bet · G701AU14 · 1983-12-31 00:00:00 — omanslag till statlig personalpolitik m.m. (prop. 1983/84:100) I betänkandet behandlas de förslagregeringen lagt fram i proposition 1983/84:100 bilaga 15 dels under avsnittetF. Statlig personalpolitik m. m., dels under avsnittet H. Övriga ändamålpunkterna H3-H6. Vidare behandlas följande tre tnotioner: 1983/84:468 avLars m. fl. 1983/84:1926av () och () 1983/84:1937 av (). Utskottet tar i betänkandetställning till regeringens förslag om nya riktlinjer för den statligapersonalutbildningen och verksamheten vid statens institut förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU). Förslagen biträds avutskottet som i sammanhanget även tar upp motion 1937 av () omutbildningsverksamhet som bedrivs regionalt. Genom beslut av infördes ett särskiltbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om ett anslag till bidragsgivningen på 2,1 milj. kr. ochavstyrker två motioner, 1926 av () och MargaretaGärd (m) om avslag på regeringens förslag och 468 av m. fl. (vpk)om utökad bidragsgivning till stöd för invandrarkvinnor, I den delen harmoderata samlingspartiet resp. kommunisterna reserverat sig. Regeringens anslagsframställningar i övrigt har inte gettutskottet anledning till yttrande. De tillstyrks alltså. F. Statlig personalpolitik m. m. dels godkänna de riktlinjer förstyrning, organisation och finansiering av den centrala statligapersonalutbildningen som har förordats i propositionen, dels för /85 anvisa till F. 10 Personaladministration och personalutbildning:Förvaltnings- 1 1983/84. AU1983/84:14 2 kostnader ett förslagsanslag av , till F. 11 Personaladministration och personalutbildning:Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , till F. 12 Bidrag till särskildapersonalutbildningsåtgärder m. m. ett förslagsanslag av . 1983/84:1937 av () I motionen yrkas att med avslag på proposition1983/84:100 bilaga 15 i den del det rör riktlinjer för den centrala statligapersonalutbildningens organisation hos regeringen begär förslag i enlighet medvad som anförts i motionen. förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU) är den centrala statligaserviceenheten för statliga myndigheter i fråga om personaladministrativkonsultation och personalutbildning. Till myndigheten är knuten en regionalorganisation som övertogs från den personaladministrativa verksamhet som förrbedrevs av statens personalnämnd. Den regionala organisationen består avkontor i , , , , , och Umeå.Dessutom driver SIPU statens kursgård Sjudarhöjden i . Utbildnings- och konsultationsverksamheten vid SIPU skalli princip täckas med avgifter. Den årliga omsättningen ligger vid drygt 40milj. Utgifterna och inkomsterna i den avgiftsbelagda verksamheten bokförsi statsbudgeten på anslaget F. 11 Personaladministration och personalutbildning:Uppdragsverksamhet. Detta anslag anvisas liksom andra anslag av motsvarande typmed endast ett formellt belopp. SIPU har som nämnts ställning som central myndighet. Förmyndighetsuppgifterna disponerar SIPU ett särskilt anslag, F. 10 Personaladministrationoch personalutbildning: Förvaltningskostnader. Detta uppgår iiwieva-randebudgetår till . Emellertid används delar av detta anslag även tillatt finansiera utbildningskostnader, bl. a. för att utveckla nya utbildningar.Dessutom har anslaget använts för att täcka underskott i verksamheten vidregionkontoren. har tillkommit en särskild satsning påutbildning av chefer i statsförvaltningen. budgetproposition,bilagan Gemensamma frågor, lades fram en treårig plan för utbildning avstatsförvaltningens högre chefer till beräknad årlig kostnad av i runt tal 7milj. Denna utbildning bekostas från anslaget Utbildning av högre cheferinom statsförvaltningen, som innevarande budgetår är uppfört med . I årets budgetproposition föreslås delvis nya riktlinjerför den centrala personalutbildningen. SIPU skall liksom vara centralmyndighet med AU1983/84:14 3 expertroll i frågor om personalutbildning istatsförvaltningen. Vidare är det avsett att huvuddelen avutbildningsverksamheten även i fortsättningen skall vara avgiftsfinansierad. Enkonsekvens av avgiftsfinansieringen är att utbildningen till sin inriktning ochomfattning kommer att styras av myndigheternas efterfrågan. Detta är vad somavsetts med finansieringsformen, men enligt civilministerns bedömning finnsdet behov även av en "central, generell utbildning som inte direktmotsvaras av myndigheternas efterfrågan". Därmed avses främst utbildningarsom syftar till att stödja förändringar i statsförvaltningen. Tillförändringarna hör att kravet på hushållning med de statliga utgifterna medföratt nya uppgifter måste kunna mötas med rationaliseringar och omprioriteringarav verksamheten. Vidare ställer neddragningar i statsförvaltningen skärpta kravpå en offensiv personalpolitik. Utbildningen ses som ett av de medel som kanunderlätta omställningarna. I propositionen utvecklas synpunkter av detta slagnärmare av civilministern. Han understryker sammanfattningsvis att den centralapersonalutbildningen tydligare än varit fallet bör ses som ett avregeringens instrument att effektivisera statsförvaltningen. Från dessa utgångspunkter föreslås att det på statensbudget uppförs ett nytt anslag för personalutbildningen, benämnt Bidrag tillsärskilda personalutbildningsåtgärder m.m. Till anslaget förs delsutbildningskostnader av det slag som belastat , dels kostnaderna för chefsutbildningen. Det särskildaanslaget för chefsutbildningen utgår därmed ur statsbudgeten. Denchefsutbildning som pågått föreslås bli fullföljd, men den föreslås bli förlängd med inom en oförändrad kostnadsram.I övrigt skall anslaget användas för de särskilda utbildningsåtgärderregeringen finner angelägna och som kommer att genomföras av bl, a. SIPU.Utgifterna under det nya anslaget beräknas för nästa budgetår till 12,2 milj.kr. Den föreslagna omdisponeringen av medlen förutbildningsåtgärder medför att SIPU:s myndighetsanslag, dvs. anslagetPersonaladministration och personalutbildning: Förvaltningskostnader kanreduceras från nuvarande belopp om ca 15 milj. kr. Därvidhar i propositionen förutsatts att regionkontoren vid utgången av dettabudgetår upphör som organisatoriska enheter. Detta väntas medföra enytterligare minskning av medelsbehovet under anslaget med 1,2 milj. kr, (), som i motion 1937 yrkar avslag påpropositionens förslag till riktlinjer för den centrala personalutbildningen,vänder sig främst mot tanken att den nuvarande regionala organisationen skallförsvinna. Han befarar att detta kommer att leda till en utökad centralverksamhet i , vilket sägs strida mot den regionalpolitiskamålsättningen att decentralisera statlig verksamhet från det området. Såsom utskottet berört i tidigare sammanhang fick SIPUredan från början ekonomiska problem. Till dessa hör att regionkontoren trotsrationaliseringar fortsatt att gå med betydande underskott. Som sagts harSIPU att i r 1983/84. AU1983/84:14 4 konkurrens med andra utbildningsanordnare driva enverksamhet som ekonomiskt skall gå ihop. Det framstår mot den bakgrunden somrimligt att SIPU får möjlighet att avveckla förlustbringande enheter. Därmed ärinte sagt att detta skall leda till en centralisering av utbildningen. Tvärtomär det av olika skäl angeläget att det bedrivs en fortsatt utbildningsverksamhetpå regional och lokal nivå, och det gärna i ökad omfattning. Man får emellertidräkna med att detta kommer att ske i nya organisatoriska former. Ett exempelhärpå är de i både propositionen och motionen nämnda försöken att låtalänsstyrelserna samordna utbildningsbehoven hos regionala och lokala statligaorgan. Enligt utskottets mening är det betydelsefullt att det görs ytterligareförsök av denna och liknande typ. Med de nu gjorda uttalandena ställer sig utskottet bakomregeringens förslag till nya riktlinjer för den centrala statligapersonalutbildningen och avstyrker sålunda motionens avslagsyrkande.Medelsberäkningen under de aktuella anslagen godtas av utskottet, som alltsåhemställer 1. beträffanderiktlinjer för central personalutbildning attriksdagen med avslag på motion 1983/84:1937 godkänner de i propositionenförordade riktlinjerna för styrning, organisation och finansiering av dencentrala statliga personalutbildningen, 2. att riksdagenmed bifall fill regeringens förslag till Personaladministration ochpersonalutbildning: Förvaltningskostnader för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 3. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag till Personaladministration ochpersonalutbildning: Uppdragsverksamhet för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag till Bidrag tillsärskildapersonalutbildiiingsåtgärder m. m. för /85 anvisar ettförslagsanslag av . m. fl. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkterna F1-F9 samt F13-F18och hemställer l.att till för /85 anvisar ett förslagsanslag av 30 222 000kr., 2. att till Statensförhandlingsråd för /85 anvisar ett förslagsanslag av . 3, att riksdagentill Statens löne- och pensionsverk för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 4, att riksdagentill Statlig personaladministrativ informationsbehandling för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av 1 OOO kr,, 5. att tillAvlöningar till personal på indragningssial för /85 anvisar ett förslagsanslag av . AU1983/84:14 5 6. att riksdagentill Statens personalhosiadsdelegation för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 7. att riksdagentill för /85 anvisar ett förslagsanslagav , 8. att riksdagentill Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering för /85anvisar ett förslagsanslag av , 9. att riksdagentill Vissa trygghetsåtgärder för lärare för /85 anvisar ettreservationsanslag av , 10. att till Bidrag till stiftelsenStatshälsan för /85 anvisar ett förslagsanslag av 225 000 000kr., 11. att till Statens arbetsiniljönäinnd /85 anvisar ett förslagsanslag av , 12. att till Viss förslagsverksamhet m. m. /85 anvisar ett förslagsanslag av , 13. att till Vissa skadeersättningar m. m. /85 anvisar ett förslagsanslag av , 14. att till Statlig kreditgaranti förbostadsanskaffningslån för /85 anvisar ett förslagsanslag av , 15. att till Externa arbetstagarkonsulterför /85 anvisar ett förslagsanslag av . 3.Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet Under punkt H5 föreslår regeringenatt skall till Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84:468 av m.fl. (vpk) I motionen yrkas att hos regeringen hemställerom förslag innebärande 1. att det centrala stödet för friståendekvinnoorganisationer även öppnas för kvinnosammanslutningar inom de nationella riksförbunden, 2. att ett förslagsanslag på . avsätts förstöd åt verksamhet bland invandrarkvinnor inom kvinnoorganisationer med huvudsakligen svenska medlemmar. Beträffande motiveringen hänvisas till motion 1983/84:465.1983/84:1926 av () och () AU1983/84:14 6 1. att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag att till Bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet för /85 anvisa . 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring av det s. k. projektbidraget tillkvinnoorganisationer i enlighet med vad som förordas i motionen. infördes ett statligtstöd till kvinnoorganisationerna, dvs. organisationer som i första hand arbetarför att förbättra kvinnans ställning i samhället och för jämställdhet mellankvinnor och män. Vid riksdagsbehandling yrkades i en motion attriksdagen skulle avslå förslaget om bidrag till kvinnoorganisationerna. behandling av frågan i betänkandet AU 1981/82:24 anslöt sig moderatasamlingspartiets företrädare i en reservation till avslagsyrkandet. Reservanternaanförde förutom statsfinansiella skäl även den invändningen att eftersombidragen främst skulle tillfalla de politiska partiernas kvinnoförbund såfanns det risk för att moderpartierna skulle komma att ägnajämställdhetsfrågorna rnindre uppmärksamhet. Detta skulle i sin tur kunna ledatill ett permanent behov av särskilda kvinnoförbund. Vidare ifrågasatte reservanterna det stöd som kan utgåtill kvinnoorganisationerna i form av s. k. projektbidrag. De förespråkade attdessa bidrag helt eller delvis borde omformas till ett generellt bidrag till deicke-partipolitiska kvinnoorganisationerna. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett anslag om2,1 milj. kr, för den fortsatta bidragsgivningen fill kvinnoorganisationerna.När () och () i motion 1926 yrkar att dennaanslagsframställning skall avslås så sker det med argument av det slag som ovanredovisats. Även yrkandet i samma motion om projektbidragen anknyter till desynpunkter som tidigare reservationsvis anförts av moderata samlingspartietsföreträdare i utskottet. Vid bidragets tillkomst fästes särskilt avseende vid denvikt som måste fillmätas kvinnoorganisationernas roll i vårt samhälle.Utskottet ansåg att det på grund härav i längden inte kunde godtas att dessaorganisationer i motsats till andra jämförbara folkrörelser skulle stå utannågon form av reguljärt statligt stöd. Ett sådant stöd borde därför införas.Utskottets ställningstagande vann en bred anslutning i . Mot dennabakgrund och med hänsyn till att motionärerna inte anfört nya omständighetersom skulle motivera en ändrad ståndpunkt från sida avstyrksmotionens avslagsyrkande. Med detta ställningstagande saknas anledning attnärmare gå in på motionens andra yrkande att omforma projektbidragen till ettstöd av generell karaktär. Även detta yrkande avstyrks. AU1983/84:14 7 I vpk :s motion .468 yrkas attriksdagen skall uttala sig för att den nu aktuella bidragsverksamheten skallutsträckas att gälla även kvinnosektioner som verkar inom invandrarorganisationerna.Som motiv för förslaget anförs i motionen att invandrarkvinnorna ansett detlämpligt och naturligt att verka inom sina nationella riksförbund. Till denverksamheten kan endast utgå projektbidrag från bl. a. statens invandrarverk. Till invandrarorganisationerna utgår sedan mitten av1970-talet ett reguljärt stöd från tionde huvudtitelns anslag Åtgärder förinvandrare. Från anslaget bekostas också projektbidrag. Denna bidragsgivningprövas f. n. av invandrarpolitiska kommittén med utgångspunkt i attorganisationerna skall få ökade möjligheter att själva avgöra vilka åtgärdersom bör prioriteras inom ramen för de resurser som står till förfogande.Resultatet av kommitténs arbete bör inte föregripas med åtgärder av det slagsom föreslås i motionen, utan den avstyrks i den aktuella delen. I samma motion föreslår vpk att det skall anslås ettbelopp av 2 milj. kr. som bidrag till kvinnoorganisationer med huvudsakligensvenska medlemmar för verksamhet bland invandrarkvinnor. Utskottet är inteberett att föreslå att det anvisas medel till projektbidrag av detta slag vidsidan av den medelstilldelning som sker över det nyssnämnda anslaget Åtgärderför invandrare. Utskottet avstyrker därför motionen även i denna del. Det ovan anförda innebär sammanfattningsvis att anslagetbör anvisas med det belopp regeringen har begärt. att med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1983/84:468 och 1983/84:1926till Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkterna H3, H4och H6 och hemställer 1. att riksdagentill Kostnader för vissa nämnder m. m. för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att riksdagentill Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av 2 , 3. beträffandeChef för attriksdagen bemyndigar regeringen att för chefen för regeringskanslietsförvaltningskontor inrätta en tjänst med beteckningen Cp, AU1983/84:14 8 4. att fill för /85 anvisar ettförslagsanslag av . Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), iBengtsfors (c) och (vpk). Vid punkt 3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet , , ochHåkan Stjernlöf (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar "Vid bidragets" och på s. 7 slutar"har begärt" bort ha följande lydelse: Det aktiella bidraget tillfaller fill större delen depolitiska kvinnoorganisationerna och kan därför i realiteten betraktas som ettnytt partistöd. Ett stöd med sådan inriktning kan inte anses motiverat i ettläge då kravet på en stram hushållning med statens resurser gör det nödvändigtatt ompröva tidigare gjorda utgiftsåtaganden. I enlighet med yrkandet i motion1926 bör regeringens anslagsframställning avslås och bidragsverksamhetenupphöra. Vid sidan av det nu behandlade reguljära bidraget till dencentrala verksamheten har kvinnoorganisationerna möjlighet att från olika hållfå bidrag till särskilda projekt. Bidrag av den typen har nackdelen att dealltför mycket styr organisationerna i stället för att stödja dem. De lederdärmed till ryckighet i organisationernas planering. Såsom föreslås i motion1926 bör det prövas om inte projektbidragen helt eller delvis kan omformas tillett generellt bidrag till de icke-partipolitiska organisationerna. Regeringenbör överväga den frågan och lägga fram förslag härom till . Av de ovan redovisade ställningstagandena följer attutskottet inte kan ställa sig bakom förslaget i vpk-motionen 468 om enväsentligt vidgad bidragsgivning till förmån för invandrarkvinnorna. Isammanhanget kan erinras om att det ingår i invandrarpolitiska kommitténsuppdrag att föreslå ett nytt system för det statliga stödet till invandrar- ochminoritetsorganisationerna. AU1983/84:14 9 dels att utskottets hemställan bortha följande lydelse: att a) med bifall tillmotion 1983/84:1926 yrkande 1 avslår regeringens förslag om anslag för budgetåret1984/85 till Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet, b) avslår motion1983/84:468, c) med bifall tillmotion 1983/84:1926 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om projektbidrag. (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 som börjar "Vid bidragets" och på s.7 slutar"har begärt" bort ha följande lydelse: I motion 468 har kommunisterna lagt framförslag om vidgad bidragsgivning till förmån för invandrarkvinnorna. Såsomnärmare utvecklats i motionen bör bidragsgivningen göra det möjligt att bedrivaett aktivt kvinnoarbete inom ramen för de redan etableradeinvandrarorganisa-tionernas verksamhet. Enligt utskottets mening bör sålundabidrag kunna utgå från det förevarande anslaget även tillinvandrarorganisationer för den verksamhet som bedrivs av deraskvinnosektioner. Regeringen bör överväga den frågan och för läggafram förslag om de ändringar i nuvarande statsbidragsgrunder som visar sig behövliga. Såsom anförs i vpk-motionen är det vidare angeläget att tatill vara och stimulera det intresse för invandrarkvinnornas situation somfinns bland kvinnoorganisationer med huvudsakligen svenska medlemmar. Ettbelopp om 2 milj. kr. bör avsättas för att stödja den verksamhet som sådanaorganisationer bedriver bland invandrarkvinnorna. Det nu aktuella anslaget börräknas upp med motsvarande belopp. Av de ovan redovisade ställningstagandena följer attutskottet avvisar det i motion 1926 framställda yrkandet att regeringensframställning om anslag skall avslås. Det i samma motion gjorda yrkandet omprojektbidrag kan inte längre anses aktuellt och avstyrks ävenledes. dels att utskottets hemställan bortha följande lydelse: att a) avslår motion1983/84:1926, b) med bifall tillmotion 1983/84:468 yrkande 2 och med anledning av regeringens förslag tillBidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet för /85anvisar ett förslagsanslag av , c) med bifall tillmotion 1983/84:468 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om centralt stöd till kvinnosammanslutningar inominvandraiorganisafionerna. omgemensamma frågor (prop. 1983/84:100) Den till proposition 1983/84:100fogade bilagan 2 om för flera huvudtitlar gemensamma frågor() har hänvisats till arbetsmarknadsutskottet beträffandepunkterna 1-3 och 5-6. Punkterna 4 och 7 handläggs av konstitutions- resp.finansutskotten. Den aktuella bilagan har i regeringen föredragits avstatsrådet . Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. Under denna punkt redovisarcivilministern de avtal som har träffats om löner m. m. förstatstjänstemännen och om avtalens inverkan på de beräkningar som gjorts iårets budgetproposifion av kostnaderna för löner och pensioner. I sammanhanget kan erinras om att civilministern tar uppvissa lönepolitiska synpunkter i ett avsnitt om statens politik somarbetsgivare i bilaga 15 (s. 17) till budgetpropositionen. Civilministernförespråkar att staten som arbetsgivare bl. a. bör verka för kollektivavtal somstimulerar god service samt ökad produktivitet och effektivitet. Öppenheten förnytänkande måste enligt hans uppfattning öka, och han tänker sig att det vidvissa myndigheter görs försök med nya system för löne- och anställningsvillkor.Civilministern tillägger att prestationslönesystem bör kunna leda tillvaraktiga förbättringar i effektiviteten inom ramen för en god arbetsmiljö förde anställda. För egen del vill utskottet endast tillägga att en ökadflexibilitet i den statliga personalpolitiken bör kunna vara till fördel även ide fall då strävandena mot ökad effektivitet motverkas av problem med attrekrytera eller behålla personal med önskvärda kvalifikationer. Med detanförda hemställer utskottet att lägger tillhandlingarna punkt 1 i bilaga 2 till proposition 1983/84:100. Lönegradsplaceringen för vissa tjänster m. m. I följandepunkter delges vad civilministern har anfört om Lönegradsplaceringenför vissa tjänster m. m. Arbetshandikappadei statlig tjänst. Verksamheten ioffentliga sektorns särskilda nämnd. 1 1983/84. AU1983/84:15 2 Utskottet har inte funnit anledningtill särskilda uttalanden i dessa frågor utan hemställer att lägger tillhandlingarna punkterna 2,3,5 och 6 i bilaga 2 fill proposition 1983/84:100. Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), iBengtsfors (c) och (vpk). Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. , ,och (alla m) anför: Vi noterar med fillfredsställelse att civilministern i årdiskuterar behovet av nya grepp på löneområdet för att öka produktiviteten ocheffektiviteten inom den statliga verksamheten. Det är också värdefullt attutskottet i detta sammanhang breddar civilministerns effektivitetsresonemangtill att omfatta även problemen att anställa eller behålla personal inyckelställning på grund av stelheter i det statliga lönesystemet. är det nödvändigt att merkraftfullt omstrukturera och effektivisera verksamheten inom den offentligasektorn. Det är därvid angeläget att staten i sin egenskap av arbetsgivareaktivt arbetar för att utveckla ett lönesystem som bättre än det nuvarande kanknyta lönen till de enskilda arbetstagarnas prestationer. Vidare måste större utrymme än f. n. finnas för attkonkurrera om personal med specialistkompetens eller andra särskildakvalifikafioner. Om exempelvis skall lyckas med satsningarna påforskning inte minst när det gäller teknisk utveckling räcker det inte med atterbjuda intressantare arbetsuppgifter och en friare tillvaro på någonforskningsinstitution. De statliga forskarlönerna måste stå sig i konkurrensenmed såväl vad de enskilda företagen erbjuder som vad man betalar utomlands förskicklighet och vetenskaplig kompetens. minab/gotab 1984 77943 om lönedelegations verksamhet (redogörelsen /84:14) Utskottet har granskat redogörelsenför lönedelegationens verksamhet och tagit del av de viddelegationens sammanträden förda protokollen. Granskningen har inte givitanledning till något uttalande från utskottets sida. Utskottet får därför hemställa attriksdagen lägger redogörelsen /84:14 till handlingarna. Närvarande: (), (), KarinAndersson (c), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), (), (), IngvarKarlsson i (c) och (). minab/gotab 1984 77862