bet · G701KU5 · 1983-12-31 00:00:00 — angåendeen ny organisation för förvaltningskontoret (Förslag 1982/83:25). Utskottet föreslär i detta betänkande att en nyinstruktion för antas samt att kontoret tilldelasmedel på tilläggsbudget för ytterligare tjänster. Utskottet godtar härmed medvissa justeringar i instruktionsförslaget förvaltningsstyrelsens förslag.Motion 2437 av (), vari begärs en reducering av det yrkademedelstillskottet, avstyrks, men bedöms av utskottet som till viss deltillgodosedd med utskottets skrivning. Utskottet lägger också fram ett förslagtill ändring av 9 kap. 4 § riksdagsordningen, som innebär en ändring iförvaltningskontorets rätt att meddela förvaltningsföreskrifter. Förslagetshemställan m. m. 1. att antar förslaget till lag medinstrukfion för , 2. att föranstaltar om utredning av fråganom förvaltningskontorets rätt att utfärda föreskrifter och om 9 kap. 4 §riksdagsordningen behöver ändras, 3. att på fjortonde huvudtiteln tillRiksdagen: Förvaltningskostnader pä tilläggsbudget för /84anvisar ett i förhållande fill tidigare beslut " med 1 184 000 kr.förhöjt förslagsanslag av . Riksdagenantog vissa i förslaget angivna riktlinjer för förvaltningskontoretsorganisation (KU 1982/83:35). Beträffande förslagets huvudsakliga innehållhänvisas till betänkandet. Tillhösten uppsköts behandlingen av förslaget till ny instruktion förförvaltningskontoret, anslagsfrågan, behovet av en utredning av 9 kap. 4 §riksdagsordningen samt följdmotionen 1982/83:2437 av (). Vidarebeslöts inhämta yttrande från finansutskottet i ärendet. "KU 1982/83:27 punkt 6, rskr 223. 1 1983/84. KU 1983/84:5 Imotion 1982/83:2437 av () hemställs, 1. attriksdagen med anledning av Förslag 1982/83:25 på fjortonde huvudtiteln till : Förvaltningskostnader för /84 anvisar ett i förhållande till tidigare beslut med . förhöjt anslag av , 2. attriksdagen godkänner vad som anförs i motionen om ett bibehållan de av nivån på vissa tjänster inom organisationen. Imotionen understryks de stränga krav på sparsamhet som allmänt ställs påstatsförvaltningen i nuvarande statsfinansiella situation. Med hänsyn härtillgodtas i princip inte de kostnadsökningar som förslaget leder fill. Finansutskottetsyttrande (FiU 1983/84:1 y) Utskottet har som nämnts inhämtat finansutskottetsyttrande över förslaget. Yttrandet, som fogas till detta betänkande som bil.3, begränsas i huvudsak till de ekonomi-administrativa frågorna.Finansutskottet tillstyrker det föreslagna personaltillskottet till dennyinrättade ekonomienheten och till revisionsverksamhet.Finansutskottet anser vidare att en utveckling mot en enhetlig behandling inomriksdagsförvaltningen av budgetfrågor och ekonomi-administrativa frågor böreftersträvas och att den nyinrättade ekonomienheten därvid kan fylla en viktigfunktion, eftersom därmed tillskapas ett organ som möjliggör för förvaltningsstyrelsenatt utfärda för hela riksdagsområdet gemensamma ekono-nomi-administrativaföreskrifter. Utskottet framhåller emellertid att den granskning somekonomienheten skall svara för bör inriktas på rent tekniska frågor såsompris- och löneomräkningar. Övriga policyfrågorbör som förvaltningsstyrelsenframhållit inte prövas av förvaltningsstyrelsen utan enligt FiU beredasdirekt av berört fackutskott, vars synpunkter måste bilda utgångspunkt förförvaltningsstyrelsens ställningstagande. Yttrandetär inte enhälligt. Moderata samlingspartiets ledamöter i finansutskottet anföri en till yttrandet fogad avvikande mening, att ett resurstillskott på 1,3milj. är anmärkningsvärt med tanke på den återhållsamhet som numerakännetecknar övrig statlig förvaltning. Som en given utgångspunkt anges atterforderliga förstärkningar i första hand åstadkoms genom omdisponeringar avtillgängliga resurser. Endast under förutsättning av en förnyad prövning avfrågan om inrättande av nya tjänster godtas den föreslagna personalökningentill den nyinrättade ekonomienheten och till riksgäldskontoretsrevisionsverksamhet. KU 1983/84:5 3 Förvaltningsstyrelsensnormgivningsbefogenhet enligt 9 kap. 4 § riksdagsordningen (RO) Ramarna för förvaltningskontorets uppgifter anges i9 kap. 4 § RO. Stadgandet har följande lydelse: skall, såvitt gällerriksdagen och myndigheter, i den omfattning bestämmer 1. handlägga frågor angående förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkorför arbetstagare samt andra personalfrågor, 2. meddela gemensamma förvaltningsbestämmelser, 3. göra upp förslag tillanslag på statsbudgeten. Förvaltningskontoret handlägger i övrigt, enligt vad närmare föreskriver, frågor omförvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inomriksdagens myndigheter, utom och särskild myndighet som avses i 9kap. 10 § andra stycket regeringsformen. Bestämmelsens utformning har vållat vissa problem.Förvaltningsstyrelsen har därför i förslag 1982/83:25 hemställt att riksdagenföranstaltar om en utredning av frågan om förvaltningskontorets rätt attutfärda föreskrifter och om 9 kap. 4 § riksdagsordningen behöver ändras. Finansutskottethar i sitt yttrande till tillstyrkt attförvaltningskontorets befogenheter enligt 9:4 RO utreds särskilt. Författningsutredningenföreslog i sitt betänkande att förvaltningsärenden i princip bordeanförtros ett enda organ, kontor, med en överinstans, riksdagensförvaltningsdelegation, bestående av sex, för varje valperiod, valdariksdagsledamöter. På delegationen skulle bl. a. ankomma att meddela"förvaltningsbestämmelser, som är gemensamma för myndigheter underriksdagen". I motivuttalandena (SOU 1963:18 s. 188) preciserades delegationensuppgifter på följande sätt: På förvaltningsdelegationen skall ankomma attgranska och sammanställa anslagsäskanden, som avser och underriksdagen lydande myndigheter, samt att i övrigt, enligt av riksdagenfastställd instruktion eller av i annan ordning givna föreskriftereller enligt bemyndigande, meddela förvaltningsbestämmelser som ärgemensamma för myndigheter lydande under . Besvär, som enligt vaddärom är särskilt stadgat må anföras hos , skall prövas och avgöras avförvaltningsdelegadonen. Med förvaltningsbestämmelser synes ha avsettsavlöningsreglementen och andra bestämmelser rörande anställdasavlöningsförmåner (s. 187). Isamband med att den nuvarande organisationen tillkom 1966 fickförvaltningskontoret i instruktionen rätt att meddela för för- KU 1983/84:5 4 valtningskontoroch verk utom och gemensammaförvaltningsföreskrifter. Bestämmelsen motiverades på följande sätt av detsammansatta konstitutions- och bankoutskottet (1966:1): Behov av vissa för hela riksdagsförvaltningengemensamma förvaltningsföreskrifter föreligger. Det förutsattes att riksbankenoch , vilka i detta avseende och flera andra undantagits frånförvaltningskontorets överhöghet, i sådana frågor kan samordna antagandet avregler. Utgivandet av flera författningar med gemensamt innehåll torde böraundvikas. Reglerna bör alltså i sådana fall sammanföras i en författning, vilkenliksom författningar i övrigt inom riksdagsförvaltningen ut-gives avförvaltningskontoret. Det bör framhållas att och riksgäldskontoretsjälva skall antaga sina interna författningar. Bestämmelsen om rätten att meddelaförvaltningsföreskrifter kommenterades inte i samband med 1970 årsorganisationsreform. Grundlagberedningenanförde följande som motiv till rätten atl meddela förvaltningsföreskrifter(prop. 1973:90 s. 586): En viss rätt att utfärda gemensammaförvaltningsföreskrifter för och samtliga verk följer för närvarandeav förvaltningskontorets ställning som central förhandlingsmyndighet, se 4 § ikontorets instruktion (jämför 2 § 3). Förvaltningskontoret har ocksåbemyndigats att utfärda tjänstemannastadga för och dess verk. Skallförvaltningskontoret genom förvaltningsföreskrifter, varom nu är fråga,erhålla någon ny eller utvidgad befogenhet, bör fatta beslut härom,även om den författning, vari föreskrifterna ingår, eljest utfärdas avförvaltningskontoret. Rörande sådan handläggning som regleras iförvaltningslagen bör avvikande bestämmelser för riksdagsförvaltningens delmeddelas endast av själv, jämför 1 § andra stycket förvaltningslagenoch prop. Frågan om rätten för förvaltningskontoret attutfärda föreskrifter synes därefter inte ha varit föremål för riksdagensbedömning annat än att vid sin behandling avförvaltningsstyrelsens förslag 1982/83:10 om riktlinjer för säkerhet ochberedskap konstaterade, att 9 kap. 4 § RO i princip inte medger attförvaltningsstyrelsen bemyndigades utfärda säkerhetsföreskrifter (KU 1982/83:19s. Förvaltningskontoret inrättades genom riksdagsbelutår som ett centralt organ för handhavande av olika internaförvaltningsangelägenheter. Dessa hade tidigare varit splittrade på ettflertal organ. KU 1983/84:5 5 Kontoretansvarade i princip för fem verksamhetsfält. Det gällde förvaltningen avriksdagshuset och övriga lokaler för och dess verk utom riksbankenoch . Vidare var kontoret personalmyndighet för ochhandlade i denna egenskap frågor angående förhandling om anställnings- ocharbetsvillkor för arbetstagare hos och dess verk, samtligapersonalärenden vid förvaltningskontoret samt meddelade gemensammaförvaltningsföreskrifter för förvaltningskontoret och verk.Kontoret utgav också författningar angående och dess verk. Dettredje sakområdet omfattade handläggningen av frågor angående uträkning avarvoden och ersättningar till ledamöter och av avlöningar ochersättningar till personal hos och dess verk. Hit hörde också iprincip handläggningen av pensionsfrågor för ledamöter och personal. Till detfjärde verksamhetsområdet hänfördes frågor angående riksdagstrycket,debattprotokoll och centrala skrivbyrå. Riksdagensupplysningstjänst utgjorde det femte förvaltningsområdet. De angivna sakområdenabildade fem arbetsenheter inom kontoret. Isamband med enkammarreformen antogs en ny förvaltningsorganisation förriksdagen. Förvaltningskontoret gavs härvid ytterligare uppgifter vad beträffarpersonalfrågorna så att huvudansvaret för alla personalfrågor för den inreriksdagsförvaltningen, dvs. även tjänstefillsättningar, lades på kontoret. Detbeslöts att talmannen skulle vara ordförande i kontorets ledningsorgan förvaltningsstyrelsen. Huvudsyftet härmed var atl tillgodose kravet påsamordning, fasthet och effektivitet. Utöver talmannen beslöts att styrelsenskulle bestå av åtta proportionellt valda riksdagsledamöter. Är1974 antog en ny instruktion för förvaltningskontor.Denna innebar en anpassning till den nya riksdagsordningen. Dessutom öppnadesmöjlighet för förvaltningsstyrelsen att delegera sin beslutanderätt i frågorsom inte hade principiell betydelse eller särskild räckvidd till en direktion,bestående av två ledamöter av förvaltningsstyrelsen. Vidare beslöts att istyrelsen skulle ingå tre personal företrädare. Antalet ledamöter i direktionenutökades till tre, och en möjlighet infördes att utse suppleanter förledamöterna i direkfionen. Isammanhanget kan erinras om att från den 1 januari 1977upphört att vara ett särskilt verk och ingår som en enhet iförvaltningskontoret. Underl970-talet tillkom också skol- ochvisningstjänst och ADB-verksamheten samt tidningen . Deriktlinjer för den nya organisationen som antog innebär ikorthet, att den nuvarande enhetsindelningen görs om, så att den administrativaenheten uppdelas på en personal- och kanslienhet och en ekonomienhet. En nyinformationsenhet tillskapas genom samordning av skoltjänsten, visningstjänstenoch informationstjänsten. 2 1983/84. KU 1983/84:5 6 försäkerhets- och beredskapsfrågor bildas genom att dessa frågor bryts ut frånintendenturenheten. Dennya organisationen medför enligt förslaget kostnadsökningar med 1 184 000 kr.för personalförstärkningar inom förvaltningskontoret. Förslaget förutsättervidare att ytterligare en tjänst inrättas vid riksgäldskontoretsrevisionsenhet och att inkommer med anslagsyrkande härom. Imofion 1982/83:2437 av () godtas med undantag för tjänsternavid ekonomienheten inte de kostnadsökningar som förslaget leder fill. Vidriksdagsbehandlingen ställde sig bakom utskottets uttalandeom att något hinder inte förelåg mot att organisationsförändringen nupåbörjades men att dessa i första hand borde göras inom den personalram som f.n. fanns. Det fick dock enligt utskottet ankomma på förvaltningsstyrelsen att om det inför återflyttningen till bedömdes vara nödvändigt bl.a. med hänsyn till ledamöternas servicebehov inrätta enstaka tjänster redanföre höstens riksdagsbeslut. Enligtuppgift från förvaltningskontoret har för anställning t. v. inrättats enexpeditionsassistent vid intendenturenheten (förrådet) och enbevak-ningsassistenttjänst vid säkerhetsenheten (porten mot Riksplan). Entjänst som avdelningsdirektör för ekonomifrågor inrättades innanRFK-utred-ningens slutliga förslag förelåg. Av de tjänster som omfattas avyrkandet om tilläggsanslag står följande fortfarande öppna, nämligen tjänstensom byrådirektör vid ekonomienheten, en halvtidstjänst som informationsassistentoch två expeditionsassistenter vid förrådet. Byrådirektörs- och informationsassistenttjänsternahar inrättats av förvaltningsstyrelsen men ännu inte tillsatts och i ställetför de båda expeditionsassistenttjänsterna har två tillfälliga arvodestjänsterinrättats, allt i avvaktan pä riksdagsbeslutet i ärendet. a. inrättandet av en avdelningschefstjänst. Innehavaren, somskall utses av förvaltningsstyrelsen, skall vara förhandlingsledare ochförvaltningsdirektörens ställföreträdare, dvs. ha sådana uppgifter som f. n.ankommer på byråchefen för administrativa enheten. beslötdirekfionen efter bemyndigande av förvaltningsstyrelsen att godkänna ettförslag till personalförteckning att gälla fr. o. m. . Enligtdenna har byråchefen för den administrativa enheten förordnats tillavdelningschef. Vidarehar enligt nyssnämnda beslut avdelningsdirektören vid intendenturenhetenförordnats till byråchef och den tidigare pressekreteraren förordnats tillinformationschef. Utskottetfinner skäl att i förevarande sammanhang beröra förvaltningskontorets rätt attinrätta tjänster. Enligt2 § 4. instruktionsförslaget föreslås det ingå i kontorets uppgifter atthandlägga frågor om inrättande och indragning av tjänster. I 12 §, som KU 1983/84:5 7 behandlarde ärendegrupper där beslutanderätten i princip ligger hosförvaltningsstyrelsen, anges i p. 4 att förvaltningsstyrelsen skall besluta bl.a. om inrättande och indragning av permanenta tjänster. Bestämmelsen har enmotsvarighet i den nu gällande instruktionen där en av förvaltningsstyrelsensuppgifter anges vara att avgöra frågor om inrättande av tjänster. Sistnämndabestämmelse har i praxis tolkats så att förvaltningsstyrelsen har attbesluta om inrättande eller indragning av tjänster inom den inreriksdagsförvaltningen. Medhänsyn fill de stränga sparsamhetskrav som allmänt ställs på statsförvaltningenhade det enligt utskottets mening varit önskvärt om förvaltningskontoretsomorganisation hade kunnat ske med enbart sådana personalökningar som bedömtsdirekt nödvändiga för att efter flyttningen till bibehållasamma servicenivå som i vid . I likhet med vadfinansutskottet anfört i sitt yttrande utgår emellertid utskottet från attfrågan om behovet av de föreslagna personalförstärkningarna noga övervägtsinom förvaltningsstyrelsen. Det får därför förutsättas, att personalökningarnakommer att leda till en effektivisering och rationalisering av förvaltningenoch således vara kostnads-sänkande. Utskottet godtar således attförvaltningskontoret i den ändrade organisationen erhåller det begärda medelstillskottétoch har heller inte någon erinran mot den förändring av vissa tjänster somförslaget innebär. Utskottet vill emellertid starkt understryka nödvändighetenav att administrationskostnaderna fortlöpande ägnas stor uppmärksamhet. Meddet anförda avstyrks yrkandena i motion 2437, vars syfte dock till viss del fåranses tillgodosett genom utskottets yttrande. Utskottetansluter sig till förslaget i vad avser förvaltningskontorets/ styrelsens rättatt inrätta och indraga tjänster vid . Liksom får nyatjänster naturligtvis tillskapas endast inom ramen för tillgängliga medel.Utskottet vill erinra om att samma ståndpunkt gav finansutskottet uttryck för iett av godkänt uttalande, som avsåg (FiU 1981/82:16). Utskottetvill tillägga att de enheter som inte ingår i förvaltningskontoret kammareoch utskott självfallet liksom bör ha ett stort inflytande när detgäller antalet tjänster vid den egna enheten. Utskottet vill också understrykaatt utskottens rätt att förordna specialföredragande för visst eller vissaärenden skall vara oförändrad. Ramarnaför förvaltningskontorets kompetens anges i 9 kap. 4 § riksdagsordningen (RO).I detta stadgande har förvaltningskontoret tillagts viss normgivningsrätt sominnebär att kontoret i den omfattning bestämmer får meddelagemensamma förvaltningsbestämmelser för och dess myndigheter.Förvaltningsstyrelsen har begärt att föranstaltar om en utredning avfrågan om förvaltningskontorets rätt att utfärda föreskrifter och om 9 kap. 4 §RO behöver ändras. Den nuvarande lydelsen av9 kap. 4 § RO betyder att den normgivnings- KU 1983/84:5 8 makt,dvs. rätt att utfärda bindande föreskrifter, som tillagts förvaltningskontoretendast avser regler som tar sikte på den förvaltning som är gemensam förriksdagen och myndigheter. Såvitt framgår av förarbetena tillstadgandet var det främst gemensamma avlöningsreglementen som avsågs. Liksomhittills bör enligt utskottets mening förvaltningsstyrelsen ha rätt att utfärdabindande föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. Befogenheten gällersjälvfallet endast föreskrifter av administrativ natur. Framför allt är detfråga om regler som har anknytning till förvaltningskontorets ställning somförhandlings- och löneorgan och som budgetansvarigt organ. Föreskrifter avdenna typ är med undantag för och oftastgemensamma för hela riksdagsförvaltningen. Därutöver finns det uppenbarligenett behov för förvaltningsstyrelsen att utfärda bindande föreskrifter i andrahänseenden, t. ex. när det gäller användningen av . är närmast av ordningsnatur. Den lagstiftning omsäkerhetsföreskrifter i som f. n. är under beredning av utskottetförutsätter också vissa bemyndiganden fill förvaltningsstyrelsen. Självfalletskall styrelsen också äga utfärda arbetsordningar för de enheter som ingår iförvaltningskontoret. Ibefogenheten att meddela föreskrifter måste ingå en rätt att för riksdagsområdetanta regeringsförordningar rörande sådan verksamhet som ingår i kontoretsuppgifter. Det bör dock framhållas, att i de fall regeringens förordningsmaktgrundar sig pä ett bemyndigande i lag måste enligt 8 kap. 11 § regeringsformensamma bemyndigande ha getts förvaltningsstyrelsen. Utskottetvill i sammanhanget också framhålla att vägledande uttalanden om tillämpningenav viss lagstiftning som regel bör utformas som allmänna råd och inte ges karaktärenav bindande föreskrifter. I förvaltningsstyrelsens uppgifter bör självfalletingå att utfärda sådana allmänna råd beträffande lagstiftning somförvaltningskontoret har att tillämpa. Detanförda leder till att en ändring av 9 kap. 4 § RO ter sig motiverad. Avstadgandet bör klart framgå att förvaltningsstyrelsens rätt att meddelaföreskrifter avser förvaltningskontorets verksamhetsområde och att förvaltningsstyrelsenäven bör kunna utfärda andra föreskrifter än sådana som är gemensamma förriksdagen och dess myndigheter. Vidare bör rätten att utfärda allmänna rådframgå. Utskottetlägger i bilaga 1 fram förslag till ändring av 9 kap. 4 § RO i enlighet med detanförda. Ikonsekvens med den föreslagna ändringen av 9 kap. 4 § riksdagsordningenföreslår utskottet viss justering av 2 §. 3. samt 3 och 6 §§instruk-fionsförslaget, bilaga 2. Enligtden nuvarande lydelsen av 9 kap. 4 § RO handlägger förvaltningskontoret intefrågor om förvaltning av ekonomisk natur såvitt gäller ochriksgäldskontoret. KU 1983/84:5 9 har i sitt yttrande tillstyrkt attförvaltningskontorets befogenheter enligt 9 kap. 4 § RO utreds i vad gällerriksgäldskontorets ställning i förhållande till förvaltningskontoret.Konstitutionsutskottet ansluter sig till denna bedömning. Enligt utskottetsmening bör en sådan utredning kunna komma till stånd genom riksdagensrevisorer. Det anförda bör ges revisorer till känna. Enligt2 § sista stycket instruktionsförslaget skall förvaltningskontoret, utom såvittavser och , få föreskriva eller för särskilt fallbesluta att endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva tjänstvid och dess verk. Bestämmelsen har samma lydelse i den nu gällandeinstruktionen. Beslutanderätten tillkommer här förvaltningsstyrelsen och kaninte delegeras. Ett liknande bemyndigande finns för regeringen i lagen omoffentlig anställning. Enligt detta får regeringen bl. a. föreskriva eller för särskiltfall besluta att endast svensk medborgare får inneha eller utöva tjänst iregeringskansliet eller i utrikesförvaltningen. Fråganom krav på svenskt medborgarskap för statliga tjänster regleras iregeringsformen (11 kap. 9 §). Där anges vissa tjänster för vilka krävs svensktmedborgarskap. Utöver denna uppräkning föreskrivs att krav på svensktmedborgarskap för behörighet att inneha eller utöva tjänst eller uppdrag hosstaten eller kommun får uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar somanges i lag. Bestämmelsernai instruktionen innebär att förvaltningsstyrelsen kan föreskriva krav påsvenskt medborgarskap för alla tjänster inom och riksdagensmyndigheter utom och . Medhänsyn till det stora antal tjänster som finns inom riksdagsområdet skulle detenligt utskottets mening vara önskvärt med en närmare precisering avförutsättningarna för att svenskt medborgarskap skall kunna uppställas somkrav för vissa tjänster. Det kan enligt utskottets mening förutsättas attfrågor av detta slag kommer att behandlas bl. a. av den tillsattarösträttskommittén. Utskottet godtar i avvaktan på resultatet av pågåendeutredningsarbete instruktionsförslaget i denna del. Instruktionsförslagetinnehåller inte något bemyndigande för förvaltningskontoret att förfoga överriksdagens lösa egendom. Detta synes enligt uppgift från kontoret vara ettförbiseende. Självfallet uppkommer ibland behov av att kunna försäljaövertaliga eller kasserade inventarier, t. ex. möbler, kontorsmaskiner,motionsutrustning, köksutrustningar o. dyl. Det är enligt utskottets meninginte rimligt om försäljningar av detta slag skall behöva beslutas av riksdagen.Detsamma gäller eftergift av fordringar och ackordsuppgörelser. Det bör även avinstruktionen framgå, att förvaltningskontoret svarar för bevakning ochindrivning av civilrättsliga fordringar och företräder irättsliga angelägenheter, t. ex. vid rättegångar. Som regel bör ärenden avdetta slag kunna handläggas av förvaltningsdirektören eller den han utserdärtill. KU 1983/84:5 10 erinraom att styrelsen enligt 2 § 9. i instruktionsförslaget skall besluta i frågorav större ekonomisk betydelse eller i andra frågor av större vikt somförvaltningsdirektören hänskjuter till styrelsen. Utskottet lägger i bilaga 2fram förslag till ändrad lydelse av 6 § instruktionsförslaget i enlighet meddet anförda. Ennyhet i förhållande till nu gällande instruktion är förslaget att lagfästaordningen med en inom förvaltningsstyrelsen utsedd direktion. Utskottettillstyrker förslaget i denna del. Fråganom handläggningsordningen inom förvaltningskontoret regleras i 1218 §§ iinstruktionsförslaget. Förslaget i dessa delar innehåller inga viktigareändringar i förhållande till den nu gällande instruktionen annat än attdelegation av beslutanderätt från direktionen till förvaltningsdirektörenföreslås kunna ske under tid då inte är samlat. Det skall ankomma påstyrelsen att avgöra i vilken omfattning sådan vidare-delegation får ske.Enligt vad som anförs i förslaget innebär bestämmelsen närmast ett lagfästandeav rådande praxis. Utskottethar inte något att erinra mot att förvaltningsstyrelsen medges att för tid då riksmöteinte pågår delegera vissa av sina beslutsfunktioner tillförvaltningsdirektören. En sådan regel, som står i överensstämmelse med denpraxis som utvecklats, kan uppenbarligen av praktiska skäl inte undvaras. Detär enligt utskottets mening självklart, att politiskt kontroversiella beslutinte fattas i denna ordning.