskasgenom att skattesparandet ersätts av allemanssparandet. En av de främstainvändningarna mot skattesparandet, som utskottet ser det, är det storainkomstbortfall som det leder till för staten. Enligt kalkyler som redovisas ipropositionen skulle vid ett antagande om ett årligt sparande i båda systemenpå . de statsfinansiella kostnaderna uppgåtill . för skattesparandet mot ca 3.5 miljarder för allemanssparandet.Denna skillnad ser utskottet som mycket väsentlig vid ställningstagandet tillvilket sparsystem som utskottet vill förorda. Kostnaderna för administrationav och information om allemanssparandet, vilka kritiseras i flera avmotionerna, måste betraktas som obetydliga vid denna jämförelse. 1 sammanhanget vill utskottet också fästa uppmärksamhetenpä den avlastning för skatteadministrationen som slopandet av skatlesparandetinnebär. Denna fråga utgjorde ett väsentligt inslag i den remisskritik somframfördes i samband med att skattesparandet infördes . Som utskottet anförde inledningsvis talar starka skäl föratt hushällsspa-randet stimuleras och används på ett sätt som minskar deproblem som FiU1983/84:13 25 budgetunderskottet skapar på kreditmarknaden. Genom attunderskottet i så hög grad finansierats i bankerna har näringslivets utrymme pålånemarknaden begränsats och bankernas soliditet sjunkit. Utskottet ser motdenna bakgrund positivt på att hushållssparandet används för att underlätta budgetunderskottetsfinansiering och tillföra näringslivet riskkapital. Närings-Utskottet vitsordari sitt yttrande till utskottet (NU 1983/84: ly) all del ligger ett värde i attden nödvändiga tillförseln av riskkapital till näringslivet till en inte ringadel sker direkt från hushållen. I förslaget till allemanssparande har reglerna omskattefrihet och bonusränta utformats så att de är neutrala till sparande pårikssparkonto resp. kapitalsparkonto. Detta har kritiserats i de väcktamotionerna 36 (c), 37 (m) och 41 (fp). Motionärerna anser att risksparande börpremieras mer än sparande i säkra statspapper. Om så inte sker kommer hushållenatt välja del riskfria sparandet i framför risksparande iaktier, anför motionärerna. Utskottet anser farhågorna att näringslivetsriskkapitalförsörjning skulle försämras genom kapitalsparfonderna somöverdrivna. Aktiesparandets omfattning bör styras av förväntad aktieavkastningoch kursutveckling, dvs. av tilltron till näringslivets utvecklingsförmåga ochinte av i vilken utsträckning som aktiebörsen subventioneras av statsmedel. En väl fungerande länemarknad innebär att ett störrerisktagande ger högre avkastning. Enligt utskottet bör därför sparpremieringenvara neutral mellan olika sparformer. I motion 37 (m) anförs att för att öka kapitaletsrörlighet är det angeläget att spararna ges möjlighet att flytta sinabefintliga sparmedel mellan olika aktiesparfonder. Härigenom ökar pressen påfondbolagen att sörja för en god kapitalavkastning. Även de som sparar i bankbör kunna byta bankförbindelse. Motionärerna anser också att överflyttning börkunna ske mellan sparformerna, dvs. även från akliesparkonton tillbanksparkonton och omvänt. Detta är också ett sätt alt manifestera sittinflytande på fondernas förvaltning, anser motionärerna. Utskottet anser i likhet med motionärerna det värdefulltatt rörelsefrihet skapas för olika sparformer. En förutsättning för detta äratt sparpremieringen är neutral mellan olika sparformer. Förslaget tillallemanssparande innebär att möjligheter nu skapas att flytta medel inom olikasparformer. När det gäller överflyttning av medel mellan rikssparkonton ochkapitalsparfonder förefaller emellertid de administrativa svårigheterna varaalltför stora för att detta skall kunna tillstyrkas av utskottet.Möjligheterna finns emellertid alltid att avsluta sparandet i en sparform ochbörja pä nytt i en annan. En sammanfattande bedömning av vad som kan anses vara enönskvärd och rimlig stimulans av hushållssparandet med hänsyn till desamhällsekonomiska och statsfinansiella effekterna leder utskottet till slutsatsenatt förslaget till allemanssparande synes vara väl avvägt med hänsyn härtill. FiU1983/84:13 - 26 Att utge en särskild bonus om för attstimulera anslutningen till den nya sparformen synes rimligt. Det förefallerockså naturligt att ungdomar mellan ges möjlighet att erhålladenna bonus när de inträder i systemet även om det sker vid senare tidpunkt.Vad gäller sättet att beräkna bonusränta kan utskottet förutse vissa svårighetervad avser de medel som sparas i kapitalsparfonderna. För att inte dessasvårigheter skall utgöra hinder för bildandet av kapitalsparfonder ellerallvarligt försvåra deras verksamhet anser utskottet att börges möjlighet alt inom ramen för den föreslagna lagstiftningen träffaöverenskommelse med kapitalsparfonderna om förenklad beräkning av bonusränta.En förutsättning för erhållande av bonusränta på sparade medel på rikssparkontoeller i kapitalsparfonder bör dock vara att kontot finns kvar vid utgången avår 1984 och för ungdomar som går in i allemanssparande därefter, vid utgångenav första spararet. Utskottet ser påtagliga fördelar med systemet att de medelsom skall användas för att finansiera budgetunderskottet direkt överförs tillriksgäldskontoret. Denna ordning tillstyrks för övrigt i motion 37 (m). Det ärdärvid rimligt att bankerna i sin balansräkning nettoredovisar fordran påriksgäldskontoret mot en skuld till spararen. Därigenom undviks att bankernassoliditet försvagas. Det har likväl från vissa bankgrupper, bl. a. frånsparbankshåll, framhållits att en bruttoredovisning vore att föredra. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om vad som anförs i propositionen. Det ärnaturligtvis ett starkt önskemål att alla bankgrupper förfar på samma sätt isin redovisning men något krav härpå kan inte ställas. Inom varje bankgrupp bördock redovisningen vara enhetlig. För att fä en fullt jämförbar bankstatistikskall anvisningarna innefatta krav på tillräckliga noter eller kommentarer ibalansräkningen om rikssparkontonas storlek. Bankerna har vidare framhållit att för att skapa klarhetangående bankernas redovisning bör garantera att bankernafullgör sina förpliktelser gentemot spararna. Utskottet delar denna uppfattningoch fillstyrker att bemyndigas att med avräkning mot varjebanks motsvarande fordran på utfärda en garanfi för bankensförpliktelser mot den som sparar på rikssparkonto. I propositionen om allemanssparandeföreslår regeringen vissa ändringar i lagen om aktiesparfonder. Ett syfte ärdärvid att fondandelsägarnas inflytande i aktiesparfonderna skall öka. Ilagförslaget ingår också bestämmelser om rätt för aktiesparfonderna att i vissutsträckning förvärva av staten utfärdade obligationer m.m. samt mera flexiblaregler för s.k. företagsanknutna aktiesparfonder. De nu berörda lagändringarna blir enligt propositionentillämpliga på fondbolagen när dessa efter allemanssparandets införandefortsätter att förvalta redan befintliga aktiesparfonder. I sak godtas de, medvissa un- FiU1983/84:13 27 dantag, även i de motioner vari förslaget omallemanssparande avvisas och det nuvarande aktiefond sparandet föreslås blibibehållet. I motion 36 (c) ges ett uttryckligt stöd åt det redovisadelagförslaget. I motion 41 (fp) anförs att numera saknas anledning tillatt regeringen skall utse två ledamöter. Bestämmelser härom föreslås därförutgå, med samma fördelning i övrigt av de sju ledamotsplatserna som regeringenhar angivit. I motion 37 (m) hävdas att förslaget om att fondandelsägarna skallutse flertalet av styrelseledamöterna är olämpligt. Härigenom fråntas fondbolagetshuvudman ett avgörande inflytande i frågor som rör administration, ekonomi,marknadsföring, personalärenden etc, säger motionärerna. De vill attbolagsstämman i fondbolaget skall få rätt att utse lika många styrelseledamötersom fondandelsägarstämman. har i yttrande till finansutskottetanfört att man finner regeringens förslag välmotiverade. Den ordningen att tvåstyrelseledamöter utses av regeringen bör enligt näringsutskottets meningbibehållas. Den infördes på förslag av den dåvarandetrepartiregeringen, med ekonomiminister som föredragande. Deifrågavarande ledamöterna borde, uttalades därvid, utses så att man skulle fåen så bred intresseförankring som möjligt. Bolagsstämman i fondbolaget fårenligt regeringens nu framlagda förslag obligatoriskt en representant ifondbolagets styrelse. Genom en utökning av styrelsen kan bolagsstämmanförstärka ägarrepresentationen. Detta bör, såsom anförs i propositionen, varatill fyllest anser näringsutskottet. En ordning som föreslås i motion 37 (m)innebärande att styrelsen måste ha jämnt antal ledamöter - med utslagsröst förordföranden - synes f. ö. mindre lämpligt. anför vidare i sitt yttrande attbeträffande styrelsen för fondbolag som förvaltar uteslutande en eller fleraföretagsanknutna aktiesparfonder skall enligt 10 § lagförslaget gälla attbolagsstämman väljer de ledamöter som inte skall väljas avfondandelsägarstärhman. Motsvarande bestämmelse om icke företagsanknutnaaktiesparfonder, dvs. 2 §, liksom 2 och 10 §§ i deras nuvarande lydelse, lämnarutrymme för att det - enligt 8 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385) - ibolagsordningen kan föreskrivas att en eller flera styrelseledamöter skallutses på annat sätt än av bolagsstämman. I propositionen har inte angivitsnågot skäl varför denna möjlighet nu skulle uteslutas för de företagsanknutnaaktiesparfondernas del. anser att den bör bibehållas ochförordar därför mot denna bakgrund att 10 § utformas enligt näringsutskottetsförslag. har inget att erinra mot näringsutskottetsförslag. Utskottet tillstyrker även de redaktionella ändringarnäringsutskottet föreslår avseende 11 § i lagen om aktiesparfonder och i 13 och21 §§ i lagen om allemanssparande. I propositionen föreslås att en sparkommitté inrättas med uppdragatt bl. a. följa och analysera allemanssparandets utveckling. Utskottet harinte något att erinra mot att så sker. Utskottet tog självt initiativ till atten FiU1983/84:13 28 motsvarande kommitté inrättades då skattesparandetinfördes . Det finns en tillsatt lönsparkommitté medmotsvarande uppgifter avseende vinstsparandet. Enligt utskottets meningförefaller det lämpligt att uppgifterna att följa och analysera olika former avhushållssparande samordnas. Det bör därvid övervägas om inte den tidigaretillsatta lönspar-kommittén skulle kunna upphöra. Det bör ankomma påfullmäktige i att pröva detta. 1 propositionen anförs att för attallemanssparandet snabbt skall kunna vinna bred anslutning bland allmänhetenbör särskilda informationsinsatser påbörjas så snart ett riksdagsbeslutföreligger. Medel för dessa insatser och övriga kostnader bör för innevarandeår anvisas under ett obelecknat anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten medett belopp av 13 milj. kr. Då det kan förutses att de föreslagna informations- ochutbildningsinsatserna kan komma att behövas som sträckersig över , föreslår utskottet att anslaget utformas som ettreservationsanslag med nyttjanderätt även under /85. I motion 36 yrkas att enparlamentarisk utredning tillsätts och att den ges i uppgift att utreda fråganom inrättande av privata investeringskonton. Utskottet ser det inte påkallat att nu enbart utifrån detsynsätt på skattepolitiken som aktualiseras i dessa sammanhang tillkalla enparlamentarisk utredning för att utreda frågan om inrättande av privatainvesteringskonton. Det förslag som anges i motion 36 skulle få till omedelbareffekt att statsbudgeten försvagades med . Även om detinnebär att en skatteskuld skjuts pä framtiden anser inte utskottet detmöjligt att i nuvarande ekonomiska läge införa ett system med sådana statsfinansiellaeffekter. Utskottet avstyrker därför yrkande 3 i motion 36 (c). 1 motion 41 yrkas att ger regeringen till kännavad som anförs i motionen om behovet av stimulanser till hushållens privataförmögenhetsuppbyggnad. De åtgärder motionärerna åsyftar är sådana somriksdagen tog ställning till så sent som . Utskottet ser inte någonanledning nu tillstyrka att dessa beslut tas upp till ny prövning, en del innande ens har hunnit träda i kraft. Utskottet avstyrker yrkande 3 i motion 41(fp). I. beträffande/öri/fl;? //// lag omallemanssparande att med avslag på motionerna 1983/84:36 yrkande I,1983/84:37 yrkande I och 1983/84:41 yrkande I i motsvarande delar antar FiU1983/84:13 29 vid proposition 1983/84:30 fogat förslag med den ändringenatt 13 S och 21 § skall erhålla följande som Utskottets Jörstag betecknadelydelse: Regeringens förstag Utskottets förstag Styrelsen för fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall bestå avminst sju ledamöter. Av bestå av minst sju ledamöter. styrelseledamöternaväljs flertalet dessa väljs flertalet och bland dem och blanddem styrelsens ordföran- ordföranden av en fondandelsägar- de av en fondandelsägarstämma. Av de övriga ledamöterna Av deövriga ledamöterna utses tvä utses två avregeringen och minst avregeringen och minst en av bo- en avbolagsstämman i fondbolaget, För de För de av fondandelsägarstämman av fondandelsägarstämman valda valdaledamöterna skall stämman ledamöternaskall stämman välja välja suppleanter, suppleanter. Intill dess attfondandelsägarstämma hållits består styrelsen av de ledamöter som regeringenoch bolagsstämman har utsett. Fondandelsägarstämmans val av ledamöter och suppleanter ifondbolagets styrelse skall beredas av en valberedning, utsedd av enfondandelsägarstämma. Detta gäller dock ej första gången val äger rum. Styrelsen för fondbolaget skall Styrelsen för fondbolaget skall bestå avminst fem ledamöter. Av bestå av minst fem ledamöter. ledamöterna väljs flertalet och dessa väljs flertalet och bland dem bland demstyrelsens ordförande av ordjöranden av fondandelsägar- fondandelsägarstämman.Övriga te- stämman. Minst en ledamot skall damöterväljs av bolagsstämman i väljasav bolagsstämman i jondbo- fondbotaget.Minst en ledamot skall laget. För de av fondandelsägar- Förde av stämman valda ledamöterna ska|l fondandelsägarstämman valda le- stämman välja suppleanter, damöterna skall stämman välja suppleanter. Om ett fondbolag förvaltar fleraföretagsanknutna fonder, skall för varje sådan fond i fondbolagets styrelseiiigå minst en ledamot, som har valts av andelsägarstämman i fonden. Utan hinder av 8 S fjärde stycket första meningenaktiefondslagen (1974:931) får till styrelseledamöter i ett fondbolag, somförvaltar en företagsanknuten kapitalsparfond för anställda hos ettbankaktiebolag, utses anställda i bankbolaget. 2. beträffandeyo/"i7«i' //// lag om skattelättnader Jör allemanssparande att riksdagenmed avslag på motionerna 1983/84:36 yrkande I, 1983/84:37 yrkande 1 och1983/84:41 yrkande I i motsvarande delar antar vid proposition 1983/84:30fogat förslag, 3. beträffandeförslag titt tag om ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder att riksdagenmed avslag på motionerna 1983/ 84: 36 yrkande 2, 1983/84: 37 yrkande 2 i motsvarandedelar och 1983/84:41 yrkande 2 antar vid proposition 1983/84:30 fogat förslagmed den ändringen att 10 § och 11 § skall erhålla följande som Utskottetsförslag betecknade lydelse: Förvaltar ett fondbolag uteslutande en eller flera företagsanknutna aktiesparfonder, gäller i stället för 2 § andra stycket att styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst fem ledamöter samt att flertalet och bland dem ordföranden skall väljas av fondandelsägarstämman. Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman I fondbolaget. För de av fondandelsägarstämman valda ledamöterna skall stämman välja suppleanter. Förvaltar ett fondbolag uteslutandeen eller flera företagsanknutna aktiesparfonder, gäller i stället för 2 §andra stycket att styrelsen för fondbolaget skall bestå av minst fem ledamötersamt att flertalet och bland dem ordföranden skall väljas avfondandelsägarstämman. Övriga ledamöter väljs av bolagsstämman i fondbolaget.Minst en ledamot skall väljas av bolagsstämman. För de av fondandelsägarstämmanvalda ledamöterna skall stämman välja suppleanter. Om ett fondbolag förvaltar fleraaktiesparfonder, skall för varje företagsanknuten fond i fondbolagets styrelseingå minst en ledamot, som valts av andelsägarstämman i denna fond. Utan hinder av 8 § Qärde stycketförsta meningen aktiefondslagen (1974:931) får till styrelseledamöter ifondbolag, som förvaltar en företagsanknuten aktiesparfond för anställda hosett bankaktiebolag, utses anställda i bankbolaget. / en företagsanknuten aktiesparfondskatt av fondens värde placeras i sådana värdepapper somavses t 3 § första stycket 1 eller 2 och som har utfärdats av det aktiebolag,i vilket de som tillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolagetingår som moderbolag i en koncern - i vars dotterbolag de är anställda. Den i22 § aktiefondslagen (1974:931) föreskrivna begränsningen i fråga om enaktiefonds innehav av aktier i samma bolag gäller ej för en företagsanknutenaktiesparfond. företagsanknutenaktiesparfonds värde skall placeras i sådana värdepapper som avses i 3 §första stycket I eller 2 och som har utfärdats av det aktiebolag, i vilket desom tillskjuter kapital till fonden är anställda eller - om bolaget ingår sommoderbolag i en koncern - i vars dotterbolag de är anställda. Den i 22 § aktiefondslagen(1974:931) föreskrivna begränsningen i fråga om en.aktiefonds innehav avaktier i samma bolag gäller ej för en företagsanknuten aktiesparfond. Av fondens beteckning skall framgå vilket företag den äranknuten till. FiU1983/84:13 31 4. beträffandeförstag titt lag om ändring i tagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer att med avslag på motionerna 1983/84:36 yrkande 2,1983/84:37 yrkande 2 och 1983/84:41 yrkande 1 i motsvarande delar antar vidproposition 1983/84:30 fogat förslag, 5. beträffandeuppdrag åt fullmäktige i riksgätdskontoret att med avslag påmofionerna 1983/84: 36 yrkande 1, 1983/84:37 yrkande 1 och 1983/84:41 yrkande 1i motsvarande delar i överensstämmelse med vad som angetts i proposition1983/84:30 uppdrar åt fullmäktige i att med banker ochsparkassor träffa avtal om medverkan i allemanssparandet, 6. beträffandebemyndigande för fullmäktige i riksgätdskontoret att med bifall tillproposition 1983/84: 30 samt med avslag på motionerna 1983/84:36 yrkande 1,1983/84:37 yrkande 1, 1983/84:41 yrkande 1 i motsvarande delar bemyndigarfullmäktige i att - med avräkning mot varje banksmotsvarande fordran på - utfärda en garanti för bankensförpliktelser mot dem som sparar på rikssparkonto, 7. beträffandeanslag att med anledning av i proposition 1983/84:30 framlagt förslagsamt med avslag på motionerna 1983/ 84: 36 yrkande 1, 1983/84: 37 yrkande 1 och1983/84:41 yrkande 1 i motsvarande delar till Information om allemanssparandetpå filläggsbudget I till statsbudgeten för /84 under sjundehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 8. beträffandetillsättandet av en parlamentarisk utredning och inrättande av privatainvesteringskonton att avslår motion 1983/84: 36 yrkande 3, 9. beträffandebehovet av stimulanser titt hushållens privata förtnö-genhetsupphyggnad attriksdagen avslår motion 1983/84:41 yrkande 3. På finansutskottets vägnar ARNEGADD Närvarande: (), (), (), (), (), (), FilipFridolfsson (m), (c), (), (),(vpk), i (s), (),() och (). FiU1983/84: 13 32 ().Filip (). (c). (), ()och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 22 börjar med "Skattesparandet Skatlesparandet" och på s.26 slutar med "på rikssparkonto"' bort ha följande lydelse: De åtgärder som enligt utskottetsmening bör vidtas för att stimulera hushållens sparande kan dock inte ersättade åtgärder som krävs för att förbättra sparandel inom den offentliga sektorn.Det är, som uiskollel ser det, endast genom ett målmedvetet besparingsarbeteavseende den offentliga sektorns utgifter som det totala sparandeunderskotteti samhällsekonomin kan hävas. Del system för premiering avhushållssparande, skattesparandet, som infördes har blivit en storframgång. deltog betydligt mer än 1 miljon svenskar iskattesparandel. Det totala antalet skattesparkonlon uppgick till I 381 400stycken. Del sammanlagda sparbeloppel var nästan . Sparandetuppgår till , ungefär jämnt fördelatpå bank- och aktiesparande. Skattesparandet har därmed bliviten större framgång än alla tidigare existerande sparsystem. Cirka 600000människor sparar i aktie-sparibnderna. Ungefär 2/3 av dessa eller cirka 380000är helt nya aktieägare. Aktieägandet har därmed fått enstörre spridning än vad som inträffat tidigare . Kritik har riktals mot skattesparandel på några punkter.Denna kritik anförs nu som motiv för att avskaffa skattesparandet. Det haransetts att det inte åstadkommer något nysparande, alt den statsfinansiellakostnaden är för hög, att det har en olämplig fördelningspolitisk profil ochatt den femåriga bindningstiden är alltför lång. Oavsett hur stor del av sparandel i skaltesparsysiemet somär nysparande så har obestridligen de svenska hushållens sparande i aktierökat. Ökningen av antalet deltagare i skattespaifonderna har som nämnts uppgåtttill närmare 400000 personer. Näringslivet tillförs därigenom riskkapital f.n. i storleksordningen 2 miljarder . Det är sannolikt den högre premienför risksparandet som bidrar till detta. Mot denna bakgrund ser utskottet sommycket oroande att del i förslaget till allemanssparandet inte ingår någonsärskild premiering för sparandet i aktier. Det finns därför all anledningförmoda att detta sparande kommer att minska och därmed tillförseln avriskvilligt kapital. 1 och med att skattereduktionen i sin helhet FiU1983/84:13 33