bet · G701LU14 · 1983-12-31 00:00:00 — omlagstiftning beträffande ideella föreningar och stiftelser I betänkandet behandlas dels fyramotioner (m, c, fp) vari framförs önskemål om lagstiftningsåtgärder beträffandeideella föreningar, dels två motioner (s, c) angående lagsfiftningen omsfiftelser. Utskottet anser att det inte finns behov av en särskildlagstiftning om ideella föreningar och avstyrker därför de fyra motionerna idenna fråga. Mot utskottets ställningstagande reserverar sig ledamöterna frånmoderata samlingspartiet och . Utskottet avstyrker vidare de två motionerna om stiftelsermed hänvisning till det utredningsarbete som f, n, pågår inomjustitiedepartementet. I mofion 1983/84:527 av AllanEkström (m) yrkas all hos regeringen begär förslag till lag omideella föreningar, I motion 1983/84:608 av m, fl, (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att frågan om ramlagstiftning för ideellaföreningar utreds, I mofion 1983/84:714 äv () yrkas attriksdagen hos regeringen begär lagförslag som tillförsäkrar individenovillkorlig rätt att lämna ideell förening, I mofion 1983/84:1535 av och (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om behovet av en skyndsam översyn av gällandelagstiftning om stiftelser, I motion 1983/84:1538 av () och LarsErneslam (fp) yrkas att beslutar om sådan ändring i lagen om tillsynav stiftelser att borgerliga och kyrkliga kommuner undantas från den årligaredovisningsskyldigheten, I mofion 1983/84:2190 av m,fl. (m) yrkasatt hos regeringen begär att frågan om ramlagstiftning för ideellaföreningar utreds. I juridiskt hänseende skiljer manmellan ekonomiska föreningar och ideella föreningar. De ekonomiska föreningarnaregleras i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. För alt en förening skallkunna registreras som 1 1983/84. LU1983/84:14 2 ekonomisk förening fordras enligt 1 § att föreningen harlill ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomiskverksamhet i vilken medlemmarna deltar som avnämare eller leverantörer ellermed egen arbetsinsats eller genom begagnande av föreningens tjänster eller påannat dylikt sätt. Del krävs alltså dels all föreningen bedriver ekonomiskverksamhet, dels all verksamheten skall syfta till att främja medlemmarnasekonomiska intressen. Saknas endera av dessa förutsättningar är föreningen allanse som en ideell förening. Ideella föreningar omfattas inte av lagen om ekonomiskaföreningar. Beträffande ideella föreninga;r saknas en sådan detaljeradcivilrätlslig lagstiftning som finns rörande aktiebolag och ekonomiskaföreningar, Inle heller finns del i lagsfiftningen någon definition avbegreppet ideell förening. De ideella föreningarna kan delas in i två huvudgrupper.Dels finns sådana föreningar som har annat ändamål än att främja sinamedlemmars ekonomiska intressen, t, ex, föreningar för religionsutövning,politisk verksamhet, vetenskaplig forskning, välgörenhet, sällskapsliv, idrottoch skylte, försvarsföreningar, kamratföreningar, djurskyddsföreningar m, fl.Dels finns föreningar som syftar lill alt främja sina medlemmars ekonomiskaintressen på annat sätt än genom ekonomisk verksamhet i lagens mening, t, ex,arbetsgivarföreningar, fackföreningar och branschsammanslulningar. I rättspraxis har ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den har antagit stadgar som inte är alltförbristfälliga och vall styrelse. Förbindelser som ingås för en sådan föreningbinder endast föreningen, inte de enskilda medlemmarna. Om föreningen inleuppfyller nämnda förutsättningar - vanligt bland föreningar av enklare slag,såsom läsecirklar och svagt organiserade sällskapsföreningar - blir avtal somingås för föreningens räkning bindande endast för dem som har ingått deltaavtal. Enligt praxis anses vidare vissa andra principer också gälla. En närmareredogörelse härför finns i belänkandet LU 1982/83:22. Bestämmelser i stadgarna för en ideell förening vilka äroskäliga mot medlemmarna kan ogilligförklaras eller jämkas av allmän domstolmed stöd av 36 § avtalslagen. I etl rättsfall (NJA 11982 s. 853)har högsta domstolen sålunda ogiltigförklarat en bestämmelse i stadgarna för enfackförening om att frågor om medlems rätt till utträde ur föreningen skulleavgöras av en skiljenämnd med viss sammansättning. När man talar om föreningsrätlsliga problem kan man avseinle bara frågor som rör förhållandet mellan en förening och dess medlemmareller som rör verkan mot utomstående av rättshandlingar som företagils påföreningens vägnar ulan också vissa andra problem. Med termen föreningsrätt kansålunda avses den allmänna medborgerliga rätten alt utan hinder ellerinblandning av offentlig myndighet sammansluta sig och verka för gemensammasyften i föreningar. För tydlighetens skull brukar termen föreningsfrihetanvändas för att beteckna det offenlligrätlsliga begreppet och för alt markeraskillnaden lill föreningsrätten i privaträltslig mening. LU1983/84:14 3 Föreningsfriheten ingår bland de grundläggande fri- ochrättigheter som upptas i regeringsformen. Det privaträltsliga begreppet föreningsrätt förekommerockså inom arbetsrätten. Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) rätten för arbetsgivare och arbetstagareatt tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapetsamt verka för organisationen eller för bildandet av sådan organisation utanall bli utsatt för påtryckningar eller annan obehörig inblandning från motparti arbetsförhållandet. Förening äger för egen del skydd i lagen endast så tillvida, alt den inte är skyldig alt tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivareseller arbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dess verksamhet.Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten alt organisera sig (den s. k.posifiva föreningsrätten) men ger inte något skydd för anspråk på all få varaoorganiserad eller för rätt att inle tillhöra viss förening (den s. k. negativaföreningsrätten). Inte heller beträffande stiftelser finns det någondetaljerad civilrätlslig lagstiftning. Man brukar skilja mellan självständiga och osjälvständigastiftelser. En självständig stiftelse anses komma till genom att egendom ställsunder särskild förvaltning för all såsom självständig förmögenhet fortvarandetjäna visst ändamål. Sedan förvaltare för stiftelsen, vanligen en styrelse, harutsetts, anses stiftelsen vara en juridisk person som kan förvärva rättigheteroch ikläda sig skyldigheter. Något erkännande av myndighet eller registreringbehövs inle. En osjälvständig stiftelse uppkommer genom att elt existeranderättssubjekt - ofta en statlig eller myndighet - tillförs medel somskall bilda en fond och användas för visst av stiftaren angivet ändamål. är inte juridisk person. Stiftelser kan tjäna många olika ändamål. Tillstiftelserna hör i första hand den stora grupp av stiftelser, tidigare kallade"fromma stiftelser", som uppkommit främst genom donationer avenskilda för allmännyttiga ändamål såsom understöd av fatliga, barnavård ochsjukvård, undervisning och vetenskaplig forskning m.m. Många av dessa stiftelserhar myckel begränsade tillgångar medan etl mindre antal har betydandeförmögenheler. Förvaltningen är ibland fristående och i andra fall anförtroddkommuner, sjukvårdsinrättningar, ulbildningsanstaller eller liknande. Vidarefinns elt stort antal pensions- och personalstiftelser. Stiftelseformen haräven kommit till användning för ekonomisk verksamhet av olika slag. Etl exempelhärpå är , vars moderföretag är StiftelsenSamhällsföretag. Det finns ett stort antal huvudsakligen kommunalastiftelser, som har lill ändamål alt förvärva fasligheter och lomlrätler föruppförande och förvaltning av bostadshus m,m. Även annan verksamhet bedrivs avkommunala och andra allmänna stiftelser. Stiftelseformen används också förverksamhet som staten bedriver i samarbete med enskilda, t, ex. Stiftelsen 1* 198.V84. LU1983/84:14 4 Norrlandsfonden för att tillgodose forskningsändamål ochbehov av ekonomiskt stöd till näringslivet i de nordligaste länen. Inomregionalpolitiken bedrivs statlig stödverksamhet dessutom genom StiftelsenIndustricentra. Inom försvars- och utbildningsområdena saml på det fackligaområdet förekommer likaledes i inte obetydlig omfattning statlig och kommunalverksamhet resp. i enskild regi anordnad allmännyttig verksamhet isfiflelseform. Slutligen finns etl antal stiftelser som på olika sätt är knutnalill företag inom det enskilda näringslivet och vars förmögenheter stundomuppgår till betydande belopp. Stiftelsernas förhållanden är i olika avseenden regleradei lagstiftningen. Här kan nämnas tagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser(tillsynslagen) vari föreskrivs beträffande vissa stiftelseranmälningsskyldighet till och övervakning (tillsyn) genom länsstyrelse samtlagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. som innehåller vissaspecialbestämmelser för pensions- och personalstiftelser. Enligt tillsynslagen skall stiftelser i princip anmälastill . Undantagna från anmälningsskyldighet - och därmed fråntillsyn - är stiftelser som genom anknytning till staten eller särskildainstitutioner antas vara förvallade på etl betryggande sätt. Undantagna är ävenstiftelser som har av regeringen fastställda stadgar och enligt dem slår undersärskild anordnad tillsyn, stiftelser som är anförtrodda åt ideella föreningaroch andra samfund samt stipendiestiftelser vid enskilda undervisningsanstalter.Vidare undantas s. k. familjestiftelser, dvs: stiftelser till förmån förmedlemmar av viss släkt eller vissa släkter, samt stiftelser vars förmögenhetinte överstiger . Slutligt undantas stiftelser som enligt regeringensförordnande eller stiftarens föreskrift inle skall vara underkastade tillsynenligt tillsynslagen. Alla anmälningsskyldiga stiftelser omfattas inte avtillsyn enligt tillsynslagen. Tillsyn är föreskriven endast för sådanastifelser som främjar ell allmännyttigt ändamål. kan besluta altallmännyttig stiftelse inte skall stå under tillsyn. Tillsynen innebär en övervakning av att stiftelsensförvaltning sköts i enlighet med lagen och de föreskrifter som gäller förvederbörande stiftelse. Som underlag för granskning skallstiftelsens styrelse till insända ekonornisk redovisning. Om stiftelses styrelse har fattat beslut som' strider motlag eller för styrelsen gällande föreskrifter, får förbjudaverkställighet av beslutet eller, om verkställighet redan har skett, föreläggastyrelsen att vidta rättelse. Även i övrigt får föreläggastyrelsen att fullgöra sina åligganden. Föreläggande och förbud kan i vissafall förenas med vite. får vidare förordna om skadeståndstalanmot styrelseledamot eller, vid vanvård av stiftelsens angelägenheter, omanordnande av annan förvaltning. LU1983/84:14 5 På olika håll har bedrivits ochbedrivs utredningsarbete med anknytning lill motionsspörsmålen. Frågan om negativ föreningsrätt har sålunda övervägts avnya arbetsrältskommittén som 1982 avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1982:60)MBL i utveckling. I betänkandet finner kommittén i likhet med den förraarbelsrättskommittén att det inte finns anledning att föreslå lagregler som tarsikte på den negafiva föreningsrätten och föreningsrätlsskyddet förarbetssökande. Vad gäller användningen av s. k. organisationsklausuler ikollektivavtal understryker kommittén betydelsen av att facklig anslutningskall var frivillig och bero av den enskildes bestämmanderätt. Kommittén villdock inte förorda ett lagfäst förbud mot organisalionsklausuler. I belänkandetdiskuteras även frågan om bevisbördan i föreningsrätlsmål. Kommittén drar denslutsatsen alt det är mest naturligt att se detta spörsmål som en rättstillämpningsfrågavarför någon lagreglering inte bör komma lill stånd. Betänkandet övervägs f. n. inomarbetsmarknadsdepartementet. En proposition på grundval av vissa av kommitténsförslag i betänkandet väntas bli förelagd . (Ju 1975:01) tillkallades påriksdagens begäran med uppdrag att företa en översyn av lagstiftningen omstiftelser. En viktig fråga som utredningen enligt direktiven skulle laställning lill var om stiftelse skall tillåtas för varjehandaändamål. Om stiftelseinsfitutet begränsas borde utredningen pröva om samhälletkan delta i vissa stiftelsers förvaltning. I samband härmed skulle också prövashur förvaltningen skall vara ordnad och om nuvarande regler beträffande minimikravom stadgarnas innehåll är tillfredsställande. Andra frågor som skulle behandlasav utredningen var bokföringsplikt och revision, möjligheter till skadeståndstalanmot styrelseledamot i stiftelse samt behovet av bestämmelser om likvidationeller fusion. Efter beslut av regeringen upphördeutredningen med sitt arbete 1983 ochöverlämnade därvid som resultat av arbetet etl antal promemorior. Som svar på en fråga av om översyn avlagstiftningen om stiftelser framhöll justitieministern (rd1983/84:40 s, 27) att det inom arbetades med endepartementspromemoria om stiftelser samt att det då var för tidigt att uttalasig om när det är möjligt att förelägga ett förslag till en nylagstiftning. Enligt jusfitieministern visade det material som överlämnats påganska klara brister i den lagsfiftning som vi har om stiftelser.Bristerna gäller framför allt det allmännas möjligheter till insyn i ochkontroll över sfiftelseväsendet. Han upplyste vidare att beredningsarbetet idepartementet redan lett till vissa hypoteser om länkbara åtgärder pålagstiftningsområdet. LU1983/84:14 6 tveksamt om nuvarande möjlighet för stiftaren att undandrastiftelsen från fillsyn bör bestå. En annan fråga är om intestiftelser utan fillsyn bör bli bokföringsskyldiga. Också frågan om skyldighetför stiftelser att ha revisor övervägs liksom spörsmålet om skyldighet förstiftelser att ha stadgar. (I 1977:01) fick itilläggsdirektiv i uppdrag alt göra en allmän översyn av lagsfiftningenom ekonomiska föreningar i syfte att framför allt åstadkomma en tidsenliglagstiftning om kooperafiva föreningar. Utredningsarbetet borde enligtdirektiven i första hand inriktas på en analys av vad som är karakteristisktför den kooperativa förelagsformen. Utredningens arbete borde utmynna i ellförslag lill ny lagstiftning om ekonomiska föreningar. Utredningen borde vidarebl, a, göra en genomgång av den föreningsrättsliga lagstiftningen vid sidan avföreningslagen och föreslå de följdändringar som kan visa sig påkallade.Utredningen har slutfört sitt uppdrag genom att avlämna betänkandet(SOU 1984:9) Kooperativa föreningar, 1 betänkandet läggs fram förslag till enhelt ny lag om sådana föreningar, vilken skall ersätta lagen om ekonomiskaföreningar. Förslaget innebär bl, a. att kooperativa föreningar, vars syfte ärmer socialt än ekonomiskt, frivilligt skall kunna ansöka om registrering.Registreringsskyldiga är dock bara kooperativa föreningar som har till ändamålatt främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet. Frågan om lagstiftning rörandeideella föreningar har prövats åtskilliga gånger av ,(se LU 1982/83:22), med anledning av motioner. Motionerna haravslagils av . En närmare redogörelse för frågans tidigare behandlingfinns i LU 1982/83:2 och 1982/83:22. Spörsmålen om lagsfiftning om rätt lill utträde för enmedlem i ideell förening och om negaliv föreningsrätt var föremålför två inlerpellationsdebatler (rd 1983/84:40 s. 29 och 1983/84:43 s. 156).Justitieministern framhöll därvid beträffande frågan om rätt lill utträde atthan inle avsåg att vidta någon åtgärd. Han anförde vidare att det inomfackföreningsrörelsen pågick en diskussion om stadgarna, i synnerhet om dedelar av stadgarna som reglerar frågor om rätt till utträde ur den fackligaorganisationen. Enligt justitieministern skulle regeringen följa dessadiskussioner och lägga dem till grund för överväganden om lagstiftning.Arbetsmarknadsministern framhöll beträffande den negativa föreningsrätten atthon delade den uppfattning som nya arbelsrättskommittén kommit fram lill,nämligen att det inle finns skäl att nu vidta några lagstiftningsåtgärder somtar sikte på den negativa föreningsrätten i förhållandel mellan arbetsgivareoch arbetstagare. Hon påpekade också att arbetsdomstolen i några principavgöranden klart sagt ifrån all LO:s normalstadgar inte hindrar alt medlemmarna måsle anses harätt all säga upp sitt medlemskap i ett . Mofionärerna i motionerna 527 och2190 (m) anser all del finns ell behov av grundläggande regler beträffande deideella föreningarnas status och verksamhet inte minst med hänsyn lill denstora roll som mänga föreningar, bland dem fackliga, spelar i dagens samhälle.Behovet av en lagreglering är särskilt framträdande när det gäller förhållandetmellan föreningen och de egna medlemmarna. Vikliga frågor som behöver reglerasär t. ex, medlems bundenhet av beslut som fattas ulan medlems direkta medverkanoch medlems inträde i samt utträde ur förening, I motion 608 (c) framhålls att det finns flera starka skälsom talar för all en lagstiftning om ideella föreningar behövs. Motionärernahänvisar till många olika händelser som visar alt den enskildeföreningsmedlemmen har behov av ett skydd mot föreningen. Vidare påpekas denstarka ställning och det stora inflytande som olika organisationer har isamhället. Motionärerna framhåller att tidigare motioner på området avslagitsmed hänvisning till nya arbetsrättskommitténs och sfiftelseutredningens arbetemen att frågan nu kommit i ett nytt läge sedan dessa båda utredningar avslutatsitt arbete. En lagstiftning bör bl, a, innehålla regler om rätten lill inträdei och utträde ur förening, negativ föreningsrätt, uteslutning ur förening samtom föreningsbeslut som gäller medlemmens förhållanden utanför det område som ärföreningens egentliga, Mofionärerna påpekar att det finns stora skillnadermellan olika ideella organisationer och att del därför är viktigt att enlagstiftning inte medför att variationsrikedomen begränsas, I motion 714 (fp) påpekas att avsaknaden avlagbestämmelser gör det möjligt för en förening att vägra en medlem utträde,vilket framstår som stötande. Vidare framhålls liksom i motion 608 alt fråganom en lagstiftning nu hamnat i ett nytt läge, I motion 1535 (s) framhålls att många stiftelser har enideell målsättning men att de huvudsakligen fungerar som ett instrument förkontroll och maktutövning inom näringslivet. Motionärerna anser delotillfredsställande att samhället saknar möjligheter fill insyn i ochkontroll av sfiftelser. Del är därför angeläget att det pågående arbetet inomjustitiedepartementet beträffande stiftelserna påskyndas och att en propositionmed förslag till en ny och rättvisare lagstiftning framläggs , Motionärerna i motion 1538 (c, fp) framhåller atttillsynslagen även omfattar stiftelser som förvaltas av borgerliga och kyrkligakommuner. Enligt motionärerna är en sådan ordning onödig inte minst med hänsyntill att det genom den kommunala revisionen finns garantier för attstiftelsernas tillgångar inte används på fel sätt. I betänkandet behandlas sexmotioner vari framförs önskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideellaföreningar och stiftelser, I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De förstnämnda föreningarna regleras i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. För alt en förening skall kunna vinnaregistrering som ekonomisk förening fordras dels att föreningen bedriverekonomisk verksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas någon av dessa förutsättningar ärföreningen att anse som en ideell förening. Till skillnad från vad som gällerbeträffande de ekonomiska föreningarna saknas en närmare lagreglering av deideella föreningarna i civilrättsligt hän;>eende. Inte heller när det gäller stiftelser finns det någondetaljerad civilrätlslig lagstiftning. Sfiftelsernas verksamhet är emellertidreglerad i andra avseenden. Som framgår av redogörelsen ovan (s, 3) gällersålunda enligt lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser att stiftelser medvissa undanlag skall anmälas till samt att anmälningsskyldigastiftelser är underkastade tillsyn om de främjar ettallmännyttigt ändamål. Stiftelser som skall stå under tillsyn är skyldiga altvarje år till sända in ekonomisk redovisning. tillkallades på begäranstiftelseutredningen med uppdrag all företa en översyn av lagsfiftningen omstiftelser. Efter beslut av regeringen upphörde utredningen med sitt arbetehösten 1983, På grundval av det arbete utredningen utfört arbetar man inomjustitiedepartementet med en departementspromemoria om stiftelser, I mofion 1983/84:527 (m) yrkas att hosregeringen begär förslag till lag om ideella föreningar, I motionerna1983/84:608 (c) och 2190 (m) yrkas att frågan om en ramlagstiftning för ideellaföreningar utreds. Motionärerna i de tre motionerna framhåller att det finnsetl behov av grundläggande regler om de ideella föreningarna särskilt när detgäller medlems inträde i och utträde ur föreningen och andra förhållandenmellan föreningen och medlemmen, I motion 1983/84:714 (fp) framförs önskemål omen lagsfiftning som tillförsäkrar individen ovillkorlig rätt alt lämna ideellförening. Utskottet vill framhålla att de ideella föreningarna är enviktig delav vårt samhälle och fullgör betydelsefulla uppgifter pä många olikaområden. Med hänsyn till den roll många ideella föreningar spelar församhällsutvecklingen kan det i och för sig te sig mindre tillfredsställande alldel saknas en civilrättslig lagreglering av föreningarnas förhållanden. framhållit då frågan fidigare varit aktuell (se senast LU 1982/83:2och 22) är emellertid en sädan lagstiftning förenad med åtskilliga svårigheter.Bl, a. är det med hänsyn lill de väsentliga skillnaderna mellan olikaföreningars karaktär svårt all åstadkomma regler som passar alla föreningar.Några LU1983/84:14 9 omständigheter har inte heller nu framkommit som lyder påatt avsaknaden av lagregler medfört några väsentliga ölägenheter. Till del anförda vill utskottet lägga alt de ideellaorganisationerna måste ges ett betydande utrymme för att själva besluta om sinaangelägenheter och att man i en lagstiftning därför bara kan ge grundläggandebestämmelser beträffande föreningarnas verksamhet och deras förhållande tillsina medlemmar. Vissa sådana regler har utbildats i rättspraxis. När det gällerde i motionerna upptagna spörsmålen om medlemmens förhållande till föreningenvill utskottet erinra om att tvister mellan en förening och medlemmarna kanprövas av allmän domstol. 1 de fall föreningens stadgar innehåller bestämmelsersom är oskäliga mot medlemmarna kan bestämmelserna jämkas ellerogilligförklaras av domstol. Vad särskilt angår den i motionerna berörda fråganom utträde ur fackförening vill utskottet hänvisa fill att arbetsdomstolenslagit fast att fackföreningsmedlem har rätt all säga upp sitt medlemskap. Isammanhanget finns också skäl att erinra om all de ideella föreningarna i storutsträckning kan tillämpa bestämmelserna i föreningslagen samt att åtskilligalagbestämmelser som gäller för de olika associalionsrällsligaverksamhetsformerna är tillämpliga också på ideella föreningar. Exempelvis ären ideell förening som driver näringsverksamhet bokföringspliklig liksom andranäringsidkare. Det anförda leder utskottet till den uppfattningen att detsaknas skäl för en lagstiftning beträffande de ideella föreningarna. Utskottetvill avslutningsvis peka pä alt såväl arbetet inom med enlagstiftning om stiftelser som de överväganden om den negativa föreningsrättensom föranleds av nya arbetsrättskommitténs förslag har viss anknytning lillmotionsspörsmålet. Också de överväganden som kommer alt föranledas av kooperalionsutredningensi dagarna avlämnade betänkande (SOU 1984:9), Kooperativa föreningar, kan fåbetydelse för frågan. Med hänvisning lill det anförda avstyrker utskottet bifalllill motionerna 527, 608, 714 och 2190. I mofion 1983/84:1535 (s) framhålls att det ärotillfredsställande att samhället f. n. saknar möjligheter till insyn i ochkontroll av stiftelser. Motionärerna begär därför all det pågående arbetet inomjustitiedepartementet påskyndas så att en proposition om stiftelser kan läggasfram .