bet · G701AU23 · 1983-12-31 00:00:00 — (s), som utskottet har behandlat i detföregående, konstateras att vid en jämförelse med andra län med samma typ avproblem som i är tilldelning av medel för regionalpolitiskainsatser låg i länet. Mot bakgrund härav föreslås att medelstilldelningen förnästa budgetår bör i det närmaste fördubblas. Problemenpå arbetsmarknaden behandlas också i motion 2037 av (c) ochGunnar i (c) som framhåller att dessa nu är störte . passerade antalet arbetslösa i länet 10000-nivån för första gången.En av huvudorsakerna till länets stora problem är del starka beroendet avbasindustrierna. Motionärerna föreslår olika insatser för att komma till rättamed problemen. En satsning måste ske på mindre och medelstora företag. Statenbör ställa särskilda lånemöj-ligheler till förfogande åt ett i länet bildatutvecklingsbolag. Livsmedelsproduktionen måste hållas uppe och jordbruket gesen chans alt utvecklas. Även skogsbrukets utveckling är av central betydelse.Ett centrum borde bildas i förfastbränsletekniken. Turismen bör utvecklas. Slutligen utgår motionärerna ifrånatt av de ytterligare medel begärt för regionalautvecklingsinsatser ytterligare insatser görs i länet. Imotion 2039 av (c) och i (c) begärs att länetsnya utvecklingsbolag får tillgång till särskilda lånemöjligheter. Uppsalalän har expanderat kraftigt . Befolkningen har ökatkontinueriigt varefter länet fick en vissbefolkningsminskning. Antalet invånare bedöms dock öka fram till år 1990.Emellertid har kommunerna svårigheter på arbets- AU1983/84:23 87 Den totala sysselsättningen väntas också ökafram enligt prognoserna. Arbetslösheten i länet var förta åretklart under riksgenomsnittet. Utskottet är medvetet om att åtskilliga kommuner iMellansverige har svårigheter på arbetsmarknaden. Inte minst gäller detta dessaläns Bergslagskommuner. Det är mot denna bakgrund av stor betydelse för dessa länsutveckling atl problemen i kan lösas. Industri- ochregionalpolitiska insatser bör mot bakgrund härav ha hög prioritet inom dennalandsdel. Ett led i detta är den omstrukturering av specialstålsindustrin somregeringen tagit initiativ till och som innebär finansiella rekonstruktioner avspecialstålsföretag inom regionen. Som redovisats i del föregående har ocksåvidtagits en rad åtgärder för att främja utvecklingen av näringslivet iBergslagen. Ytterligare insatser föreslås i proposition 157 omstrukturförändringar inom specialstålsinduslrin, m. m. Utskottet har behandlatdessa förslag i det föregående. Utskottet ser positivt på de olika lokala initiativ somtagits inom regionen, t.ex. enligt den s.k. Norbergsmodellen och de olika projektsom bedrivs i inom data- och elektronikområdet. Det bör ankommapä länsstyrelserna att ta initiativ till och samordna övergripandehandlingsprogram inom regionen. De regionala industriprogrammen kan vara en basi detta sammanhang. Vidare bör högskolorna och de stora förelagen i denna delav landet kunna utnyttjas i arbetet med att stärka hela landsdelens näringsliv.Även de regionala utvecklingsfonderna bör kunna spela en stor roll isammanhanget. Utskottet vill slutligen erinra om att många av kommunernainom regionen är placerade i stödområde vilket bör innebära godaförutsättningar för näringslivets utveckling. Utskottets syn påstödområdesindelningen har redovisats i det föregående. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 704,864, 882, 884, 1099, 1100, 1904, 1922, 1947, 1962, 2037, 2039, 2386 och 2459. ' Utskottet behandlar under dennarubrik , , och . nådde sin befolkningstopp meddrygt 280000 invånare. Under 1960-lalet reducerades länets folkmängd med ca 11500 personer för alt ligga på i stort sett oförändrad nivå.Under början av 1980-talet har folkmängden sjunkit med nära 2000 personer ochfolkmängden förväntas sjunka ytterligare fram . Arbetslösheten ilänet var i genomsnitt över riksgenomsnittet under förta året. Utvecklingeni länet behandlas i två motioner. I motion 705 av m. fl. (s) presenteras ettätgärdsprogram för . Motionärerna anför att Västernorrlandunder senare AU 1983/84:23 88 århar hamnat i en mycket allvarlig sysselsättnings- och befolkningssituation.Enligt tillgängliga prognoser kommer denna situation att försämras ytterligareunder om inte omfattande och kraftfulla insatser görs. Vad sombehövs är en förstärkning av regionalpolitiken. Vidare föreslås att kraftpriseltill storförbrukare inom industrin skall hållas på en internationellt settkonkurrensmässig nivå, och geologisk verksamhet i länet bör stödjas. Fiskodlingbör när det gäller investeringar jämställas med andra industrigrenar. Olikaindustriutvecklingsgrupper bör stödjas med ekonomiska resurser.Sundsvall/beskrivs som en värdefull resurs förregional utveckling och det är av stor vikt att högskolan ges tillfälle attutveckla en bärig organisation med tillräcklig bas. U-centrums resurserbör förstärkas. Turismen bör utvecklas och fyra nya hantverkshus förelektronikförelag bör stödjas ekonomiskt. Ett industrispår mellan Örnsköldsvikoch bör byggas. En ytterligare neddragning av Västernortlands regementenbör icke ske och en exportzon vid Midlanda flygfält bör tillskapas. Vidareföreslår () i motion 2383 att tilldelasen ökad andel av de regionalpolitiska resurserna. Länet svarade under år 1983för den största procentuella folkminskningen (0,) bland samtliga länoch arbetslösheten ligger över riksgenomsnittet. Jämtlandslän hade befolkningsökning och var det första gångenpå som länets befolkningstal minskade. Minskningen väntas fortsättaunder . Endast i två kommuner - och Åre antas folkmängdenöka. Anmärkningsvärt är också att folkmängden minskade i kommunvilket inte skett . Sysselsättningen väntas öka under1980-talet. Arbetslösheten har legat drygt I % överriksgenomsnittet. Två motioner behandlarutvecklingen i länet. Imotion 1966 av () konstateras att införandet av ett särskiltlänsanslag såvitt nu kan bedömas varit en lyckosam åtgärd som i hög gradvitaliserat länsstyrelsernas och övriga länsorgans engagemang i glesbygds-ochregionalpolitik. bör utses till försökslän för atl pröva friareanvändning av statliga regionalpolitiska medel och för all pröva nyasamarbetsformer mellan regionala och statliga organ. Vidare bör det s. k.länsanslaget höjas från 40 milj. kr. till 70 milj. kr. Vidare presenteras ettåtgärdsprogram som bl. innehåller förslag om att upprustningfullföljs. Upprustning av länets vägar och bör komma tillstånd. Regeringens förslag om ändrade bidrag till underhåll av enskilda vägarmåste korrigeras och det särskilda pristillägget för Non-landsjordbruket måsteräknas upp. bör släppa till skogsmark för bl. a. upprättande avsärskilda skogsbruksfastigheter. En sänkning av arbetsgivaravgiften med 10procentenheter bör bl. a. genomföras inom lantbruket och industrin. Högskolan iÖstersund bör ges en central funk- AU 1983/84:23 89 tioni arbetet med forskning och utveckling av regionalpolitiken. Åtgärderna ärmöjliga att genomföra inom ramen för budgetalternativ. Jämtlandslans befolknings- och näringslivsutveckling behandlas också i motion 1954 avMarianne m.fl. (s). Motionärerna anför att länet har haftfödelseunderskotl vilket bl. a. gör att befolknihgssi-tuationen ilänet är allvarlig och betydligt bekymmersammare än i . Inteheller bedöms sysselsättningen på öka nämnvärt. Ökad sysselsättningväntas enbart inom de tjänsteproducerande sektorerna, medan antaletförvärvsarbetande beräknas fortsätta att minska inom'de varuproducerandenäringarna. Ansträngningar görs för att hitta vägar till en gynnsammareutveckling och utgångspunkten bör vara de naturtillgångar som länet har iskog, mineraler, vattenkraft, fasta bränslen och en attraktiv natur. Medotillräckliga regionalpolitiska medel kommer kommuner och länsorgan att ståutan de verktyg som kan behövas för att få till stånd en önskvärd satsning tillgagn för länet och landet. Därför krävs ett tillskott till länsanslaget förnästa budgetår med 27 milj. kr. till 67 milj. kr. Finansieringen bör ske genomen omfördelning av de regionalpolitiska medlen. Västerbottenslän hade och en befolkningstillväxt.Inlandskommunerna hade emellertid befolkningsminskning. Enligt prognosen föråterstående delen av förväntas folkmängden i stort sett varaoförändrad. Arbetslösheten i länet ligger över riksgenomsnittet och antaletkvarstående arbetslösa var vid utgången av drygt 6000 personer.Samtidigt var de kvarstående lediga platserna drygt 2 200. Imotion 1928 av m.fl. (c, s, m, fp och vpk), som utskottet harbehandlat i del föregående, föreslås alt 200 milj. kr. omfördelas från AMSberedskapsmedel. Äv dessa medel bör tilldelas 25 milj. kr. ellertotalt 65 milj. kr. till regionala utvecklingsinsatser. Det är mycket angelägetatt ytterligare resurser tillförs länet för genomförande av angelägnaglesbygdsprojekt. För sysselsättningen i och ur regionalpolitisksynpunkt är det viktigt att medel inte fattas för just sådana projekt.Länsanslaget upplevs allmänt som mycket värdefullt och har medfört att mängainvesteringar har kommit till och många nya långsiktigasysselsättningstillfällen har skapats i länet. Vidareföreslår () och () i motion 2396 att enutvecklingsplan för åtta lappmarkskommuner upprättas. Dessakommuner har myckel stora råvaru- och naturtillgångar. Även mineraltillgångaroch stora torvområden finns. Kommunerna brottas med vikande sysselsättning,stor arbetslöshet och en betydande folkmängdsminskning. Minskningen har varitsärskilt stor i /kommuner och i /Malä kommuner.Arbetslösheten är också mycket hög. Skyndsamma åtgärder krävs för att vända dennuvarande avvecklingstrenden till utveckling. En plan för dessa insatser måstesnarast utarbetas och särskilda statliga stödinsatser måste prioriteras. AU1983/84:23 90 Den årliga ökningen av folkmängdeni har vänts till befolkningsminskning.Under åren 1981 och 1982 minskade folkmängden med ca 1 700 personer. Det är iförsta hand malmfältens och kommuner som har svarat förbefolkningsminskningen. Sysselsättningsminskning väntas fortsätta under1980-talet framför allt inom industri- och byggnadsverksamhet. Dengenomsnittliga arbetslösheten var störte än riksgenomsnittet ochden högsta i landet. Arbetslöshetssiffrorna är högst i kommunerna i östraNorrbotten och i malmfälten. I motion 2395 av m.fl. (s) framläggsåtgärder för att trygga sysselsättningen i . Arbetslösheten liggerredan pä . Förelag friställer och rationaliseringarna i skogenfortsätter. bör bli pilotprojekt för mera samhälleliga åtgärder.Okonventionella metoder borde kunna utvecklas med stor frihet att användatillgängliga ekonomiska resurser. Samarbetet över bör utvecklas isyfte atl utveckla näringslivet och trygga sysselsättningen i . () framhåller i motion 565, somutskottet har behandlat i det föregående, att glesbygdsstödet har kommit attbli ett utmärkt instrument för atl upprätthålla och skapa sysselsättning ochservice pä landsbygden och i utpräglad glesbygd. Motionären föreslår ändrade bidragsnivåerför glesbygdsstödet som anslaget för regionala utvecklingsinsatser iNortboltens län höjs till 65 milj. kr. Utskottet kan först konstatera atl även ombefolkningsutvecklingen i en del av dessa län varit relativtbalanserad tillhör dessa län de från regionalpolitiska utgångspunkter mestutsatta i landet. Detta återspeglar sig också i att flertalet av kommunerna ärplacerade i stödområde,vilket ger goda förutsättningar för att stimuleranäringslivets utveckling. Utskottet vill också erinra om att samtliga län harbetydande inomregionala problem. Befolkningstillväxt har i huvudsak skett inomvissa kustområden. Som en följd av detta ges det kraftigaste regionalpolitiskastödet i inlandet. När det sedan gäller näringslivet i Norrlandslänen är dettill stor del baserat på inhemska råvaror där har den i landetstarkaste råvaruanknytningen med nära hälften av sin industri i sådanabranscher. Detta skapar naturligtvis särskilda problem i form av bl. a.konjunkturkänslighet vilket fått allvarliga konsekvenser försysselsättningen till följd av den svaga utvecklingen inom denna del avnäringslivet. Ändra län med höga andelar av råvarubaserad industri ärVästernorrlands och . För atl komma till rätta med dessaproblem pågår inom ramen för länsplaneringsarbetet ett omfattande arbete somsyftar till att åstadkomma en mera differentierad industri i länen. Här spelarde av länsstyrelserna på regeringens uppdrag framtagna regionalaindustriprogrammen en stor roll. Utskottetvill också erinra om att Norrlandslänen tilldelas, med hänsyn AU 1983/84:23 91, tillproblemens omfattning, en i förhållande till deras andel av rikets befolkningbetydande del av statliga medel som länsstyrelserna disponerar förutvecklingsinsatser. För innevarande budgetår har tilldelats 51milj. kr., och vardera 41 milj. kr. samtVästernorrlands län 27.4 milj. kr. Vidare vill utskottet erinra om attskillnaden när det gäller förvärvsfrekvens är stor inom länen (se fig. 3 och 4i det föregående). Utskottetvill med anledning av de framförda önskemålen om ytterligare medel förutvecklingsinsatser till bestämda län hänvisa till att medlen fördelas avregeringen främst efter problemens omfattning. Medel för regionalpolitiskt stödhar utskottet behandlat i det föregående. Norrbottenslän har under en följd av år varit det högst prioriterade länet iregionalpolitiken. Ett exempel härpå är den sänkning av socialavgifterna med 10procentenheter som beslutade om . Avsikten är att dettaskall öka konkurrenskraften i det norrbottniska näringslivet och stärkaföretagens ställning, vilket i sin tur bör medföra ökad produktion och ökadsysselsättning. I sammanhanget kan också nämnas att statskontoret i december1983 fått regeringens uppdrag att med utgångspunkt i en studie i Norrbottenslän utforma ett förslag till samordnad statlig länsförvaltning. Resultatet avutredningsarbetet skall redovisas till regeringen senast den 28 december 1984.En sådan samordning skulle också innebära en förstärkning av regionalpolitikeneftersom de för den regionala utvecklingen väsentliga besluten skulle kommaatt fattas av en myndighet på länsnivå. Utskottet har behandlat motioner medyrkande om försöksverksamhet med samma syfte angående i detföregående. Denogynnsamma utvecklingen i har medfört att särskildaåtgärdsprogram beslutals av (AU 1982/ 83: 24).Åtgärderna avser alt stärka sysselsättningen i och möta denakuta sysselsättningskris som råder i malmfältskommunerna vill också peka på den s. k. som nyligenavlämnat sitt betänkande. Utredningens uppgift har varit atl ta fram ettprogram för utveckling på i Malmfälten. Stor vikt har lagts vid ensamhällsekonomisk genomlysning av och kommunernas situation. Utredningenkonstaterar att ett nytt näringsliv måste byggas upp vid sidan om för attlångsiktigt trygga malmfältskommunernas framtid. För att stärka och utvecklanäringslivet har utredningen därför föreslagit ett omfattande åtgärdspaket. Utskottetvill också erinra om beslut att Norrlandslänen skall prioriteras vidlokalisering av statlig verksamhet. Vidare bör nämnas de särskilda insatser somgörs för jordbruket i norra . Närdet slutligen gäller samarbetet över gränserna i vill utskottet. erinraom och den särskilda ämbetsmannakommitté inom för regionalpolitik (NÄRP), vilka båda har till uppgift attsamordna och stimulera olika former av verksamheter över gränserna i . AU1983/84:23 92 Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna 705, 1954, 1966, 2383, 2395 och 2396. I motion 715 av m. fl. (c) behandlas situationen i svenska skärgärden.Motionärerna konstaterar att avbemanningen inom fyrväsendet under de senastetvä decennierna omfattat ett femtiotal fyrplatser, samt att även andrastatliga myndigheter, t. ex. och domänverket, som ärinblandade i skärgårdens infrastruktur vidtagit åtgärder som gör attarbetstillfällen försvinner, hus och öar ställs öde. För att stoppa densuccessiva avfolkningen av våra kuster och öar måste länsstyrelserna ges störreinflytande och starkare ställning för att kunna sätta större kraft bakom sinaför det mesta förnuftiga åsikter om hur man vill hålla sin egen skärgårdlevande. Vidare framhålls i motion 2451 av (vpk)och (vpk) alt det nu är dags för iesoluta och konkretaåtgärder av statsmakterna för att i stället för att minska öka antalet anställdavid de statliga civila myndigheterna i våra skärgårdar. Det statliga stödettill glesbygd bör intensifieras vad gäller skärgårdsområdena. Utskottet kan först konstatera att den statliga sektornofta spelar en stor roH i regioner där sysselsättningen inom näringslivetviker. Problemet kan emellertid inte enbart angripas med generella metoder,utan kravet på rationalitet och tillfredsställande service får vid sidan avsysselsättningseffekterna vara avgörande i det enskilda fallet. Del åligger länsstyrelserna alt inom ramen förlänsplaneringsarbetet och med utnyttjande av tilldelade medel förutvecklingsinsatser även beakta förhållandena i den svenska skärgärden. Motbakgrund härav avstyrker utskottet motionerna 715 och 2451. Förutsättningar och riktlinjer för regionalpolitiken 1. beträffande förutsättningar förregionalpoUtiken altriksdagen godkänner vad utskottet anför med anledning av budgetpropositionen, 2. beträffanderiktHnjer för regionalpoUtiken res. 1 (m) att avslår motionerna 1983/84:567yrkande 2, 1983/ res. 2 (c) 84:568 yrkande 6 i motsvarande del, 1983/84:1371 yrkande 1 i -res. 3 (fp) motsvarande del och 1983/84:2384 yrkandena 1och 2, res. 4 (vpk) 3. beträffande/riaz-eanvändning av de regionalpolitiska medlen att avslår motionerna1983/84: 1910, 1983/84: 1953 och -1983/84:1966 yrkande 1, AU1983/84:23 93 Decentralisering av statlig verksamhet 4. beträffande uppdrag tiH vissacentrala myndigheter om decen tralisering av verksamheten attriksdagen avslår motion 1983/84: 1914, 5. beträffande lokalisering avmyndighet vid översyn av regional organisation attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1333 och 1983/84: 2394, 6. beträffande en försöksverksamhetmed omlokalisering av offent lig verksamhet i län altriksdagen avslår motion 1983/84:1903, 7. beträffande utflyttning avstatlig dataverksainhet från Stock holm tiH attriksdagen avslår mofion 1983/84:1329, 8. beträffandestatlig verksamhet till län att avslår motion 1983/84:707, 9. beträffandestatlig verksamhet till attriksdagen avslår motion 1983/84: 710 i motsvarande del, 10. beträffande en bättreregional utveckling i att avslår motion 1983/84:882 i motsvarande del, 11. beträffande lokaliseringav ny statlig verksamhet tHl atl avslår motion 1983/84:1076 i motsvarande del, 12. beträffande statligverksamhet tHl , och Sö- res. 5 (vpk) derhamns kommuner i attriksdagen avslår motion 1983/84: 2479 yrkande 2, Förändring av de regionalpolitiska stödformerna m.m. 13. beträffande ändraderiktlinjer för offertstöd samt centrala kon sult- och utredningsinsatser attriksdagen godkänner regeringens förslag, 14. beträffandelokaliseringsstöd till mindre projekt i de angivna orterna utanför stödområdet attriksdagen avslår motion 1983/84:460, 15. beträffande ändring av reglerna förlokaliseringslån att godkänner regeringens förslag, 16. beträffande lokaliseringslånenshantering av den ordinarie kre- res. 6 (m) dhmarknaden res. 7 (c) atl avslårmotionerna 1983/84: 1371 yrkande I i motsvarande del och 1983/84:2528 yrkande2 i motsvarande del, 17. beträffande utvidgning av deverksamheter som kan få lokaliseringsstöd attriksdagen avslår motion 1983/84:2037 yrkande 3, 18. beträffandestöd tHl hantverkare attriksdagen avslår motion 1983/84:1334, AU1983/84:23 94 19. beträffande förenklingar av detregionalpolitiska stödsystemet att avslår motionerna 1983/84:1092yrkande 2, 1983/ 84:1902 och 1983/84:1938, 20. beträffande den s. k.fiaskhalsutbildningen som ett regionalpolitiskt stöd altriksdagen avslår motion 1983/84: 1960, 21. beträffandekommunala industrilokaler attriksdagen avslår motionerna 1983/84:712, 1983/84:1936 yrkande 1 och 1983/84:1950, 22. beträffande industricenter iSollefteå kommun atl avslår motion 1983/84:709, 23. beträffande industricenter iSkinnskatteberg att avslår motion 1983/84:1921, 24. beträffande kreditgarantier ochinvesteringslån avseende kommersiell service i glesbygd attriksdagen godkänner regeringens förslag, 25. beträffande beloppsgränserna för stöd till glesbygdsföretag res. 8 (c, fp) m.m. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:565 i motsvarande del och 1983/84:568yrkande 8, Anslagsfrågor m. rn. 26. beträffande enförlängning av nuvarande ramperiod för regio nalpolitiskt stöd attriksdagen godkänner regeringens förslag, 27. beträffande en uppdelning avanslaget till lokaliseringsbidrag res.9 (c) alt med avslag på motion 1983/84:568 yrkande 7 i motsvarandedel godkänner regeringens förslag, 28. atl med bifall tillbudgetpropositionen samt med avslag res. 10 (m) på motionerna 1983/84:568yrkande 6 i motsvarande del och res. II (c) 1983/84: 1371 yrkande 2 till Regionalpolitisktstöd: Bidragsverksamhet för /85 anvisar ett förslagsanslag av350000000 kr., 29. att med bifall tillbudgetpropositionen samt med avslag res. 12 (m) på motionerna 1983/84:568yrkande 7 i motsvarande del och res. 13 (c) 1983/84: 1371 yrkande 3 tillRegionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m.m. för /85anvisar ett reservationsanslag av , 30. alt med bifall tillbudgetpropositionen samt med avslag res. 14 (m) på motionerna 1983/84:1371 yrkande 4 och 1983/84:2528 yr- res. 15 (c) kände 2 i motsvarande del tillRegionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån för /85 anvisar ettreservationsanslag av , AU1983/84:23 95 31. att medanledning av motionerna 1983/84: 568 yrkande res. 16 (s) 9, 1983/84:872 yrkande 2 i motsvarande del, 1983/84: 1371 yr kande 5, 1983/84: 1928 yrkande 1 i motsvarande del och motion 1983/84:2384yrkande 4 samt med avslag på budgetpropositionen till Regionalpolitiskt stöd:Regionala utvecklingsinsatser för /85 anvisar ettreservationsanslag av , 32. beträffande länsanslaget tHlNorrbottens län res. 17 (s) att avslårmotion 1983/84:565 i motsvarande del, 33. beträffande särskilda insatser iinre och södra res. 17 (s) götland atlriksdagen avslår motion 1983/84: 872 yrkande 2 i motsvarande del, 34. beträffande länsanslagettill res. 17 (s) alt avslår motionerna 1983/84:882 i motsvarande del och1983/84:1045, 35. beträffande länsanslaget tHlSkånelänen res. 17 (s) att avslårmotion 1983/84:1076 i motsvarande del, 36. beträffande länsanslaget tiHVärmlands län res. 17 (s) att avslårmotionerna 1983/84: 1904 i motsvarande del och1983/84:2044, 37. beträffande länsanslaget tillKapparbergs län res. 17 (s) att avslårmotion 1983/84: 1908, 38. beträffande länsanslaget tillVästmanlands län res. 17 (s) att avslårmotion 1983/84:1922 i motsvarande del, 39. beträffande länsanslaget tillKalmar län res. 17 (s) att avslårmotion 1983/84; 1925 i motsvarande del, 40. beträffande läiisanslaget tillVästerbottens län res. 17 (s) att avslårmotion 1983/84: 1928 yrkande 2, 41. beträffande länsanslaget tillÄlvsborgs län () res. 17 (s) att avslår motion1983/84: 1931 i motsvarande del. 42. beträffande länsanslaget tHlJämtlands län res. 17 (s) att avslårmotionerna 1983/84:1954 i motsvarande del och1983/84: 1966 yrkande 2 i motsvarande del, 43. beträffande lånsanslagentill , , Kal- res. I7(s) mar och atlriksdagen avslår motion 1983/84:2388 i motsvarande del, 44. att med bifall tillbudgetpropositionen medger att under /85 statlig kreditgarantiför lån till företag och glesbygder och för lån till kommersiell servicebeviljas med sammanlagt högst , 45. att med bifall tillbudgetpropositionen till Täckande av förluster på grund av kreditgarantier tillföretag i glesbygder m.m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av1000 kr.. AU1983/84:23 96 46. beträffande regler om nedsättningav socialavgifter och allmän res. 18(m) löneavgift i m. m. res.19 (c) att avslår motionerna 1983/84:567 yrkandena 1 och 3- res. 20 (fp) 6, 1983/84:1338 i motsvarande del,1983/84:1371 yrkande 6 i res. 21 (vpk) motsvarande del,1983/84:1948 och 1983/84: 2402, 47. att med bifall tillbudgetpropositionen samt med avslag res. 22 (m) på motionerna 1983/84:567 yrkande 7, 1983/84:1338 i molsvaran- res. 23 (c) de del och 1983/84:1371yrkande 6 i motsvarande del till Ersätt- res. 24 (vpk) ning för nedsättningav socialavgifter för /85