bet · G701JoU20 · 1983-12-31 00:00:00 — om vissa livsmedelspolitiska frågor (prop. 1983/84:76) I betänkandet behandlar utskottetde förslag som har lagts fram i proposition 1983/84:76 om vissalivsmedelspolitiska frågor. I anslutning härtill behandlas nio motioner somväckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag rörande målenför livsmedelspolitiken och beträffande förlängning med eti ar av rådandetiiuaiuga investeringsstopp inom animalieproduktionen. I fråga omöverläggningarna om prisregleringen för jordbruksprodukter för tiden efter den30 anför utskottet att budgetmedel bör användas för ökade insatsertill stöd till jordbruket i norra och hänvisar i denna fråga tillkommande budgetbehandling. I övrigt biträder utskottet vad i propositionenförordats beträffande prisöverläggningarna. Till betänkandet har fogats tre reservationer med yrkandenom avslag på propositionen i olika delar. Reservationerna avser målen förlivsmedelspolitiken (m och c), systemet för jordbrukets kompensation förkostnadsökningar (m, c, och fp) samt investeringsförbudet inomanimalieproouKiionen ym och fp). I särskilda yttranden berörs frågan omuppräkning av Norrlandsstödet (m) och om återställande avlivsmedelssubvenfionerna (vpk). I proposition 1983/84:76 harregeringen () föreslagit att 1. anta förslagtill lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud under visstid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, delsändring i samma lag, 2. godkänna vad ipropositionen förordats om mål för livsmedelspolitiken, 3. godkänna vad ipropositionen förordats beträffande överläggningarna om prisregleringen förjordbruksprodukter för tiden efter . I propositionen läggs fram förslag om övergripande mål fören samlad livsmedelspolitik. Vidare redovisas riktlinjer för överläggningarnaom jordbruksprisregleringen för tiden efter . Huvudmålet för livsmedelspolitiken föreslås vara atttrygga vår livsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrning och krig.Konsumenternas intresse av livsmedel av god kvalitet till rimliga priserföreslås bli ett med jordbrukarnas inkomstmål likställt delmål. Det tillfälliga investeringsstoppet inomanimalieproduktionen föreslås bli förlängt med . Rättelse: S. 19, rad 2 och ihemställan Står: 3 a Rättat till :3 under hemställan, rad 3 Står: a) att Rättattill: att JoU 1983/84:20 2 Lagförslagetär av följande lydelse. Lagom dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud motnybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, dels ändring isamma lag Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:147) omförbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin ochfjäderfä, vilken gäller till utgången av juni månad 1984, dels att lagen skall ägafortsatt giltighet till utgången av juni månad 1985, delsatt 1 § skall ha nedan angivna lydelse. 1§ För att motverka överskott inom För att motverka överskott inom jordbruketsanimalieproduktion är jordbrukets animaheprodukfion är nybyggnad av djurstallarför nöt- nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä förbjudenkreatur, svin och fjäderfä förbjuden infill utgången av juni månad 1984. intill utgången av juni månad 1985. Dennalag träder i kraft . I motion 1983/84:271 av och (båda c) yrkas 1. att beslutar att medbifall till propositionen i denna del anta framlagt förslag angående lagen(1983:147) om förbud mot utbyggnad av vissa djurstallar, 2. att beslutar att medavslag på propositionen i övriga delar fastställa att nu gällande riktlinjerför jordbrukspolitiken skall gälla oförändrade även fortsättningsvis. I motion 1983/84:272 av m. fl. (m)yrkas att avslår regeringens proposition 1983/84:76. Imotion 1983/84:274 av m. fl. (fp) yrkas 1. att godkänner vad somanförs i propositionen i fråga om målen för livsmedelspolitiken, 2. att avslår vad somförordas beträffande överläggningarna om prisregleringen för jordbruksprodukterför tiden efter , 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om det särskilda stödet tilljordbruket i , JoU 1983/84:20 3 4. att avslår förslaget om en förlängningav det tillfälliga investeringsstoppet inom animalieproduktionen. I motion 1983/84:279 av () yrkasatt beslutar att med avslag på propositionen i de delar som gällermål för livsmedelspolitiken och överläggningar om prisregleringen för jordbruksprodukterfastställa, att nu gällande riktlinjer för jordbrukspolitiken skall gällaoförändrade även fortsättningsvis. I motion 1983/84:280 av m. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-3), 1. att beslutar avslå vadi propositionen anförts om förändring av riktlinjerna för jordbrukspolitiken, 2. att beslutar avslåvad i propositionen anförts om principer för jordbruksprisregleringen, 3. att beslutar avslåvad i propositionen anförts angående Norrlandsstödet. I motion 1983/84:282 av GunneJ Jonäng och GunnarBjörk i (båda c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att riksdagenbeslutar att budgetmedel anvisas för åberopade uppräkning (av Norrlandsstödet). I motion 1983/84:283 av m. fl. (c, m,vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagen beträffandeprisstödet till jordbruket i norra beslutar att prisstödet även ifortsättningen skall utgå av budgetmedel. I motion 1983/84:284 av m. fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att i de direktiv somlämnas inför överläggningarna om prisregleringen för jordbruksprodukter förtiden efter skall slås fast att 50 milj. kr. skall avsättasfill särskilda insatser för jordbruket i norra . Imofion 1983/84:285 av m. fl. (vpk) yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna a) vad i motionen anförs om överläggningarna om prisregleringen av jordbruksprodukter för fiden efter , b) vad i motionen anförts om återställande av livsmedelssubventionerna, 2. attriksdagen uttalar att även fortsättningsvis uppräkningen av prisstödet till jordbruket i norra bör ske på hittillsvarande sätt ochej göras fill en förhandlingsfråga. Hearing,skrivelser m. m. Chefen för statens jordbruksnämnd,generaldirektören , och överdirektör ,lantbruksstyrelsen, har företrätt inför utskottet och lämnat vissa uppgifter omstatligt stöd och inkomstomfördelningar inom 1*1983/84. JoU 1983/84:20 4 prisregleringenpå jordbruksprodukter, m. m. har vidare inkommit ett antal skrivelser i ärendet från olika jordbrukarorganisationeri m.fl. vari riktas starka invändningar mot propositionen främst i vadavser däri gjorda uttalanden om hänsynstagande till Norrlandsjordbruketsproblem vid prisöverläggningarna. Inför kommande överläggningar om priserna påjordbruksprodukter för tiden efter lägger regeringen iförevarande proposition fram förslag om övergripande mål förlivsmedelspolitiken och förordar vissa riktlinjer föröverläggningarna. Vidare föreslås att giltighetstiden för rådande tillfälligainvesteringsförbud inom animalieproduktionen förlängs med . a. livsmedelskommittés betänkande (Ds Jo 1983:10) Vissajordbrukspolitiska förtursfrågor jämte däröver angivna remissutlåtanden.Utskottet får i ärendet anföra följande. Utgångspunkten för nu gällande jordbrukspolitik ärenligt riksdagsbeslut att landets naturliga resurser förjordbruksproduktion skall utnyttjas och att familjelantbruket skall vara dendominerande företagsformen. Ett huvudsyfte med jordbrukspolitiken är atttillförsäkra dem som är sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet enekonomisk och social standard som är likvärdig med den som jämförbara grupperuppnår (inkomstmålet). Detta skall särskilt beaktas vid prissättningen avjordbruksprodukterna. Vidare skall jordbrukspolitiken ha till mål atttillgodose konsumenternas berättigade krav på säker tillgång till livsmedel avhög kvalitet till rimHga priser. Rationaliseringspolitikenskall främja uppbyggandet och vidmakthållandet av effektiva familjeföretag.Rationaliseringspolitiken skall därutöver kunna användas för att uppnå andrafrån samhällelig synpunkt angelägna mål, t. ex. tjäna som regionalpolitisktinstrument. nu framlagda propositionen framhåller jordbruksministern att den utvecklingsom skett på det samhällsekonomiska området sedan fastställdede nu gällande riktlinjerna för jordbrukspolitiken gör att dennajordbrukspolitik inte längre fungerar på det sätt som förutsatte närbeslutet fattades. Det var bl. a. mot denna bakgrund som regeringen fann detnödvändigt att göra en översyn av jordbrukspolitiken. var det enligtregeringens mening alltmer angeläget att sätta in jordbrukspolitiken i ettlivsmedelspolifiskt perspekfiv. Av denna anledning tillsattes 1983 årslivsmedelskommitté. Enligtjordbruksministerns mening bör huvudmålet för en samlad livsmedelspolitik ochdärmed också för jordbrukspolitiken vara att trygga vårt landslivsmedelsförsörjning såväl i fredstid som under avspärrning och krig. Dettabör ske genom en långsiktig och planerad hushållning med de JoU 1983/84:20 5 naturresursersom utnyttjas i jordbruket och under hänsynstagande till miljön. Som likställdadelmål under det angivna huvudmålet bör gälla att konsumenterna fårtillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och attjordbrukarna får en med andra jämförbara grupper likvärdig standard. Att konsumentmåletoch inkomstmålet blir likställda är enligt jordbruksministerns mening en vikfigförutsättning för att jordbrukspolifi-ken skall kunna mötas med förtroende avbåde konsumenter och jordbrukare. Enligtpropositionen bör inkomstmålet i första hand avse heltidssysselsatta vidrafionellt drivna jordbruksföretag. Som bör det gälla i alla delar avlandet. Det är enligt jordbruksministerns mening angeläget att främja en bättreoch mer solidarisk inkomstfördelning mellan olika kategorier jordbrukare. Inteminst gäller detta inkomstfördelningen mellan nyetablera-de och äldrejordbrukare. bör en önskvärd rationalisering främjas.Familjejordbruket kommer också framöver att vara den dominerande företagsformeninom ramen för en geografiskt väl differentierad jordbruksproduktion.Jordbruksministern understryker här den roll som jordbruket spelar försysselsättningen i bygder där det råder brist på andra arbetstillfällen. Föratt konsumentmålet skall uppnås krävs att jordbruksproduktionen bedrivsrationellt. En fortlöpande rationalisering av jordbruksnäringen är därförnödvändig. Rationaliseringspolitiken bör liksom syfta till att byggaupp och vidmakthålla effektiva jordbruksföretag. Olika former av samverkanmellan jordbrukare, t. ex. gemensamt utnyttjande av maskiner, som innebär lägrekostnader, liksom sambruk, bör främjas. Konsumentmålet bör också innefattagoda möjligheter att välja mellan livsmedel av olika slag, varför möjlighetertill produktutveckling bör tas till vara. Det framhålls att kvalitetskravetgivetvis innefattar att livsmedlen är fullgoda ur kost- och näringssynpunkt. Ipartimotionerna 272 av m.fl. och 280 av m.fl.yrkar moderata samlingspartiet resp. avslag på regeringensförslag i vad avser målen för livsmedelspolitiken. Enligtden förstnämnda motionen är de jordbrukspolitiska målens formulering en allmänoch självklar utgångspunkt för överväganden rörande jordbrukspolitiken ochjordbruksprisregleringen. Utan att samstämmighet om dessa mål råder eller attjordbrukets sårbarhet vad gäller effekterna av störningar i tillförseln avproduktionsmedel är belyst, går det inte att relatera dagens överproduktiontill en önskvärd produktionsvolym för jordbruket. Enligt motionärernas meningkan regeringens proposition för den skull inte ligga till grund för beslutrörande förändringar av jordbrukspolitiken. I motion 280 framhålls att man fråncenterpartiets sida så länge det inte finns ett samlat livsmedelspolitisktprogram som omfattar hela livsmedelskedjan motsätter sig att ändringar görs ide mål, som finns inskrivna beslut om riktlinjer förjordbrukspolitiken. Denna ståndpunkt motiveras också av JoU 1983/84:20 6 attdet enligt motionärernas mening saknas ett rimligt beslutsunderlag förändringar och att ett beslut nu innebär ett föregripande av livsmedelskommitténsarbete. Även i motionerna 271 av och (båda c) och279 av () yrkas avslag på propositionen i nu behandlad del.Motionärerna som representerar regioner där jordbruket spelar en domineranderoll för sysselsättningen, resp. , uttrycker oro för att enjordbrukspoHtisk inriktning som den i propositionen föreslagna kommer att fånegativa konsekvenser särskilt för berörda regioner. Motionärerna yrkaratt fastställer att nu gällande riktlinjer för jordbrukspolitikenskall gälla oförändrade även fortsättningsvis. Imotion 274 av m. fl. (fp) ifrågasätts det meningsfulla i attförst tilldela livsmedelskommittén ett utredningsuppdrag, som rimligtvis måsteinnefatta ett ställningstagande i fråga om livsmedelspolitikens huvudmål, föratt sedan, innan kommittén ännu lämnat något förslag härom, förelägga riksdagenförslag till beslut. Motionärerna, som finner att propositionens förslag vadgäller målen för livsmedelspolitiken är begränsat så till vida att exempelvisproduktionsmålet ej behandlas, har emellertid för sin del.ingenting att invändamot den formulering av huvudmålet för en samlad livsmedelspolitik som anges ipropositionen och som innebär att vårt lands livsmedelsförsörjning skalltryggas såväl i fredstid som under avspärrning och krig. Motionärerna delarockså jordbruksministerns uppfattning att konsumentmålet och inkomstmålet börlikställas och att detta är en viktig förutsättning för att jordbrukspolitikenskall mötas med förtroende av både konsumenter och jordbrukare. Utskottetvill i likhet med jordbruksministern framhålla att de samhällsekonomiskaförhållandena i i hög grad ändrats sedan fastställdede nu gällande riktlinjerna för jordbrukspolitiken. Ännu i början av1970-talet rådde i vårt land en relativt god ekonomisk tillväxt och ökandeköpkraft. I stort sett rådde balans mellan produktion och konsumtion avjordbruksprodukter. försämrades den ekonomiskasituationen. Tillväxten i ekonomin upphörde, vilket i kombination med starkaprisökningar medförde att konsumenternas köpkraft minskade. uppkomett stort budgetunderskott och växande underskott i utlandsaffärerna. Förkonsumenterna har utvecklingen inneburit kännbara prishöjningar på Hvsmedel,bl. a. som en följd av kraffiga kostnadsökningar både inom jordbruket ochefterföljande led. Prisökningarna och den minskade köpkraften har lett till attkonsumtionen av vissa livsmedel, främst kött och fläsk, har minskat. Samtidigthar produktionen ökat, bl. a. genom att jordbrukarna sökt kompensera en sjunkandelönsamhet med ökade arbetsinsatser och större besättningar. Jordbruket kandärför inte avsätta hela sin produktion inom landet utan måste i allt högregrad sälja produkterna utomlands med ökade exportkostnader som följd. JoU 1983/84:20 7 Inflationen och det höga ränteläget har ocksåvållat ekonomiska problem inom jordbruket. Inte minst gäller detta förnyetablerade jordbrukare. Somanförs i propositionen visar den utveckling som här beskrivits att 1977 årsjordbrukspolitik inte längre fungerar som förutsattes när riksdagsbeslutetfattades. Enligt utskottets mening är det angeläget att inför kommandeöverväganden rörande den slutliga utformningen av en samlad livsmedelspolitiknu utforma ett övergripande mål för densamma, som klart anger det primärasyftet med livsmedelspolitiken. Det är rimligt att fattar besluthärom i sådan tid, att det kan ligga till grund för de överläggningar som skallleda fram till beslut om priserna på jordbruksprodukter för tiden efter den 30juni 1984. Något föregripande av livsmedelskommitténs arbete bör inte ettsådant förfaringssätt innebära. Utskottetansluter sig till jordbruksministerns åsikt att huvudmålet för en samladlivsmedelspolitik och därmed också för jordbrukspolitiken bör vara att tryggavårt lands livsmedelsförsörjning såväl i fredstid som under avspärrning ochkrig. Mot denna övergripande målsättning för livsmedelspolitiken har utskottetsålunda inte något att erinra. Likaså delar utskottet uppfattningen att somlikställda delmål under det angivna huvudmålet bör gälla att konsumenterna fårtillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och attjordbrukarna får en med andra jämförbara grupper likvärdig standard. Attangivna delmål blir likställda är som anges i propositionen en viktigförutsättning för att jordbrukspolitiken skall kunna mötas med förtroende avbåde konsumenter och jordbrukare. Då utskottet inte heller i övrigt har någotatt invända mot vad jordbruksministern anfört beträffande målen förlivsmedelspolitiken föreslår utskottet att godkänner vad ipropositionen förordats i förevarande avseende. Vadhär anförts innebär bl. a. att utskottet yrkar avslag på mofionerna 271 (c)yrkande 2,272 (m), 279 (c) i berörda delar samt på motion 280 (c) yrkande 1.Motion 274 yrkande 1 påkallar inte någon ytterligare åtgärd. Tillfrågan om överläggningar rörande priserna på jordbruksprodukter efter den 30juni 1984 återkommer utskottet i nästa avsnitt. Ett av de medel som används för att nå målen förjordbrukspolitiken är jordbruksprisregleringen. Den innebär bl. a. attprisnivån på alla viktigare jordbruksprodukter fastställs av statsmaktema. I1977 års riksdagsbeslut fastställdes grunderna för den nu gällandejordbruksprisregleringen. Införvarje s. k. prisregleringsperiod, som brukar omfatta ett eller ,beslutar statsmaktema om den närmare utformningen av prisregleringen förperioden. Beslutet gäller bl. a. det s. k. kompensationssystemet, dvs. hurjordbmket skall få kompensation för ökade kostnader samt hurjordbrakarnas inkomster av eget arbete och eget kapital skall följainkomstutvecklingen för andra befolkningsgmpper. Kostnadskompensationen gällerfömtom jordbruket också den del av livsmedelsindustrin som omfattas avprisregleringen (bl. a. mejerier och slakterier). Rättelse:S. 13, andra stycket sista raden Står: 283 (c) Rättat till: 283 (c, m, vpk) S.14, näst sista raden Står: investeringsstödet Rättat till: investeringsförbudet JoU 1983/84:20 8 Det kompensationssystem som tillämpas innebär ihuvudsak att jordbrukets kostnadskompensation beräknas utifrån prisutvecklingenför inköpta produktionsmedel enligt ett särskilt index, produktionsmedelspris-index(PM-index). Ändringar i PM-index multipliceras med jordbmkets kostnader.Uppgiftema om jordbmkets kostnader hämtas från den s. k. normkalkylen, som ären beräkning av hela jordbmkssektorns intäkter och kostnader. Kompensationenför kostnadsökningar inom förädlingsindustrin sker med hänsyn till den faktiskakostnadsutvecklingen. Som utgångspunkt för överläggningarna liggerkostnadskalkyler för berörda branscher. Jordbruksministernframhåller i propositionen att det är en central uppgift för den ekonomiskapolitiken att bryta den hittillsvarande inflationsutvecklingen. Detta är avbetydelse inte minst för det svenska jordbmket som drabbats av besvärligaproblem på gmnd av den alltför höga inflationen. Ett led i detta arbete är ensträvan att så långt som möjligt undvika automatiska indexuppräkningar som kanverka inflationsdrivande. Av vad som anförts i livsmedelskommitténs betänkandeoch under remissbehandlingen om det nu tillämpade kompensationssystemet framgåratt indexsystemet kan medföra problem i olika avseenden. Man framhållersärskilt risken för minskad effektivitet på produktionsmedelsområdet ochhänvisar till den stora ägarkoncentrationen på produktionsmedelsmarknaderna. Medhänvisning till nödvändigheten av att bekämpa inflationen och de risker för enfrån jordbrukets synpunkt ogynnsam kostnadsutveckling på produktionsmedel somdet nuvarande kompensationssystemet kan medföra föreslår jordbruksministern atten annan ordning att kompensera jordbmket för kostnadsökningar prövas för nästaregleringsperiod. I likhet med många remissinstanser förordar han därvid enordning med obundna överläggningar. Viddessa överläggningar bör hänsyn tas till aktuella förhållanden på marknaden, ijordbmket och i samhällsekonomin i övrigt. Det är naturligt att i huvudsak detstatistiska underlag som f. n. används kommer att ligga till gmnd föröverläggningarna. Det bör i första hand ankomma på partema vidprisöverläggningama att närmare överväga på vilket sätt kostnadskompensationenskall beräknas. Även vid ett obundet system kan det naturligtvis för vissakostnader tillämpas automatiskt verkande regler. Enutgångspunkt för överläggningama bör vara de livsmedelspolitiska mål somtidigare förordats. Överläggningamaom kompensationen till förädlingsindustrin bör enligt jordbmksministems meningockså ske på ett mera obundet sätt. Avinkomstmålet följer att jordbmkama skall ha en med andra jämförbara grupperlikvärdig standard. Den hittillsvarande låsningen av jordbmkamasinkomstföljsamhet till inkomstutvecklingen för de stora löntagarkollektiven ärenligt jordbmksministems mening mindre lämplig, eftersom jordbrukarna inte ärlöntagare utan egna företagare. Mot denna bakgmnd finner han JoU 1983/84:20 9 detmotiverat att även överläggningarna om inkomstföljsamheten får ske på ett meraobundet sätt. Närdet gäller riktlinjer för prisöverläggningama anförs i propositionen vidare bl.a. att det är angeläget att prisregleringen för jordbruksprodukter utformas såatt den blir ett stöd för strävandena att sänka produktionskostnaderna ochanpassa produktionens inriktning till marknadens efterfrågan och intekonserverar förhållandena som motverkar näringens egna ansträngningar i dessasyften. Angelägenhetenav att kunna begränsa jordbrukets nuvarande starka importberoende påproduktionsmedelssidan och därigenom minska vår sårbarhet vid en avspärrningframstår enligt propositionen redan nu tillräckligt klar för att hänsyn härtillbör tas vid prisöverläggningarna. Beredskapsmotivetinnebär att vi måste trygga livsmedelsförsörjningen i hela landet. Dettainnebär att vi måste ha ett starkt och väldifferentierat jordbruk även iNorrland. Prisregleringen bör därför enligt propositionen utformas så att ävendetta beredskapsmål kan upprätthållas. Vid prisöverläggningarna ansesföljaktligen särskild hänsyn böra tas till Norrlandsjordbrukets problem. Prisregleringenbör vidare utformas så att den ger ökat utrymme för en mer solidariskinkomstfördelning mellan olika kategorier av jordbrukare. Jordbruksministernpekar särskilt på problemen för de jordbrukare som belastas av högaräntekostnader, t. ex. nyetablerade jordbrukare. Såvälmoderata samlingspartiet som vänder sig i sina partimotioner 272resp. 280 emot de i propositionen förordade ändringarna ikompensationssystemet. Invändningar mot regeringens förslag på denna punkt görsockså i motion 271 av och (båda c), 274 av BörjeStensson m. fl. (fp) och 279 av (). I den moderatapartimötionen anförs att man delar regeringens bedömning på en punkt, nämligenatt det är en central uppgift för den ekonomiska politiken att bryta denhittillsvarande inflationsutvecklingen. Detta är av betydelse inte minst fördet svenska jordbmket som drabbas av besvärliga problem på grund av den alltförhöga inflationen. Denna insikt leder emellertid för moderata samlingspartietsdel inte till slutsatsen att inflationen skall begränsas genom att jordbruketsekonomiska villkor försämras. När försämringen dessutom avses drabbakostnadskompensationen för de i produktionen insatta produktionsmedlen, övervilka den enskilde jordbrukaren inte råder, inträder ekonomiska försämringarför jordbruket vilka blir mer kännbara än de andra gmpper drabbas av. Enligtmotionärernas mening bör livsmedelskommitténs slutliga ställningstagande idessa och med dessa sammanhängande frågor avvaktas. Att genomföra sågenomgripande förändringar som propositionen föreslår är enligt motionärernasmening inte rimligt, allra minst med hänsyn till jordbmkets känslighet förförändringar i kostnaderna för produktionsmedlen. JoU 1983/84:20 10 I partimotion framhålls att anknytningentill PM-index och löneutvecklingen har gjort det möjligt att träffaöverenskommelser om fleråriga prisregleringsperioder. Det har varit till storfördel för alla parter. Motionärerna finner det anmärkningsvärt attjordbruksministern inte på något sätt anför att jordbruket skall tillerkännasnågon kompensation för ökade kapitalkostnader.