bet · G701AU8 · 1983-12-31 00:00:00 — Dagpenning frän erkänd arbets- Dagpenning från erkänd arbets- löshetskassaoch kontant arbets- löshetskassa, kontant arbetsmark- marknadsstöd räknas som skatte- nadsstöd samt ersättning enligt 14 pliktig intäkt av tjänst. och 15 ti§ lagen (1983:000) om ar- bete iungdomslag hos ojjenlliga arbetsgivare räknas som skattepliktig intäkt avtjänst. Dagpenning vid utbildning ochtjänstgöring inom lolalförsvarel räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilkaenligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgåtill deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådanabidrag likställda. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1984 och tillämpas första gången vid taxering. Senaste lydelse 1982:779, Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 37 8 Imom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. 37 8Nuvarande lydelse I mom.- Till ledning vid inkomsttaxering och registrering avpreliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall utanan-maning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåretenligt följande uppställning. Föreslagen lydelse I mom. Till ledning vid inkomsttaxeringoch registrering av preliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag,skall utan anmaning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för detföregående kalenderåret enligt följande uppställning. Den som utgett ersättning enligt 14 eller 15 § lagen(1983:000) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Den som uppburit ersättningen. Utgivet belopp som uppgår till sammanlagt minst 100kronor . Denna lag träder i kraft den Ifebruari 1984 och tillämpas första gången i fråga om kontrolluppgift tillledning vid taxering. Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik1974: 773. Lydelse enligt prop. 1982/83:177. AU1983/84:8 95 Lag om ändring i lagen (1983:000) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 20 kap. 2§ lagen (1983:000) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 20 Kap. 2 8-Vid tillämpningen äv bestämmelse i 3 kap. I 8och 4 kap. 8- 10 88, 11 kap. 6 a § samt 21 kap. 1 8 om försäkrad, som sammanbormed barn, skall med barn som där sägs likställas fosterbarn. Medförälder skall vid tillämpning av bestämmelserna i 4 kap., 9 kap. 4 S och 11kap. 6 a 8 likställas den, med vilken förälder är eller varit gift eller hareller har haft barn, om de stadigvarande sammanbor. Med förälder skall vidtillämpningen av bestämmelserna i 4 kap. 11 § och 9 kap. 4 8likställas den som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det. Enligt 2 § andra stycket lagen (1983:000) om undantag frånvissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m. m. skall ersättning som avsesi nämnda lag i vissa fall anses som inkomst av annat förvärvsarbete vidtillämpning av denna lags bestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst ochpensionsgrundande inkomst. Att ersättning enligt 14 och 15 §§tagen (1983:000) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare är attbetrakta som inkomst av anställning vid tilläinpning av bestämmelserna omsjukpenning-grundande inkomst och pensions-grundande inkomst framgår av 17 §nämnda lag. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1982: 120. Lydelse enligt prop.1982/83:177. AU1983/84:8 96 Lag om ändring i lagen (1983:000) om ändring i lagen(1981:691) om Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 8lagen (1983:000) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 2 8' Avgifterna skall betalas avarbetsgivare samt av den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 8 eller11 kap. 3 8 nämnda lag. Vid tillämpning av denna lag skall den som har utgettsådant bidrag som avses i 11 kap.. 2 8 första stycket m) lagen om allmänförsäkring anses som arbetsgivare. Bestämmelser om betalning av avgifter vid vissa uppdragfinns i lagen (1983:000) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272)m.m. Bestämmelser om betalning avarbetsgivaravgifter finns också i 18 § lagen (1983:000) om arbete i ungdomslaghos offentliga arbetsgivare. Denna lag träder i kraft . Lydelse enligt prop,' 1982/83:177. AU1983/84:8 Bilaga 2: SkU 1983/84:2 y 97 1983/84:2 y om förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital i små och medelstora företag (motion 1983/84:34 yrk. 7 delvis och yrk. 8 m. m) I proposition 1983/84:26 bilaga I(arbetsinarknadsdepartementet), som hänvisats till arbetsmarknadsutskottet, harregeringen föreslagit särskilda sysselsättningsåtgärder för /84, Med anledning av propositionen har i motion 1983/84:34 avJan-Erik m. fl. (fp) hemställts bl. a. att hos regeringenskall begära förslag om ändrade regelsystem för den allmänna löneavgiften ochsocialförsäkringsavgifterna i fråga om nyföretagande enligt de riktlinjer somanförs i motionen (pimkt 7 i hemställan) och om slopande av förmögenhetsbeskattningenav arbetande kapital i små och medelstora företag (punkt 8 i hemställan). I fråga om löneavgiften innebär yrkandet i motionen attsmå och medelstora företag fr, o. m. temporärt befrias frånsådan avgift. De berörda punkterna i motionens hemställan har, såvittavser löneavgiften och fråga om befrielse från förmögenhetsskatt för arbetandekapital i små och medelstora företag, hänvisats till skatteutskottet och iövrigt till socialförsäkringsutskottet. behandlade en motion frånfolkpartiet (1982/ 83:2432) vari motionärerna av bl. a. arbetsmarknadspolitiskaskäl yrkade att den allmänna löneavgiften skulle slopas i fråga om ungdomar somnyanställdes fr. o. m. och att allt nyföretagande skullebefrias från sådan avgift. Utskottet avstyrkte detta yrkaiide i sitt betänkandeSkU 1982/83:55 med motiveringen att det syfte som motionärerna ville tillgodosei allmänhet bättre främjades genom direkt stöd än genom lättnader ibeskattningen. Utskottet pekade också på att regler av den innebördmotionärerna åsyftade kunde vålla problem vid den praktiska tillämpningen, I samma betänkande behandlade utskottet också ettmotionsyrkande om slopande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital i småoch medelstora företag. Utskottet avstyrkte även detta yrkande med hänvisningbl. a. till företagsskattekommitténs utredningsarbete. biföll utskottets hemställan. Någon omständighetsom bör föranleda ändrad ståndpunkt från sida i dessa frågor harinte inträffat. Tillräckliga skäl att vid riksdagsbehandlingen behandla dessafrågor särskilt föreligger därför inte. Utskottet överlämnar med anledning 7 1983/84. AU1983/84:8 Bilaga 2: SkU 1983/84:2 y 98 härav de till utskottet remitterade delarna av motionentill arbetsmarknadsutskottet för vidare handläggning. Närvarande: (), (),()*. (), (). (), (), (), (), (), (), ()* , (), ()* och (). * Ej närvarande vid justeringen. (), (), (), (), () och EwyMöller (m) anser att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar med "Isamma" och slutar med "vidare handläggning" bort ha följandelydelse: Frågan om förmögenhetsbeskattning av arbetande kapital ismå och medelstora företag behandlades utförligt av företagsskattekommittén idess avlämnade betänkande (Ds B 1981:13). Kommittén som undersökt olikabeskattningsmetoder för att bryta kapitalbeskattningens negativa effekter pånäringslivet ansåg för sin del den bästa lösningen för att tillgodose dettasyfte vara att helt undanta arbetande kapital i mindre och medelstora företagfrån förmögenhetsbeskattning. En majoritet av de remissinstanser som yttradesig över utredningsförslaget delade i princip kommitténs uppfattning. Utskottet anser i likhet med företagsskallekommittcn atldet arbetande kapitalet i mindre och medelstora företag utgör en väsentligförutsättning för svenskt näringsliv. Med hänsyn härtill bör enligt utskottetsmening företags-skattekommitténs förslag genomföras. Utskottet finner detta sämycket mer angeläget mot bakgrund av de skärpningar a\ företagsbeskattningensom en riksdagsmajoritet genomfört och de beslut i sammariktning som kan väntas . Med det anförda vill utskottet som sin mening uttala attyrkande 8 i motion 34 bör bifallas. Enligt utskottets uppfattning finns det skäl som talar föratt samtliga yrkanden i motion 34 prövas i ett sammanhang i samband medbehandlingen AU 1983/84:8 Bilaga 2: SkU 1983/84:2 y 99 av proposition 26. Utskottet beslutar därför att tillarbetsmarknadsutskottet överlämna de till skatteutskottet remitterade delarnaav motionen för vidare behandling. () anser att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar med "behandlade" och slutar med"praktiska tillämpningen" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet det angelägetatt genom skattestimulanser underlätta nyföretagande. En lämplig åtgärd isådant syfte kan vara att temporärt befria allt nyföretagande från skyldighetatt erlägga löneavgift. Utskottet anser sig därför böra förorda attarbetsmarknadsutskottet tillstyrker bifall till motion 34 i denna del. , ,och (samtliga m) anför: Moderata samlingspartiet har tidigare ställt sig avvisandetill tanken på en särskild löneavgift och därvid åberopat samma skäl som deregeringen ansett tala mot en höjning av arbetsgivaravgiften. Ett yrkande frånvårt håll om slopande av löneavgiften fr. o. m. har tidigareavvisats av skatteutskottets majoritet. Vi har inte möjlighet att tainitiativ i denna för företagen så viktiga fråga. Enligt vår mening är detemellertid - särskilt mot bakgrund av redan beslutade och aviserade skärpningarav företagsbeskattningen - angeläget att regeringen så snart som möjligtlägger fram förslag om slopande av löneavgiften. Härigenom anser vi oss habesvarat motion 34 i denna del. AU1983/84:8 Bilaga 3: SkU 1983/84:6 y 100 1983/84:6 y om ersättning till arbetslösa ungdomar i vissa fall (prop.1983/84:46) har berettskatteutskottet fillfälle att yttra sig över proposition 1983/84:46 om arbete iungdomslag hos offentliga arbetsgivare jämte eventuella motioner. I propositionen läggs fram förslag om inrättande av s. k.ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. De ungdomar som blir anvisade arbete iungdomslag blir anställda hos arbetsgivaren. Lön och övriga förmåner utgårenligt kollektivavtal. Den lön som betalas ut till dem som arbetar i ungdomslagblir skattepliktig inkomst och kommer att ge rätt till sociala förmåner somgrundar sig på anställningsinkomst. I vissa fall föreslås att ersättning skallutgå trots att den unge inte är anställd hos en arbetsgivare, t. ex. om denunge inte anvisats arbete inom föreskriven tid. Även sådan ersättning, liksomdagpenning från erkänd arbetslöshetskassa och kontant arbetsmarknadsstöd,skall enligt förslaget utgöra skattepliktig intäkt. En bestämmelse härom harförts in i p. 12 av anvisningarna till 32 8 kommunalskattelagen (KL). Vidareföreslås att kontrolluppgiftsskyldighet för sådan ersättning införs. I motionerna 1983/84:62 av m. fl. (m) och1983/84:60 av m. fl. (fp) yrkas avslag på propositionen. tar i detta yttrande enbart ställning tillde föreslagna ändringarna i KL och taxeringslagen (TL). Dessa står iöverensstämmelse med de principer som allmänt tillämpas vid beskattningen.Under förutsättning att en rätt till ersättning enligt förslaget ipropositionen tillstyrks av arbetsmarknadsutskottet bör därför, enligtskatteutskottets mening, arbetsmarknadsutskottet också tillstyrka deföreslagna ändringarna i KL och TL. Närvarande: (), (),(). (), (). (),(), (), (), (),(), (), (), ()och (). AU1983/84:8 Bilaga 4: FöU 1983/84:1 y 101 1983/84:1 y övermotion 1983/84:33 om särskilda sysselsättningsåtgärder för /84 Efter samråd medarbetsmarknadsutskottet har försvarsutskottet beslutat att med eget yttrandetill arbetsmarknadsutskottet överlämna motion 1983/84:33 (s). Den har väcktsmed anledning av proposition 1983/84:26 om särskilda sysselsättningsåtgärderför /84. Motionen har hänvisats till försvarsutskottet medanpropositionen behandlas av arbetsmarknadsutskottet. Enligt nuvarande ordning registrerar nämnden förvapenfriutbildning (NVU) den som vapenfrinämnden har medgivit vapenfri tjänst.NVU placerar därefter i samråd med berörda myndigheter m. fl. den vapenfrietill utbildning. Härvid gäller att den vapenfrie skall fullgöra tjänst i enverksamhet som är betydelsefull för samhället under beredskap och krig.Tjänstgöringen skallske hos statlig, eller landstingskommunalmyndighet eller hos sådan förening eller stiftelse som regeringen bestämmer.Vissa statliga myndigheter, däribland , är skyldiga attanordna vapenfri tjänst inom sitt verksamhetsområde. Tjänstgöringstiden för vapenfri tjänstepliktig är 420dagar. Under tjänstgöringen skall han få en effektiv och ändamålsenligutbildning för det slag av tjänstgöring som han skall fullgöra. Medel för förmåner till tjänstgörande vapenfria tas upp påett särskilt anslag under tionde huvudtiteln. Regeringen föreskriver årligenett högsta antal tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga. Under en lång följd av år har de som medgivits vapenfritjänst varit fler än som kunnat utbildas. F. n. finns därför ca 4 300 vapenfriatjänstepliktiga registrerade i väntan på fullständig grundutbildning. Dennabalans, som vid utgången av /85 beräknas ha ökat till 5 000,anser NVU - som har lämnat synpunkter i ärendet - vara för stor. Ianslagsframställningen för /85 presenterar nämnden en plan föratt till början av /90 minska balansen till 3 000. Inom civilförsvaret utbildas vapenfria tjänstepliktigaantingen genom s. k. långtidsutbildning eller genom korttidsutbildning.Långtidsutbildningen innebär f. n. att den vapenfrie ges en kvalificeradcivilförsvarsutbildning om i allmänhet , följd av praktiktjänst mednära anknytning till den avsedda krigsplaceringen inom civilförsvaret.Innevarande budgetår utbildas omkring 100 vapenfria, de flesta befälsuttagna,på detta sätt. Flertaletvapenfria fullgör huvuddelen av tjänstetiden på annat håll än AU1983/84:8 Bilaga 4: FöU 1983/84:1 y 102 Om sådan utbildning inte leder tillkrigsplacering ges de också en s. k. korttidsutbildning inomcivilförsvaret. Även vapenfria som helt eller till stor del har fullgjort sinvärnpliktsutbildning ges sådan utbildning. Genom kortfidsutbildning öppnasmöjlighet att krigsplace-ra inom civilförsvaret. Innevarande budgetår beräknas1 700 vapenfria få korttidsutbildning. I motionen förordas en utökning av vapenfriutbildningeninom civilförsvaret i syfte att motverka arbetslösheten som manminskar kön av vapenfria tjänstepliktiga som inte har påbörjat sintjänstgöring. NVU biträder tanken på en utökad vapenfriutbildning inomcivilförsvaret. För detta fordras, anför nämnden, såväl utökade ekonomiskaförutsättningar som planeringstid i enlighet med nämndens långtidsbedömning ianslagsframställningen. Enligt NVU:s bedömning skulle nu högst 200 av devapenfria som väntar på grundutbildning kunna omfördelas för en tillfälligtökad långtidsutbildning inom civilförsvaret. Enligt vad utskottet inhämtat har man inom regeringskanslieti samband med utarbetandet av den nu aktuella propositionen prövat ochförkastat ett förslag från att öka antaletutbildningsplatser för långtidsutbildning inom civilförsvaret med 200innevarande budgetår och 500-600 /85 i syfte att skapasysselsättning för arbetslösa vapenfria tjänstepliktiga. Utskottet har i olika sammanhang framhållit önskvärdhetenatt öka möjligheterna att placera de vapenfria tjänstepliktiga till utbildningoch tjänstgöring (FöU 1977/78:28 s. 19 och 1982/83:3 s. 5. Nuvarande balans ärinte godtagbar. Utskottet ser med tillfredsställelse att NVU har upprättat enlångsiktig plan för att nedbringa denna. Motionärerna har föreslagit en ökning av antaletutbildningsplatser inom civilförsvaret för vapenfria, i syfte att skapasysselsättning åt arbetslös ungdom under innevarande budgetår. Den utbildningsom kan komma i fråga är långtidsutbildning. En utökad sådan kräver enligt vadutskottet har inhämtat bl. a. fler lärare inom civilförsvaret. Ett sådantresurstillskott borde stå i överensstämmelse med den långsiktigautbildningsplanering som prövas av statsmakterna. Härtill kommer att enforcerad långtidsutbildning av allt att döma inte hinner ge någonsysselsättningseffekt under innevarande budgetår. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionen inte börbifallas. De åtgärder och resurstillskott som kan komma att krävas för attminska den kö av vapenfria som får vänta alltför länge på att påbörja singrundutbildning bör ta ställning till i samband med kommandebudgetprövningar. AU1983/84:8 Bilaga 4: FöU 1983/84:1 y 103 Närvarande: (), i (c), (),(), (), (),(), (), (), (),(), (), (), ()och (). AU1983/84:8 Bilaga 5: SfU 1983/84:2 y 104 1983/84:2 y överproposition 1983/84:46 om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare jämtemotioner Genom beslut den 8 november 1983har arbetsmarknadsutskottet berett socialförsäkringsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1983/84:46 om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare jämte eventuella motioner väckta med anledning av propositionen. begränsar sitt yttrande till deförslag i propositionen som direkt berör utskottets ämnesområde. Utskottetyttrar sig dessutom över den med anledning av propositionen väckta motionen1983/84:160 av m. fl. (fp). I detta sammanhang tar utskottetockså upp den med anledning av proposition 1983/84:26 om särskildasysselsättningsåtgärder för /84 väckta och till utskottetremitterade motionen 1983/84:34 av m. fl. (fp) såvitt avseryrkande 6 och yrkande 7 i viss del. Socialförsäkringsutskottetfår anföra följande. I proposition 1983/84:26 om särskildasysselsättningsåtgärder för /84 förutskickade regeringenförslag om inrättande av s. k. ungdomslag hos offentliga arbetsgivare i syfteatt skapa arbete för arbetslösa 18-och 19-åringar. Förslaget har därefterföljts upp i proposition 1983/84:46 om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare. Enligt propositionen skall ungdomslag kunna finnas hos bl. a,statliga verk och myndigheter, kommuner och landstingskommuner. Kommunerna fårytterst en skyldighet att tillhandahålla arbete i ungdomslag. Till verksamhetenlämnas statsbidrag. Den lön som betalas ut till dem som arbetar i ungdomslag föreslåsbli skattepliktig inkomst och ge rätt till sociala förmåner som grundar sig påanställningsinkomst. I motion 1983/84:34 av Jan-ErikWikström m. fl. avvisas förslaget om ungdomslag, och som alternativt förslagbegär motionärerna i yrkande 6 en utredning om ett system med nedsattaarbetsgivaravgifter med successiv avtrappning under exempelvis en femårsperiod.Under denna tid skall parterna på arbetsmarknaden avtala om att hållaungdomslönerna konstanta. Enligt motionärerna innebär detta förslag en konkurrensförbättringför ungdomarna och en vidgning av den arbetsmarknad som står till derasförfogande. Förslaget följs upp av motionärerna i motion 1983/84:160. Utskottet, som inte har någonerinran mot förslaget i proposition 1983/84:46 om inrättande av ungdomslag,tillstyrker förslaget om att den lön AU1983/84:8 Bilaga 5: SfU 1983/84:2 y 105 som betalas ut till dem som arbetar i ungdomslag skall gerätt till sociala förmåner som grundar sig på anställningsinkomst. Mot dennabakgrund anser sig utskottet inte kunna förorda ett alternativt förslag enligtvad som begärts i motion 34 yrkande 6 och som följts upp i motion 160. Med det anförda överlämnar socialförsäkringsutskqttetmotion 34 yrkande 6 till arbetsmarknadsutskottet för fortsatt behandling. I motion 1983/84:34 yrkande 7begärs - i den del som remitterats till socialförsäkringsutskottet - förslagfrån regeringen om ändrade regelsystem för socialförsäkringsavgifterna förnyföretagande i vissa fall. Motionärernas förslag innebär att ungdomar somväljer att på egen hand starta verksamhet i form av egen rörelse skall gesekonomisk stimulans genom att befrias från skyldigheten att erläggasocialförsäkringsavgifter . Utredningen angående de små och medelstora företagensfinansiella situation (E 1980:05) har avgivit sitt slutbetänkande (SOU1983/ 84:59) Kreativ finansiering. I betänkandet diskuteras bl. a. frågan omatt använda arbetsgivaravgifterna som ett näringspolitiskt instrument för attsärskilt främja nystartande av företag. Utredningen har därvid ansett attstarka näringspolitiska skäl talar för en sådan lösning. Utredningen har dockavvisat tanken på att helt slopa arbetsgivaravgifternai nystartade företag eftersom starka skäl talar emot ett sådant förslag. Ibetänkandet har i stället föreslagits antingen en viss nedsättning avavgifterna i startskedet med en successiv avtrappning under några ar, eller attlåta nystartade företag alltjämt vara underkastade full avgiftsplikt, men öppnamöjligheter för dem att under ett inledningsskede få behålla motsvarande beloppi rörelsen som en form av samhälleligt riskkapital. Betänkandethar avlämnats till regeringen. Mot bakgrund av att utredningen angående de små ochmedelstora företagens finansiella situation lagt fram olika förslag omarbetsgivaravgifter som näringspolitiskt instrument för nystartade företaganser utskottet att beredningen av utredningens betänkande bör avvaktas innanriksdagen vidtar någon åtgärd i denna fråga. Utskottet anser således att motion34 yrkande 7 i nu behandlad del bör avstyrkas, och utskottet överlämnar ävendetta motionsyrkande fill arbetsmarknadsutskottet för fortsatt behandling. Närvarande: (), (), DorisHåvik (s), (), (), (),(), (), (), (),(), Margö (vpk), i (m),() och (). 8 1983/84. AU1983/84:8 Bilaga 5: SfU 1983/84:2 y 106 , ,och i (alla m) anför: Moderata samlingspartiet har imotion 1983/84:62, som väckts med anledning av proposition 1983/84:46, yrkatavslag på propositionens förslag om inrättande av ungdomslag. I motionen har istället föreslagits ett system med samhällstjänst. Mot denna bakgrund anser vi,såvitt gäller socialförsäkringsutskottets ämnesområde, attarbetsmarknadsutskottet bör avstyrka såväl propositionens förslag som förslageti inotion 34 yrkande 6. Såvitt gäller motion 34 yrkande 7 - i den del somremitterats till socialförsäkringsutskottet - delar vi utskottets uppfattning. , och (alla c) anför: har i motion1983/84:26, som väckts med anledning av proposition 1983/84:46, begärt en ijämförelse med propositionens förslag i vissa avseenden annan utformning avlagstiftningen. Motionens förslag berör dock inte socialförsäkringsutskottetsämnesområde. Mot denna bakgrund tillstyrker vi propositionens förslag såvittdet berör utskottets ämnesområde och avstyrker förslaget i motion 34 yrkande 6. Såvitt gäller motion 34 yrkande 7 - i den del somremitterats till socialförsäkringsutskottet - delar vi utskottets uppfattning. Margö (vpk) anför: kommunisterna har imotion 1983/84:163, som väckts med anledning av proposition 1983/84:46,framlagt vissa förslag om ändringar i propositionens lagförslag. De i motionenföreslagna ändringarna berör dock inte socialförsäkringsutskottets ämnesområde.Mot denna bakgrund tillstyrker jag propositionens förslag såvitt det berörutskottets ämnesområde och avstyrker förslaget i motion 34 yrkande 6. Såvitt gäller motion 34 yrkande 7 - i den del somremitterats till socialförsäkringsutskottet - delar jag utskottets uppfattning. AU1983/84:8 Bilaga 6: JoU 1983/84:1 y 107 yttrande 1983/84:1 y beträffandemotion om intensifierad skogsvård I motion 1983/84:31 av PaulLestander m. fl. (vpk) yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mera aktiva insatser från statens sida i syfte attintensifiera skogsvården bl. a. genom bättre information, ökad utbildning ochrekrytering av personal. Motionen, som väckts i anslutning till proposition1983/84:26 om särskilda sysselsättningsåtgärder för /84, harhänvisats till jordbruksutskottet för beredning. I motionen berörs landetsskogsvård, som enligt motionärernas mening behöver förbättras. Det anmäls attvänsterpartiet kommunisterna har för avsikt att i annat sammanhang återkommamed synpunkter och förslag till en förbättrad skogsvårdspolitik.