bet · G701BoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — Åven om bestämmelsen mistnågot av sin aktualitet i fråga om bostäder har den dock fortfarande enfunktion att fylla vid byten av bostadslägenheter genom att hyresvärdensbenägenhet att gå med på byte blir större. Vid överlåtelse av lokaler harbestämmelsen behållit sin bärkraft enligt lagutskottets mening. ansluter sig till vad lagutskottet anförtoch avstyrker motion 2768 (s) yrkande 2. Beträffande 5 §hyresförhandlingslagen föreslås i propositionen den ändringen att en hyresvärdinte i samband med att en ny hyresgäst skall flytta in skall få höja hyran fören lägenhet som omfattas av en förhandlingsordning utan att först förhandla omsaken. Vidare föreslås att hyresvärdar skall ha primär förhandlingsskyldighetäven i fråga om ändring av villkor som avser gemensamma utrymmen. Propositionsförslaget har i dessa delar inte mött någonerinran i avgivna motioner. I propositionen föreslås också vissa ändringar i 24 §hyresförhandlingslagen om tidpunkten för ändringsbeslut. Dessa frågor harbehandlats ovan (i avsnitt 3.4.2). I motion 2768 (s) yrkande 4 begärs att beslutarom en särskild bestämmelse i hyresförhandlingslagen om att den primäraförhandlingsskyldigheten även skall omfatta underhålls-, förbättrings- ochombyggnadsåtgärder. I motionen hänvisas till att hyresgästernas inflytandeöver sitt boende gått starkt framåt. Mellan hyresgäströrelsen och deallmännyttiga bostadsföretagen har det träffats avtal om information och samråd.Dessutom förutsätts att inflytandet skall kunna utvecklas ytterligare genom attkontaktkommittéerna får rätt att fatta beslut. BoU1983/84:29 29 bund har avtal om boinflytande träffats. Tack vareregeringens bostadsförbättringsprogram kan man förmoda att ombyggnads- ochunderhållsverksamheten kommer att öka. Hyresgästerna måste därför garanterasinflytande över sådana åtgärder. Eftersom en stor del av bostadsmarknaden täcksav förhandlingsordningar kan detta ske genom att den primära förhandlingsskyldighetenenligt hyresförhandlingslagen utvidgas till att omfatta underhålls-,förbättrings- och ombyggnadsarbeten. Utskottet vill i detta sammanhang anföra att det inombostadsdepartementet tillsatts en arbetsgrupp som har i uppgiftatt utvärdera erfarenheterna av hyresgästernas inflytande över reparationer avden egna lägenheten. I beslutet om tillsättandet av arbetsgruppen hänvisas tillden beslutade ändringen i 15 § hyreslagen om hyresvärdens underhållsskyldighetoch till vad på förslag av bostadsutskottet anfört i det sammanhanget(BoU 1983/84:5). I direktiven för arbetsgruppen framhålls att det finns godaskäl att utgå från att hyresmarknadens parter och intressenter kommer att föraarbetet för ett vidgat boinflytande vidare. Det är därför i första hand dessasom - till följd av sina praktiska erfarenheter - kommer att kunna uttala sigom den beslutade bestämmelsen i hyreslagen om hyresvärdensunderhållsskyldighet är ändamålsenlig eller bör ses över i något avseende. Detmarkeras att ansvaret för att utvecklingen av ett vidgat hyresgästinflytandesker under acceptabla former i första hand ligger hos de skilda organisationersom berörs av verksamheten. Utskottet finner att de frågor som aktualiseras i motionenär väl ägnade att kunna behandlas inom ramen för den tillsatta arbetsgruppensarbete. I likhet med bostadsministern finner utskottet frågorna i första handvara en angelägenhet för parterna på hyresmarknaden. Pågående överväganden böravvaktas. Motionärernas syfte får anses i inte ringa grad tillgodosett genomtillsättandet av arbetsgruppen. Utskottet avstyrker sålunda motion 2768 (s)yrkande 4 och tillstyrker i övrigt de förslag rörande hyresförhandlingslagensom lagts fram i propositionen. 3.17 Motionsförslag rörande hyresförhandlingslagen sominte berörs i propositionen I motionerna 369 (c) och 923 (m)yrkande 4, såvitt nu är i fråga, begärs ändringar i hyresförhandlingslagen såatt förhandlingsrätten faktiskt ligger hos en organisation av hyresgäster i enfastighet resp. hos de enskilda hyresgästerna. Det framhålls i båda motionernaatt det verkliga inflytandet över hyresförhandlingar bör ligga hos de enskilda hyresgästernaoch den organisation dessa frivilligt bildar i en fastighet för att företrädadem. Vill en annan organisation förhandla för en viss fastighet skall dettabygga på uppdrag eller förtroende från hyresgästerna i fastigheten. BoU1983/84:29 30 Med hänvisning till vad som begärtsfrån beträffande förhandlingsrätt yrkar motionärerna i motion 720(c) att bostadssaneringslagen (1973:531) ändras så att initiativrätten enligtlagen läggs hos hyresgästerna själva eller hos organisation som harhyresgästernas uppdrag samt hos kommunen. har tidigare behandlat fråganom hyresförhandlingslagens bestämmelser om förhandlingsrätt (se bl. a. CU1979/80:13, s. 8 och CU 1981/82:23, s. 5). Utskottet, vars betänkanden godkäntsav , har därvid framhållit att den gällande ordningen avsetts varaneutral till hyresgästernas val av intresseorganisation och att lagstiftningenenligt utskottets mening tjänar detta ändamål. Inte heller med anledning av vadsom har anförts i nu aktuella motioner ser utskottet någon anledning tilländrat ställningstagande i fråga om hyresförhandlingslagen. Det finns inteheller tillräcklig anledning vidta någon ändring i bostadssaneringslagen.Utskottet avstyrker motionerna 369 (c), 720 (c) och 923 (m) yrkande 4, detsistnämnda såvitt nu är i fråga. 3.17.2 Förhandlingsersättning m. m. Enligt 20 § hyresförhandlingslagenhar organisation av hyresgäster rätt att få ersättning för sina förhandlingskostnaderi skälig utsträckning. I motion 1982/83:2094 (m) kritiseras det gällande systemetsom orättfärdigt. Enligt motionärerna bör en avgift till enhyresgästorganisation, oavsett om den kallas medlemsavgift ellerförhandlingsersättning, endast kunna tas ut av frivilligt anslutna. Den bördessutom inte tas ut i samma ordning som gäller för hyra. Åven i motion 923 (m)kritiseras reglerna om förhandlingsersättning. I motionen begärs, yr;kande 4såvitt nu är i fråga, ändring i hyresförhandlingslagen. I motion 2113 (fp) tas också upp frågor om ersättningarsom tas ut som hyra efter förhandlingar. I motionen aktualiseras deöverenskommelser om ersättningar till hyresgästorganisationer som utgår förfritidsverksamhet och för boinflytandeverksamhet. Den del av motionen som gårut på att avgifterna inte bör betraktas som en del av hyran med avseende påbruksvärdeprincipen har redan behandlats (yrkande 9, se avsnitt 3.2,7), Enligtmotionen, yrkande 10, bör vidare en bestämmelse införas som förbjuder överenskommelserom förhandlingsersättning utan att ersättningen eller dess beräkningsgrunderspecificeras på hyresavin. Frågor om förhandlingsersättning har varitföremål för uppmärksamhet. anförde (CU 1980/81:26 s.3): Frågan om hyresgästorganisationsrätt till ersättning för nedlagt förhandlingsarbete diskuterades vidtillkomsten av hyresförhandlingslagen (prop. 1977/78:175, CU 1977/78:32). Detav antagna propositionsförslaget innehåller bl. a. dels en regel omatt ersättningen inte får överstiga vad som kan anses skäligt med hänsyn tillhyran i övrigt, förhandlingskostnader- BoU1983/84:29 31 nas storlek och övriga orriständigheter (20 §), dels enregel om att skäligheten av ersättningsbeloppet får på talan av hyresgästenprövas även utan samband med prövning av hyran i övrigt (22 § andra stycket).Reservanter (s) ansåg att dessa regler bort utgå eftersom det innebar endiskriminering av hyresgästernas organisationer - fastighetsägarens kostnaderbehöver inte redovisas eller granskas. Enligt utskottets mening tillgodoser de gällande reglernaom prövning av förhandlingsersättning i tillräcklig omfattning även detintresse som motionärerna hävdar. Motionsförslaget avstyrks därför. Frågan återkom vid det följanderiksmötet och föranledde endast det yttrandet av civilutskottet (CU 1981/82:23)att utskottet inte funnit skälig anledning att frångå sin tidigare bedömning. Utskottet finner beträffande förhandlingsersättning attinte heller i de nu aktuella motionerna några skäl anförts som bör medföra atthyresförhandlingslagen ändras. Kravet på att förhandlingsersättningarspecificeras på hyresavierna är en fråga som enligt utskottets mening bästlämpar sig att behandlas av parterna själva. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1982/83:2094 (m) samt 1983/84:923 (rn) yrkande 4såvitt nu är i fråga och 2113 (fp) yrkande 10. 3.18 Propositionen i övrigt Lagförslagen i propositionen i övrigt- i de delar propositionen behandlas av utskottet - berör lagen (1970:995) ominförande av nya jordabalken, bostadsrättslagen (1971:479),bostadsanvisningslagen (1980:94) och utsökningsbalken. Några motionsyrkandenfinns inte beträffande dessa lagförslag. Utskottettillstyrker dessa förslag i propositionen. 1. beträffande översyn avbruksvärdesysternet att avslår motionerna 1982/83:307, 360 yrkande 2,1632 yrkande 8 såvitt nu är i fråga och 2099 samt 1983/84:923 yrkande 3 och2770 yrkande 1, 2. beträffande försöksverksamhet medfri hyresmarknad att avslår motionerna 1983/84:2113 yrkande 8, 2767och 2771 yrkande 2, 3. beträffande lägenheter med ohkaförmåner samt påtaglighetsrekvisitet att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motionerna 1982/83:668 yrkande 1 och 1983/84:2768yrkande 1, 2769 yrkande 3 och 2771 yrkande 4 antar det vid propositionen fogadeförslaget till lag om ändring i jordabalken såvitt avser 12 kap. 55 § förstastycket, 4. beträffande jämförelseprövningenrn. m. att med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1982/83:668 BoU1983/84:29 32 yrkande 2 och 1983/84:2113 yrkande 9 och 2771 yrkande 3antar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i jordabalkensåvitt avser 12 kap. 55 § andra stycket, 5. beträffande lokaler att riksdagenavslår motionerna 1982/83:1632 yrkande 8 såvitt nu är i fråga och 1983/84:719,1055,1059,1342och 2417, 6. beträffande kollektiva tvister attriksdagen avslår motion 1983/ 84:2771 yrkande 5, 7. beträffande tidpunkt för ettändringsbesluts verkan att med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motion 1983/84:2770 yrkande 2 antar det vid propositionen fogadeförslaget till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) såvitt avser24 §, 8. beträffande andra hyresvillkor änhyran att med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotion 1983/84:2770 yrkande 3 antar det vid propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i jordabalken såvitt avser 12 kap. 55 § tredje stycket, 9. beträffande bränsle- ochva-klausuler att med bifall till regeringens förslag och med avslagpå motion 1983/84:2770 yrkande 5 antar det vid propositionen fogade förslagettill lag om ändring i jordabalken såvitt avser 12 kap. 19 §, 10. beträffande energisparåtgärder attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1103 yrkande 2 och 1983/84:2771 yrkande 6, 11. beträffande andrahandshyresgästeratt avslår motionerna 1983/84:2768 yrkande 3, 2769 yrkande 4 och2771 yrkande 7, 12. beträffande ordningen förhyrestvister att avslår motionerna 1983/84:926 yrkande 4, 2115yrkande 2 och 2771 yrkande 1, 13. beträffande föreläggande vidägarbyte att med anledning av motion 1983/84:1531 såvitt nu är ifråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 14. beträffande åtgärdsföreläggandebeträffande fysiska hinder m. m. att med bifall till vad utskottetanfört och med avslag på motionerna 1983/84:1531 såvitt nu är i fråga och 2770yrkande 4 antar det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring ijordabalken såvitt avser 12 kap. 16 §, 15. beträffande kollektivavtal ochhyreslagen att med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1982/83:891 och 1983/84:2769 yrkande 2 antar det vid propositionenfogade förslaget till lag om ändring i jordabalken såvitt avser 12 kap. 67 §, 16. beträffande personal- ochijänslebostäder att med anledning av motion 1982/83:1221 gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, 17. beträffande besittningsskyddet vidrivning att avslår motion 1983/84:1527, BoU1983/84:29 33 18. beträffande förvaltarföreningar attriksdagen avslår motion 1983/ 84:2072 yrkande 1, 19. beträffande besvärsrätt vid byteatt avslår motion 1983/ 84:2766 yrkande 1, 20. beträffande störande hyresgästeratt avslår motion 1983/ 84:2766 yrkande 2, 21. beträffande rätten att hainneboende att avslår motion 1983/84:2769 yrkande 1, 22. beträffande ny hyresgästs ansvaratt avslår motion 1983/84:2768 yrkande 2, 23. beträffande primärförhandlingsskyldighet att med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motion 1983/84:2768 yrkande 4 antar det vid propositionen fogadeförslaget till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) såvitt avser5 §, 24. beträffande förhandlingsrätten attriksdagen avslår motionerna 1983/84:369, 720 och 923 yrkande 4, det sistnämndayrkandet såvitt nu är i fråga, 25. beträffande förhandlingsersättningm.m. att avslår motionerna 1982/83:2094 och 1983/84:923 yrkande 4,det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga och 2113 yrkande 10, 26. beträffande propositionen i övrigtatt a. medanledning av regeringens förslag antar följande som utskottets förslagbetecknade lydelse till lag om ändring i jordabalken såvitt avser 12 kap. 8 §och 66 §. Regeringens förslag Utskottets förslag En uppsägning skall vara skriftlig, om hyresförhållandethar varat i följd till vilkenuppsägningen sker. Uppsägningen får dock, utom i fall som avses i 58 a §, varamuntlig, om det är hyresgästen som säger upp avtalet för upphörande ochhyresvärden lämnar ett skriftligt erkännande av uppsägningen. Uppsägning fårske hos den som är behörig att ta emot hyra på hyresvärdens vägnar. Skriftliga uppsägningar skall delges den som söks föruppsägning i den ordning som anges i 8 kap. 8 § andra och tredje styckena, ominte annat följer av tredje eller fjärde styckena i denna paragraf. Har den som söks för uppsägning hemvist här i landet ochär det inte fråga om en uppsägning enligt 42 § eller en sådanuppsägning som avses i 58 §, får uppsägningen sändas i rekommenderat brev.Uppsägningen anses då ha skett når den har avlämnats för postbefordran underden söktes vanliga adress. Har hyresgästen lämnat hyresvärden uppgift om enadress, under vilken meddelanden till honom skall sändas, anses den som hansvanliga adress. I annat fall anses den uthyrda lägenhetens adress somhyresgästens vanliga adress. Om en hyresvärd eller en hyresgäst, vars avtal skall sägasupp, inte har något känt hemvist här i landet och om det inte heller finnsnågot känt ombud som har rätt att ta emot uppsägning för honom, får uppsägningske genom kungörelse i Post- och . 3 1983/84.19 saml. Stämningsansökan med yrkande att hyresförhållande skall upphöra och ansökan om avhysning av hyresgäst gäller som uppsägning når delgivning skett i behörig ordning. En ansökan hos domstol med yrkandeatt hyresförhållandet skall upphöra eller att hyresgäst skall avhysas gällersom uppsägning när delgivning skett i behörig ordning. Särskilda bestämmelserom innehållet i uppsägning av hyresavtal som gäller lokaler finns i 58 §. Avtal mellan hyresvärd och hyresgäst, att framtida tvist med anledning av hyresförhållandet skall hänskjutas till avgörande av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, får ej göras gällande i fråga om hyresgästens rätt eller skyldighet att tillträda eller behålla lägenheten, fastställande av hyresvillkor i fall som avses i 51 eller 52 § eller bestämmande av ersättning enligt 57 §. I övrigt gäller skiljeavtalet ej såvitt därigenom skiljemän utsetts eller bestämmelse meddelats om skiljemännens antal, sättet för deras utseende eller förfarandet vid skiljenämnden. I berörda hänseenden skall lagen (1929:145) om skiljemän tillämpas. Vad som sagts nu utgör dock ej hinder för att i skiljeavtalet utse hyresnämnden till skiljenämnd eller bestämma för skiljemannaåtgärdens avslutande än den tid som anges i nämnda lag. Avtal mellan hyresvärd och hyresgäst, att framtida tvistmed anledning av hyresförhållandet skall hänskjutas till avgörande av skiljemänutan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, får ej görasgällande i fråga om hyresgästens rätt eller skyldighet att tillträda ellerbehålla lägenheten, fastställande av hyresvillkor i fall som avses i 51, 52eller 55 § eller bestämmande av ersättning enligt 57 §. I övrigt gällerskiljeavtalet ej såvitt därigenom skiljemän utsetts eller bestämmelsemeddelats om skiljemännens antal, sättet för deras utseende eller förfarandetvid skiljenämnden. I berörda hänseenden skall lagen (1929:145) om skiljemäntillämpas. Vad som sagts nu utgör dock ej hinder för att i skiljeavtalet utsehyresnämnden till skiljenämnd eller bestämma för skiljeman-naåtgärdensavslutande än den tid som anges i nämnda lag. b. med bifall till regeringens förslag antar de vidpropositionen fogade lagförslagen såvitt nu är i fråga och i den mån förslageninte behandlats ovan. På bostadsutskottets vägnar ÖSKAR Närvarande: (), (), ThureJadestig (s), (), (), (),(), Per (), (), MargaretaGärd (m), (), (vpk), (), AgneHansson (c) och (). BoU1983/84:29 35 (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 9 börjar "Utskottet är" och slutar "avriksdagen" bort lyda: Utskottet finner att de förslag till ändringar ibruksvärdesystemet som läggs fram i propositionen inte långsiktigt löser deproblem som den förändrade situationen på bostadsmarknaden för med sig. Dennasituation utmärks bl. a. av att bristen på bostäder nu i stort sett äreliminerad och att kostnaderna är ojämnt fördelade mellan det nyare och äldrebostadsbeståndet. Propositionsförslaget medför att problemen medkostnadstäckning hos de allmännyttiga bostadsföretagen kvarstår och attsubventioneringen av dessa företags verksamhet får en inte förutsedd inverkanpå hyresnivån utanför det allmännyttiga bostadsbeståndet. Ökad rörlighet ochrationellt utnyttjande motverkas. Inte heller medger det rådande systemet attolika kostnadssänkande hyresgästinitiativ, som övertagande av vissa förvaltningsuppgifterfrån hyresvärden, tillåts slå igenom. Det behövs därför en mer genomgripandeöversyn av principerna för hyressättning. Detta bör med anledning avde nu aktuella motionerna ge regeringen till känna. dels utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande översyn avbruksvärdesystemet att med anledning av motionerna 1982/83:307, 360yrkande 2,1632 yrkande 8 såvitt nu är i fråga och 2099 samt 1983/84:923yrkande 3 och 2770 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Försöksverksamhet med fri hyresmarknad (), (), (), (), (), KerstinEkman (fp) och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 9 börjar "En följd" och på s. 10 slutar"anförda synpunkterna" bort lyda: Av stort värde för den översyn av bruksvärdesystemet somutskottet ovan förordat skulle vara en försöksverksamhet efter de riktlinjersom förespråkats i motionerna. Utskottet stöder därför tanken på en sådanförsöksverksamhet inom vissa delar av landet. Omfattningen av verksamheten itid och rum, liksom frågan om nödvändig lagreglering bör närmare prövas avregeringen som därefter skyndsamt bör återkomma till med erforderligaförslag. Detta bör med anledning av motionerna 2113 (fp), 2767 (c) och 2771(fp) såvitt nu är i fråga ges regeringen till känna. BoU 1983/84:29 36 delsutskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande försöksverksamhet med frihyresmarknad att med anledning av motionerna 1983/84:2113 yrkande 8, 2767 och 2771 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lägenhetermed olika förmåner samt påtaglighetsrekvisitet KerstinEkman (fp) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 11börjar "Utskottet ansluter" och slutar "2771 (fp) yrkande4" bort lyda: Iavvaktan på en mer genomgripande förändring av bruksvärdesystemet finnerutskottet den av hyresrättsutredningen föreslagna uppdelningen avjämförelseprövningen på dels själva bruksvärdet av lägenheten, dels ocksåvärdet av tillhandahållna nyttigheter och förmåner vara en möjlig och lämpligväg att nyansera bruksvärdesystemet i riktning mot friare principer för hyressättning.Riksdagen bör därför besluta att genomföra hyresrättsutredningens förslag.Motionerna 2768 och 2771 tillstyrks i aktuella delar. delsutskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande lägenheter med olika förmånersamt påtaglighetsrekvi sitet att med bifall till motionerna 1983/84:2768 yrkande 1 och 2771 yrkande 4 med anledning av regeringens förslag och med avslag på motionerna 1982/83:668 yrkande 1 och 1983/84:2769 yrkande 3 antar följande som reservanternas förslag betecknade lydelse till lag om ändring i jordabalken, såvitt avser 12 kap. 55 § första stycket. Omhyresvärden och hyresgästen parterna om hyrans stor- n/wto/-om hyransstorlek, skall hyran lek, skall hyran fastställas att utgå fastställas till skäligt belopp. Hyran med skäligt belopp. En hyra är inte är härvid inte att anse som skälig, om skälig, om den med hänsyn till lägen- den är påtagligt högre än hyran för hetens bruksvärde och värdet av de lägenheter som med hänsyn till nyttigheter och förmåner som enligt bruksvärdet är likvärdiga. hyresavtalet skaU tillhandahållas av hyresvärden påtagligtöverstiger hyran för likvärdiga lägenheter. Lägenhetermed olika förmåner samt påtaglighetsrekvisitet ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 12 börjar "Frågan om" ochslutar "2760 (vpk) yrkande 3" bort lyda; Utskottet har tidigareanslutit sig till propositionsförslaget i fråga om BoU 1983/84:29 37 parternasprincipiella jämställdhet vid tvister om hyrans storlek. En följd av dettaställningstagande är att även påtaglighetsrekvisitet bör avskaffas. Detförefaller nämligen inte meningsfullt att först pröva vad som är en skälig hyraoch därefter ändå tillåta ett hyresuttag som ligger över den sålundafastställda nivån. Den nuvarande ordningen har medverkat till de snabbahyreshöjningar som förekommit och den bör därför även medhänvisning till detta ändras genom att påtaglighetsrekvisitet avskaffas.Motionerna 1982/83:668 och 1983/84:2769 tiUstyrks därför i motsvarande del. delsutskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande lägenheter med olika förmåner samtpåtaglighetsrekvisitet att med bifall till motionerna 1982/83:668yrkande 1, 1983/84:2769 yrkande 3, med anledning av regeringens förslag och medavslag på motionerna 1983/84:2768 yrkande 1 och 2771 yrkande 4 antar följandesom reservanternas förslag betecknade lydelse till lag om ändring i jordabalken,såvitt avser 12 kap. 55 § första stycket, 55 § Om hyresvärden och hyresgästen Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek,skall hyran tvistar om hyrans storlek, skall hyran fastställas till skäligt belopp.Hyran fastställas till skäligt belopp. är härvid inte att ansesom skälig, om är härvid inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre änhyran för den är högre än hyran för lägenheter lägenheter som med hänsyn tUl som med hänsyn till bruksvärdet är bruksvärdet är likvärdiga. 5.Jämförelseprövningen m. m. (), (), BertilDanielsson (m), () och () anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 13börjar "De i" och på s. 14 slutar "det anförda" bort lyda; Enförutsättning för att bruksvärdesystemet skall fungera är att jämförelseprövningensker mellan likvärdiga lägenheter och att inte kostnader inom de allmännyttigaföretagen som inte direkt står i samband med boendet får inverka på hyresnivån.Ersättningarna för fritidsverksamhet och boendeinflytande utgör sådanakostnader som enligt utskottets mening inte bör påverka hyresuttaget. I linjemed vad utskottet tidigare förordat om hyressättningssystemet bör intebostädernas läge och den större efterfrågan som finns på centralt belägnabostäder vara ovidkommande vid bruksvärderingen. Det bör skapas störremöjligheter att ta hänsyn även till skillnader av denna art mellan olikabostäder. Utskottet finner att det anförda bör läggas till grund för vidareöverväganden och förslag rörande principerna för BoU1983/84:29 38 Med anledning av motionerna 2113 och 2771bör ge regeringen till känna vad som har anförts. dels utskottet under 4 bort hemställa