bet · G701SoU32 · 1983-12-31 00:00:00 — ombehörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. 1983/84:179) I propositionen läggs fram förslag fill en ny lagom behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. I den nya lagenhar samlats alla bestämmelser om kompetensbevis och om behörighet för hälso-och sjukvårdspersonalen som bör meddelas i lag. Medkompetensbevis avses bevis om legitimation och bevis om specialistkompetens(för läkare och tandläkare) samt vissa behörighetsbevis. Det föreslås attlegifimafion skall finnas - förutom som f.n. för barnmorskor, glasögonoptiker,läkare, psykologer, sjukgymnaster, sjuksköterskor och tandläkare - förlogopeder och psykoterapeufer. Samtliga sex utbildningsinriktningar i den nyahälso- och sjukvårdslinjen inom den kommunala delen av högskolan föreslås ledafram till legifimafion som sjuksköterska. Ensamrätt att utöva yrke skall ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som f. n. gäller tillkomma apotekare,barnmorskor, läkare, receptarier och tandläkare. Iavvaktan på en särskild översyn får därjämte tandhygienister och tandsköterskorfortsatt en form av ensamrätt att biträda tandläkare i deras yrkesutövning.Yrkesfiflarna barnmorska och tandläkare föreslås få samma rättsliga skydd somyrkesfiteln läkare. Också beteckningen legitimerad i förening med yrkestitelföreslås bli rättsligt skyddad. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraftden . Bestämmelserna om logopeder och psykoterapeufer skall docktillämpas fr. o. m. . Medanledning av propositionen har väckts fem motioner, vilka samtliga avser frågormed anknytning till lagförslaget. Motionsförslag framläggs sålunda omlegifimafion för Doctors of Chiropractic, om viss komplettering av förordningen(1983:751) om legitimafion eller annan behörighet förhälso-ochsjukvårdspersonal med utländsk utbildning, om ensamrätt för leg. sjuksköterskoratt utöva sjuksköferskeyrket, om behörighetsföreskriffer för arbetsterapeutersamt om legitimation för operations-, röntgen- och radiote-rapiassistenfer medäldre utbildning. Utskottet fillstyrkerlagförslaget och avstyrker motionsförslagen. Vid betänkandet har fogats tre reservationer (s.17-19) och ett särskilt yttrande (s. 19). M-ledamöternahar avgett reservationer mot utskottets beslut beträffande frågan gm ensamrättför leg. sjuksköterskor aft utöva sjuksköterskeyrket och beträffande den tilldenna fråga anknutna frågan om lydelsen av 6 och 9 §§ i 1Riksdagen 1983/84.12 saml. Sol)1983/84:!32 2 förslaget fill lag om behörighet atf utöva yrke inomhälso- och sjukvården m.m. (nrl resp. nr3). Fp-ledamoten har avgeff reservation mot utskottets beslutbeträffande frågan om behörighetsföreskrifter för arbetsterapeuter (nr 2). Vpk-ledamoten har avgett särskilt yttrande beträffandeviss komplettering av förordningen 1983:751. I propositionen läggs vidare framförslag till följdändringar i lagen (1960:409) om förbud i vissa fall motverksamhet på hälso- och sjukvårdens område samt förslag till lag om ändring ilagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. Ändringeni sistnämnda lag syftar fill att möjliggöra avbrott i preskription avdisciplinpåföljd inom hälso- och sjukvården. nämndalagförslag tillstyrks också av utskottet. I proposition 1983/84:179 om lag ömbehörighet ätt utöva yrke inom hälso-och sjukvården m. m. har regeringen() efterhörande av lagrådet föreslagit aft antavid proposifionen fogade förslag till 1. lag om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m.m., 2. lag om ändring i lagen (1960:409)om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område, 3. lag om ändring i lagen (1980:11) omfillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. Lagförslagenframgår av bilaga. Med anledning av propositionen har väckts fem motioner.Företrädare för utskottet har i ärendet uppvaktats av företrädare för FörbundetSveriges Arbetsterapeuter samt för . I motion 1983/84:2854 av SvenHenricsson (vpk) och Margö (vpk) hemställs atf som sinmening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om kompletterandetrygghefsbesfämmelser i förordningen (1983:751) om legitimation eller annanbehörighet för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning. I mofion 1983/84:2855 av () och () hemställs 1. att beslutar om enkomplettering av prop. 1983/84:179 med legitimationsvillkor också för Doctorsof Chiropractic, 2. att beslutar attlegitimeringen skall träda i kraft per , eller vid den tidpunktdå beslutad försöksverksamhet givit ett tillfredsställande resultat. SoU1983/84:32 3 I motion 1983/84:2856 av Ing-MarieHansson m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i mofionen anförts om övergångsbestämmelser om legitimafion föroperations-, röntgen- och radioterapiassisfenter. I motion 1983/84:2857 av KenthSkårvik (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i mofionen anförts om behovet av behörighetsföreskriffer förarbetsterapeuter i lag om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården. I mofion 1983/84:2858 av NilsCarlshamre m.fl. (m) hemställs.att antar det fill proposifion1983/84:179 fogade förslaget till lag om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m. m. med följande ändringar: 6§ Behörighet att utöva yrke som barnmorska, läkare,sjuksköterska eller tandläkare är den som har legifimafion för yrket eller somsärskilt förordnats att utöva yrket. Dock får endast den som har legitimationsom läkare yrkesmässigt bedriva enskild läkarverksamhet. Särskilt förordnande enligt första stycket meddelas avsocialstyrelsen eller, efter styrelsens bemyndigande, av hälso- ochsjukvårdsnämnd, organ som avses i 11 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)eller annan myndighet. 9 § I verksamhet på hälso- och sjukvårdens ellertandvårdens område får infe någon 1. obehörigen ge sig ut för aft vara barnmorska, läkare,sjuksköterska eller tandläkare eller på annat sätt ge sken av att ha sådan kompetens, eller 2. ge sig ut för att vara legitimerad glasögonoptiker,logoped, psykolog, psykoterapeut eller sjukgymnast utan atf ha legitimation för yrket. Angående förslaget till lag om behörighet att utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m. m. I vårt land står def i princip varoch en fritt aft utöva verksamhet på hälso-och sjukvårdens område. Till skyddför allmänheten finns det dock omfattande begränsningar i denna frihet främstgenom lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- ochsjukvårdens område, den s.k. kvacksalverilagen. För vissa grupper som är verksamma inom hälso- ochsjukvården finns bestämmelser om legifimafion eller krav på viss kompefens föratt utöva yrket. Legitimationen har två huvudfunktioner. För det första ärden eft bevis om aft yrkesutövaren har en av samhället godkänd utbildning ochkompefens för att utöva yrket. För det andra är legitimationen ett medel församhället att 1' 1983/84.12 saml. SoU1983/84:32 4 kontrollera verksamheten och under vissa förutsättningargenom återkallelse eller begränsning av legitimationen återta den behörighetsom legitimationen ger yrkesutövaren. Bestämmelserom legifimafion finns f. n. för läkare,tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, sjukgymnaster, glasögonoptiker ochpsykologer. Bestämmelserna har olika rättslig innebörd för olika yrkesgrupper.För läkare, tandläkare och barnmorskor är legitimationen en förutsättning förobegränsad behörighet atf utöva yrket. För de övriga yrkesgrupperna innebärlegitimationen ingen ensamrätt atf utöva yrket, utan främst ett bevis om vissav samhället godkänd kompetens. För flera av yrkesgrupperna krävs legitimafion för innehavav tjänster inom den allmänna hälso- och sjukvården. Läkare och tandläkare har också yrkesbeteckningarnalagligen skyddade. För övriga yrkesgrupper är endast beteckningen"legitimerad/leg." i kombinafion med yrkesbefeckning skyddad. För legitimation krävs i allmänhet viss fullgjordutbildning eller avlagd examen. För atf få legifimafion måste den enskildedärefter i några fall fullgöra viss praktisk tjänstgöring under handledning. För flera yrkesgrupper utgör som nämnts legitimationen ettvillkor för behörighet atf inneha tjänst inom den allmänna hälso- ochsjukvården. För läkare och sjuksköterskor finns dessutom krav på vissvidareutbildning för rätt att inneha vissa tjänster inomsjukvårdsorganisationen. Motsvarande gäller för tandläkare inom folktandvården. För några yrkesgrupper gäller inte bestämmelser omlegifimafion, men verksamheten är ändå rättsligt reglerad. För apotekare ochreceptarier gäller sålunda ensamrätt att färdigställa vissa läkemedel förutlämnande fill allmänheten. Ingen får biträda tandläkare som tandhygienistutan att ha gått igenom fastställd utbildning. För anställning somtandtekniker, tandhygienist och tandsköterska inom folktandvården krävs avsocialstyrelsen utfärdats, k. behörighetsbevis. För def stora flertaletyrkesgrupper inom hälso- och sjukvården finns inga legitimafionsbestämmelsereller annan rättslig reglering av yrket. För dessa yrkesgrupper är kraven föranställning inom den allmänna hälso- och sjukvården preciserade i kollektivavtal. Legifimafion meddelas avsocialstyrelsen. Återkallande av legitimafion eller annan behörighet samtmeddelande av ny legitimafion efter återkallelse prövas av hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd enligt de grunder som anges i lagen (1980:11) omtillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. Legitimation kan vägras omgrund för återkallelse föreligger. Regelsystemet för hälso- ochsjukvårdspersonalen rymmer en riklig flora av bestämmelser, som företeravsevärda brister i systematik och enhetlighet. Några av de centralabestämmelserna återfinns i ,lagar, t. ex. i lagen (1960:408) om behörighet atfutöva läkaryrket. Andra, som förordningen SoU1983/84:32 5 (1982:771) om behörighet till vissa tjänster inom den landstingskommunalahälso- och sjukvården och om tillsättning av sådana tjänster samt kungörelsen(1972:678) med tillämpningsföreskrifter till lagen (1960:408) om behörighetaft utöva läkaryrket, har beslutats av regeringen. Flertalet föreskrifter harbeslutats av eller någon annan central förvaltningsmyndighet. Mot bakgrund bl. a. av att en översyn av olika frågorrörande legitimafion och annan behörighet på hälso- och sjukvårdens område hadeifrågasatts bemyndigade regeringen dåvarandestatsrådet atf tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn avgällande legitimations- och andra behörighetsbestämmelser för personal inomhälso- och sjukvården m. m. samt att besluta om sakkunniga m. fl. behörighetskommitté (S 1980:11), som antogs sombenämning på översynsutredningen, har till fullgörande av sitt uppdrag avgettdels betänkandet (SOU 1983:33) Kompetens inom hälso- ochsjukvården, dels betänkandet (Ds S 1983:17) Tillsättningen avvissa tjänster för läkare m. fl. Förslag i det förstnämnda betänkandet och remissyttrandendäröver har legat fill grund för det förslag fill lag om behörighet atf utövayrke inom hälso-och sjukvården m. m. som lagts fram i proposition 1983/84:179. Förslag i det sistnämnda betänkandet är efterremissbehandling föremål för fortsatt beredning inom . Angående förslaget till lag om ändring i lagen (1960:409)om förbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och .sjukvårdens område Bestämmelserom rätt att användayrkestitel finns f. n. endast för läkare. I lagen (1960:409) om förbud i vissafall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdens område (den s. k.kvacksalverilagen) är bl. a. föreskrivet att den som mot ersättning utövarverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och har förvärvat lakar- ellerdoktorstiteln har att tydligt utmärka titelns ursprung och beskaffenhet, om hananvänder sig av den i sin verksamhet. Den som inte uppfyller dessa villkor får intebeteckna sig som läkare eller doktor eller använda en titel elleryrkesbeteckning där sådan benämning ingår. Infe heller får han använda titeleller yrkesbefeckning som ger sken av aft han är legitimerad eller på annatsätt auktoriserad av någon myndighet eller har specialistkompetens som läkare.Den som bryter mot dessa bestämmelser kan dömas till böter. Angående förslaget till lag om ändring i lagen (1980:11)om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m. fl. Frågan om disciplinansvar förarbetstagare hos staten, kommun, landstingskommun m.fl. allmänna inrättningarregleras i princip av lagen (1976:600) om offentlig anställning (). SoU 1983/84:32 6 emellertidundantagen från om disciplinansvar. I lagen (1980:11) omfillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. (fillsynslagen) finns istället bestämmelser om disciplinansvar för denna personal. Om den som tillhörhälso- och sjukvårdspersonalen uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vadsom åligger honom i hans yrkesutövning och felet ej är ringa får hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd enligt bestämmelser i tillsynslagen ålägga den felandedisciplinpåföljd i form av erinran eller varning. Enligtbestämmelser i fillsynslagen får disciplinpåföljd ej åläggas om hälso-ochsjukvårdens ansvarsnämnd inte efter förseelsen överlämnat anmälan(av ) eller ansökan (av patienten eller nära anhörig fill denne)och def som hör till handlingen fill den mot vilken disciplinpåföljdifrågasätts. Sådan underrättelse får dock inte göras om åtgärd vidtagits föratt anställa åtal. Om brottmålsprövningen ej hinner slutföras inom den nämndatvåårsperioden, inträder således preskription vad gäller frågan om disciplinansvar. Medanledning av en motion beslutade (rskr 1983/84:1) i början avinnevarande på förslag av socialutskottet (SoU 1983/84:2) att som sinmening ge regeringen till känna atf hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd bör gesmöjlighet att bryta preskription av disciplinpåföljd i avvaktan på avgörande avåtalsfrågan. Defta skulle enligt ufskoffef kunna ske genom atf nämndengenomgående får överlämna anmälan jämte därfill hörande handlingar till den motvilken åtgärd ifrågasätts. Väcks åtal bör frågan om disciplinpåföljd ansesförfallen, medan nämnden i annat fall kan fortsätta sin handläggning efter detåklagaren för sin del avskrivit ärendet. Utskottet förutsatte att regeringenskulle framlägga förslag om ändring i tillsynslagen i enlighet härmed. Förslagettill lag om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. ochmotionerna I den föreslagna lagen om behörighet atf utöva yrkeinom hälso- och sjukvården m. m. (BehörighetsL) har för hälso- och sjukvården,tandvården och detaljhandeln med läkemedel meddelats de bestämmelser som börmeddelas i lag beträffande kompentensbevis, behörighet att utöva yrke samtskyddet för yrkestitel och yrkesbefeckning, m. m. BehörighetsLersätter lagen (1960:408) om behörighet aft utöva läkaryrket, lagen (1963:251)om behörighet att utöva tandläkaryrket, lagen (1982:175) med bemyndigande förregeringen aft meddela föreskrifter om legitimation eller annan behörighet förhälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning, kungörelsen (1937:864) omlegifimafion av sjukgymnas- SoU1983/84:32 7 ter, kungörelsen (1963:456) om legitimation avglasögonoptiker och förordningen (1978:341) om legitimation av psykolog. Denersätter också vissa delar av reglementet (1955:592) för barnmorskorochreglementet (1957:656) för sjuksköterskor samt några bestämmelser ikvacksalverilagen. I propositionen (s. 33) förutskickas en översyn av debestämmelser som fillhör regeringens kompetensområde och av bestämmelser somsocialstyrelsen meddelat på området. I avsnittet om kompefensbevis i BehörighetsL behandlas isärskilda paragrafer bestämmelser om legitimation, bestämmelser omspecialistkompetens samt bestämmelser om legitimation, specialistkompetens ochbehörighet att utöva yrke för personal med utländsk utbildning. Samtliga fem mofioner som väckts med anledning avpropositionen avser frågor med anknytning till BehörighetsL. Mofionernabehandlas i olika avsnitt i det följande. Med i huvudsak motiveringen (s. 12och 13 i propositionen) att legitimafio-nens huvudfunktion är att vara engaranti för en kunskapsnivå och för sådana personliga egenskaper hosyrkesutövaren atf denne är förtjänt av allmänhetens och myndigheternas förtroendesamt aft legitimafion bör förbehållas sådana grupper av yrkesutövare, som haren självständig yrkesfunktion med kvalificerade arbetsuppgifter och eftsärskilt ansvar för patienternas säkerhet i vården och i inte oväsentligutsträckning vänder sig direkt till allmänheten, t. ex. i egenskap av friayrkesutövare, föreslås (2 § BehörighetsL) aft legifimafion i fortsättningenskall finnas - förutom som f. n. för barnmorska, glasögonoptiker, läkare,psykolog, sjukgymnast, sjuksköterska och tandläkare - för logoped ochpsykoterapeut. För legitimation som psykoterapeut skall krävaspsykoterapeufexamen eller motsvarande utbildning. Med hänsyn till attutbildningen i psykoterapi förutsätter att den studerande har engrundutbildning för något yrke med människovårdande uppgifter - såsom läkare,psykolog eller socionom - skall enligt BehörighetsL en legifimeradpsykoterapeut i sin yrkesverksamhet ange sin grundutbildning. Enligt f. n. gällande bestämmelser - 1 § reglementet(1957:656) för sjuksköterskor - berättigar genomgång avsjuksköterskeutbildningen inom högskolan eller motsvarande äldre utbildningfill legitimafion som sjuksköterska. Detsamma gäller den som förvärvatmotsvarande kunskap och färdighet. Fr. o. m. gäller en ny studieorganisationför vårdutbildningar inom den . Inom en hälso- ochsjukvårdslinje är utbildningen inriktad på sex olika specialområden, nämligenpå (1) allmän hälso- och sjukvård (80 poäng), som ersättersjuksköterskeutbildning jämte viss vidareutbildning, (2) psykiatrisk vård (80poäng) som ersätter sjukskö- 1»* 1983/84.12saml. SoU1983/84:32 8 terskeutbildning jämte vidareutbildning i psykiatri, (3)operafionssjukvård (80 poäng) som ersätter sjuksköterskeufbildning jämte vissvidareutbildning eller operationsassistentutbildning, (4) ögonsjukvård (80poäng) som ersätter offalmologassisfentufbildning samt (5) radioterapi (90poäng) och (6) rönfgendiagnostik (90 poäng), vilka ersätter medicinsk assistentutbildningmed motsvarande intriktningar. De första studerandena på hälso- ochsjukvårdslinjen avslutar sin utbildning i och med utgången av innevarande läsår1983/84. Utbildning vid samtliga sex inriktningar på hälso- och sjukvårdslinjenskall enligt propositionen kunna ligga fill grund för legitimation somsjuksköterska. Av beviset om legitimafion bör enligt proposifionen (s. 13 och14) framgå infe bara atf vederbörande har avlagt sjuksköferskeex-amen och fåttlegitimafion som sjuksköterska, utan även vilken av de sex inriktningarna somexamen avser. Förslag om legitimation för Doctorsof Chiropractic framförs i motion 1983/84:2855 av () och OveEriksson (m). I motionen begärs sålunda i yrkande 1 att skall beslutaom en komplettering av propositionen med legifimafionsvillkor för Doctors ofChiropractic, varmed avses kiropraktorer som på högskolenivå i utlandet, främsti , utbildats till Doctors of Chiropractic. Som utskottet närmare redovisat i def av nyligenbehandlade betänkandet SoU 1983/84:19 (s. 6-8) fann utskottet vid behandlingenunder /av ett mofionsyrkande om legitimation för Doctors ofChiropractic det motiverat aft man undersökte hur Doctors of Chiropractic ochpersoner med motsvarande utbildning skulle kunna inordnas i sjukvården. (S 1974:02), fill vilken den aktuellamofionen överlämnades, föreslog - för aft ytterligare underlag för envetenskaplig värdering av kiropraktorernas verksamhet skulle erhållas - ibetänkande (DsS 1979:2) Kiropraktorer m.fl. att en försöksverksamhet skullestartas med icke-legitimerade utövare av behandling arbetande vidnågra sjukhuskUniker i nära kontakt med därtiU avdelade läkare.Försöksverksamheten kunde enligt medicinalansvarskommittén ses som ett led i enundersökning av om det för den etablerade sjukvården finns ett tillkommandevärde i de behandlingsmetoder som används av kiropraktorer och Uknande yrkesutövare.Socialstyrelsen fick sedan i uppdrag av regeringen att genomföra enförsöksverksamhet med kiropraktorer vid sjukhus. Försöksverksamheten inledsunder innevarande månad med en pilotstudie vid sjukhus.Därefter skall en huvudstudie inledas vid samt vidsjukhusen i , och . Vid dessa fyra sjukhus kommerverksamheten atf pågå . I yrkande 2 i motion 1983/84:2855 (m) hemställs attbegärda bestämmelser om legifimafion för Doctors of Chiropractic skall träda ikraft eller vid den fidpunkt, då ovannämnda försöksverksamhetgett eff tillfredsställande resultat. SoU1983/84:32 9 Utskottet påpekade redan vidmofionsbehandlingen /atf det var mofiverat aft mannärmare övervägde vilka möjligheter som finns att inom den offentligasjukvården ta till vara den kunskap och skicklighet som seriöst arbetandekiropraktorer otvivelaktigt har då def gäller viss manipulationsbehandling. Denpågående försöksverksamheten förutsätts ge.underlag för sådana överväganden.Utskottet förutsätter att frågan om legitimation för Doctors of Chiropracticprövas om försöksverksamheten ger tillfredsställande resultat. I avvaktanhärpå är utskottet infe berett att nu föreslå att legitimation införs för häraktuella kiropraktorer. Utskottet avstyrker således mofion 1983/84:2855 (m). Utskottet ansluter sig fill proposifionsförslagen i vadavser legitimation. Om kompetensbevb i övrigt Enligt 4 § BehörighetsL skalllegitimerad läkare eller tandläkare som genomgått viss vidareutbildning - ilikhet med vad som f. n. gäller - kunna få specialistkompetens. En läkare ellertandläkare får enligt paragrafen för allmänheten ange att han är speciaUst inomsitt yrke endast om han har specialistkompetens. I 5 § BehörighetsL bemyndigas regeringen aft meddelaföreskrifter om villkoren för att den som utomlands genomgått utbildning skallfå legifimafion, specialistkompetens eller behörighet att utöva yrke. Dennaparagraf ersätter ett likartat bemyndigande som lämnats i lagen (1982:175) medbemyndigande för regeringen atf meddela föreskrifter om legitimation ellerannan behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning. Medstöd av det i denna lag lämnade bemyndigandet har regeringen utfärdatförordningen (1983:751) om legitimation eller annan behörighet för hälso-ochsjukvårdspersonal med utländsk utbildning. I propositionen (s. 38) föreslås attförordningen bibehålls i sin nuvarande form. Enligt bestämmelser i 2 § i nämnda förordning skall densom har genomgått utbildning utomlands på ansökan få legitimafion eller annatbevis om behörighet för ett yrke inom hälso- och sjukvården för vilket detfinns bestämmelser om sådan behörighet här i riket, om han eller hon 1. har genomgått den kompletterande utbildning ochfullgjort den praktiska tjänstgöring som behövs för aft hans eller hennes kunskaper och färdigheter skall svara mot de svenska kraven, 2. har för yrketnödvändiga kunskaper i svenska författningar, 3. har för yrketbehövliga kunskaper i svenska, danska eller norska språket. Ansökan skall enligt 3 § i förordningen göras hossocialstyrelsen, som i varje enskilt fall prövar om sökanden uppfyller de ovanangivna kraven. Bifaller ansökan, skall styrelsen utfärda bevisom legifimafion eller behörighet. Socialstyrelsenfår enligt 7 § meddela närmare föreskrifter om kraven på SoU1983/84:32 10 utbildning, praktisk tjänstgöring, kunskaper i svenskaförfattningar och språkkunskaper enhgt förordningen. Enligt 8 § i förordningen får beslut ieft visst fall överklagas hos kammarrätten genom besvär. Beslut somsocialstyrelsen eller kammarrätten meddelat med stöd av förordningen skallgälla , om inte annat förordnas. I förordningen finns särskilda bestämmelser för personalmed nordisk utbildning eller behörighet. I motion 1983/84:2854 av SvenHenricsson (vpk) och Margö (vpk) tas upp fråga om visskomplettering av förordningen 1983:751. Bakgrund till motionen är behandlingeni samband med den prakfiska tjänstgöringen för legitimafion som tandläkare aven person med utländsk, dock ej nordisk, utbildning. Från harunder hand inhämtats atf kraven på praktisk tjänstgöring i ett fall som deftaär följande. Efter godkända prov i kariologi och protektik gesförordnande som vikarierande tandläkare inom folktandvården för ca tre månaderi sänder. Sammanlagt krävs tjänstgöring under .