bet · G701AU19 · 1983-12-31 00:00:00 — Det nya bidraget skall syfta till att underlätta inträdet påarbetsmarknaden av anställda vid och till att minskabehovet av nyplacering vid nämnda stiftelseorganisation. Imotion 2699 väckt med anledning av proposition 122 återkommer m.fl. (m) tUl den allmänna utformningen av lönebidragssystemet och menar att detförslag som regeringen nu lägger fram är ett steg i den riktning sommotionärerna vill gå när det gäller att utveckla ett system där lönebidraget äranpassat till den enskildes arbetsförmåga, men man förordar att bidraget skallgöras oberoende av vem som är arbetsgivare. Motionärerna vill att regeringenskall återkomma med förslag beträffande lönebidrag enligt de riktlinjer deförordar. Enökad öppenhet att utveckla anstäHning med lönebidrag i enskilda företag krävs imotion 568 av m. fl. (c). Enligt motionen skulle detdärigenom vara möjligt att bättre undvika de konkurrensproblem som uppkommermellan Samhällsföretag och enskilda företag när de skall konkurrera med sammaprodukter men med helt olika produktionsförutsättningar. m.fl. (c) påpekar i motion 1836 att det nya lönebidragssystemet medintroduktionsstöd och lönebidrag inte får kopplas samman så att det missgynnarde handikappade. Båda dessa motioner har väckts under allmänna motionstiden. Dendifferentiering av lönebidraget som föreslås i proposition 122 genom införandeav ett särskilt lönebidrag kritiseras i motion 2697 av m.fl. (c).Systemet skapar enligt motionärerna en förhandlingssituation mellan arbetsmarknadsmyndigheternaoch den enskilde arbetsgivaren om handikappets svårighetsgrad vilket inte bästa utgångspunkten för en smidig inordning på en arbetsplats inom denordinarie arbetsmarknaden. Jan-ErikWikström m. fl. (fp) framhåller i motion 1085 - väckt - att i så stor utsträckning som möjligt bör personer medhandikapp beredas sysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden. Motionärernamenar att det i mindre företag ofta finns bra möjligheter att anpassa arbetettiH människors olika förutsättningar. Det lönebidrag som samhället ger föranställning av partiellt arbetsföra måste emellerfid täcka företagetsmerkostnader fullt ut. Den automatiska nedtrappning av bidraget som skerär inte realistisk. I stället bör ersättningen enligt mofionen omprövas medjämna mellanrum i varje enskilt fall. AU1983/84:19 23 Arbetsplacering av personer someljest skulle ha varit arbetslösa eller förtidspensionerade framhålls i motion432 av () och () som ofta lönsam för samhället.Vidare anförs att den i stort sett uteblivna tillämpningen avfrämjandelagen bekräftar uppfattningen att ökade stimulansåtgärder är attföredra framför tvångsingripanden mot arbetsgivarna. Den nya anställningsformenmed lönebidrag bör enligt motionen vidareutvecklas. I särskild ordning börockså utredas förutsättningarna för att skapa ett samhällsekonomiskt utrymmeför en ytterligare höjning av bidragen till de handikappades arbetsplaceringgenom transfereringar av medel från socialförsäkringssystemet. Det behövsstörre resurser för att bl. a. undanröja hinder i arbetsmiljön förarbetsplacering av handikappade. Sådana åtgärder innebär dessutom att manförbättrar de handikappades arbetssituafion. Lönebidraget gör det enligtmotionärerna också möjligt för handikappade att få samma lön som andraförvärvsarbetande. Men bidraget skall differentieras med hänsyn till individensarbetsförmåga och vara oberoende av vem som är arbetsgivare. Det är enligt motion 432 i första hand på den reguljäraarbetsmarknaden som den enskilde handikappade skall få sin arbetsplacering.Genom information och upplysning till arbetsgivare och anställda borde det varamöjligt att skapa en mer förstående inställning till handikappad arbetskraft.DyHka åtgärder kan i sin tur leda fill att Samhällsföretags verksamhet kanbegränsas. Anställning med lönebidrag av lönekostnaderna hosenskilda arbetsgivare borde enligt motionen bli mera lönsam för statsmakternaän att satsa på fortsatt utbyggnad av Samhällsföretag. Utskottet har haft anledning att de senasteåren understryka betydelsen av att var och en skall ges möjligheter att eftersin förmåga delta i arbetslivet. Arbetet bestämmer inte endastförutsättningarna för vars och ens materiella standard, det är också en vägfill ökad social gemenskap. Denna arbetets dubbla roll gäller i synnerhet förde handikappade som vid brist på sysselsättning löper större risk än andraarbetssökande att bli socialt isolerade. Utskottet hälsar därför medtillfredsställelse den förstärkning av sysselsättningsåtgärderna för dennagrupp som det av regeringen föreslagna lönebidragssystemet innebär. Den huvudfråga som tas upp i de ovan refererade motionernagäller differentieringen av lönebidraget vid anställning av handikappade.Motionärerna i 2699 ser regeringens förslag på denna punkt som ett första stegmot det mer differentierade system som man förordar. Ett differentieratbidragssystem föreslås också i motionerna 2400, 1085 och 432. I motion 2697görs å andra sidan bedömningen att det av regeringen föreslagna bidragssystemetinnebär en alltför kraftig differentiering. Utskottet menar för sin del att det förslag tillreformerat bidragssystem som läggs fram i proposition 122 innefattande bl. a.ett särskilt lönebidrag till svårt handikappade innebär en lämplig avvägningnär det gäller lönebidragets differentiering. En ytterligare differentieringav lönebidraget efter AU 1983/84:19 24 handikappetsart eller svårighetsgrad skulle innebära risk för en typ av meritvärdering avden handikappade som utskottet inte kan ställa sig bakom. Risken är stor attden olyckliga förhandlingssituation mellan arbetsmarknadsmyndigheterna och denenskilda arbetsgivaren skulle uppstå som påtalas i motion 2697. Problem av denarten är enligt utskottets mening mindre med det system regeringen föreslår.Särskilda medel för att bedriva försöksverksamhet med ett differentieratlönebidragssystem enligt vad som föreslås i mofion 2400 behövs mot den angivnabakgrunden inte. Utskottettar i anslutning till denna behandling av den allmänna utformningen avlönebidraget upp ytterligare några yrkanden i de ovan refererade motionerna.När det gäller kravet i motionerna 1085 och 2400 om att bidrag skall kunnalämnas så länge ett handikapp består konstaterar utskottet att detta krav iallt väsenfiigt tillgodoses genom regeringens förslag som innebär att fortsattstöd vid behov skall kunna lämnas efter den inledande bidragsperioden. Enannan fråga som det finns anledning ta upp i sammanhanget gäller avvägningenmellan lönebidragets nivå och storleken på bidraget tillSamhällsföretagsgruppen. I mofionerna 432 och 2697 antyds att denna avvägningär oriktig. Utskottet menar för sin del att detta avvägningsproblem t. v. börlösas genom att bidraget till Samhällsföretagsgruppen successivt minskas på detsätt som föreslås i det följande. Någon höjning av nivåerna ilönebidragssystemet utöver vad regeringen nu föreslår är enligt utskottetsmening inte motiverad. Utskottet återkommer till dessa frågor vid behand-Hngenav enskildheterna i det nya stödets utformning. Närdet slutligen gäller kravet i motionerna 432, 2400 och 2699 om att lönebidragetskall vara arbetsgivarneutralt menar utskottet att regeringens förslag innebärett närmande även till detta krav eftersom de lönebidrags-platser som omfattasav ett kontinuerligt högt bidrag, dvs. hos statliga myndigheter och motsvarandesamt allmännyttiga organisationer, i ökad utsträckning skall förbehållas sådanahandikappade för vilka anställning förutsätter en hög subventionsnivå underlång fid. Det högre bidraget blir därmed mer motiverat av handikappetssvårighetsgrad än av typen av arbetsgivare. Detanförda innebär att utskottet fillstyrker regeringens förslag när det gällerden allmänna utformningen av lönebidragssystemet. Motion 1085 är i denna del iallt väsentligt tillgodosedd med regeringens förslag medan motionerna 432, 568,1836, 2400, 2697 och 2699 i aktuella delar avstyrks av utskottet. Vid anställning av äldre och handikappade kanarbetsgivare f. n. få bidrag för arbetsmarknadsutbildning i företaget undermaximalt , vilket motsvarar ca sex månaders anställning. Bidrag kanäven utgå för prakfikan-ställning . Bidrag lämnas avden totala lönekostnaden. I proposifion 122 föreslås att detta system skallersättas av ett AU1983/84:19 25 introdukfionsstöd som skall kunna lämnas avlönekostnaden under högst dvs. Introdukfionsstödet skall öka möjligheterna förarbetssökande med nedsatt arbetsförmåga att få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden hos enskilda företag och affärsdrivande verk samt hos kommuneroch landsfing. Stödet skall också ge möjlighet för en arbetshandikappad personatt få en god introduktion och inskolning i arbetet. Tiden medintrodukfionsstöd bör ses som en period för träning och ömsesidig anpassningför den arbetshandikappade och arbetsgivaren under vilken man också bör kunnagenomföra sådana förändringar av arbetsmiljön och arbetsförhållandena i övrigtsom kan behövas i det enskilda fallet. Det anförs vidare i proposifionen att syftet medintroduktionsstödet till stor del är detsamma som med rekryteringsstödet vilketenligt beslut kan utgå vid anställning av ungdomar ochlångtidsarbetslösa. Den i det här sammanhanget högre subventionsgraden äravsedd att öka de arbetshandikappades konkurrensförmåga på arbetsmarknaden menockså att kompensera de merkostnader som en mer omsorgsfull introduktion ochsärskilda anpassningsåtgärder kan föra med sig för arbetsgivaren. Arbetsmarknadsministerns förslag sammanfaller i huvudsakmed handikappkommitténs. Dock icke i fråga om bidragsfidens längd därkommitténs förslag innebar att introduktionsstödet skulle ges under vad sommotsvarar provanstäHningstiderna i lagen om anställningsskydd eller i avtal.Detta förslag krifiserades vid remissbehandlingen vilket har lett tillregeringens förslag om en bidragstid av ca . Regeringen avvikerockså på en annan punkt från handikappkommitténs förslag när det gällerintroduktionsstödet och det gäller den krets av arbetsgivare som skall komma ifråga för stöd. Kommittén menade att introduktionsstödet skulle få tillämpas påhela arbetsmarknaden. I regeringens förslag utesluts anställningar hos staten,allmänna försäkringskassor eller andra arbetsgivare som tillämpar statHgakollektivavtal samt hos allmännyttiga organisationer. Skälet härtill är attstatliga myndigheter och därmed jämställda institutioner samt allmännaförsäkringskassor kan få lönebidrag med hela lönekostnaden, om de anställerarbetshandikappade. De allmännyttiga organisationerna får bidrag avlönekostnaden. Arbetsmarknadsministern utgår ifrån att den anställdeintroduceras i arbetet under den fidsperiod som behövs i dessa fall. När det gäller den grupp av arbetssökande som skall kommai fråga för introdukfionsstöd anförs i propositionen att stödet skallförbehållas arbetshandikappade. För flykfingar och andra invandrare bör andraåtgärder kunna komma i fråga för att öka deras möjligheter på arbetsmarknadenbl. a. arbetsmarknadsutbildning. Också för långvarigt arbetslösa bör enligtproposifionen andra åtgärder kunna utnyttjas. Det framhålls emellertid att ettarbetshandikapp måste ses i relation till de möjligheter som finns på denarbetsmarknad där den sökande är bosatt. På orter med brist på arbetstillfällenoch en ensidig arbetsmarknadsstruktur är arbetsmöjligheterna för äldre AU1983/84:19 26 personer också med måttliga arbetshandikapp ofta starktbegränsade, om de drabbats av arbetslöshet. Äldre arbetstagare löper stora riskeratt helt slås ut från arbetsmarknaden, om de förlorar en anställning, t. ex. isamband med en företagsnedläggning. Detta gäller i särskilt hög grad för demsom haft tunga och slitsamma arbeten, som fört med sigförslitningsskador av olika slag. Ålder i kombination med sådanaarbetshandikapp bör enligt proposifionen vara skäl att beviljaintroduktionsstöd, när den lokala arbetsmarknaden inte ger möjlighet att klarasysselsättningsproblemen på annat sätt. Introduktionsstödet beräknas i proposition 122 i enlighetmed handikappkommitténs förslag behöva lämnas för ca 2 000 personer under1984/85. Beräkningen bygger på ett behov av 1,8 miljoner årsarbetstimmar.Kostnaderna härför anges fill 77 milj. kr. och skall täckas från anslagetSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning. Två motioner tar upp frågor som rör introduktionsstödetsutformning och omfattning. Det gäller mofionerna 2696 och 2698. I motion 2696anför m. fl. (vpk) att man i princip delar den uppfattning somuttrycks i proposifion 122 när det gäller avgränsningen av den personkrets somskall få del av föreslagna bidrag. De bör förbehållas arbetshandikappade. remissinstanser har enligt motionärerna hävdat att också flyktingar börkomma i fråga. Det anförs att många flyktingar är arbetshandikappade i egentligmening, således inte bara som en följd av språkHga och kulturella skillnaderoch utbildningsbrister. Många har levt under mycket svåra umbäranden, många harutsatts för fysisk och/eller psykisk tortyr och fått skador för Uvet. Dessaflyktingar bör enligt motionen omfattas av aktuella stöd. När det gällerarbetsgivare hos vilka introduktionsstöd skall få utnyttjas föreslås i motionenatt hela arbetsmarknaden skall få komma i fråga. Samma yrkande återfinns imofion 2698 av m.fl. (s). Slutligen motsätter sig vpk i sin partimotion 2696 attantalet personer som kan komma i fråga för introduktionsstöd begränsas på detsätt regeringen föreslår. När det först gäller den målgrupp av handikappade somskall komma i fråga för introduktionsstöd vill utskottet betona med anledningav vad som anförs i motion 2696 att självfallet skall flyktingar medarbetshandikapp kunna anställas med introduktionsstöd. Utskottet utgår ifrånatt i de fall där -som sägs i motionen - fysisk och psykisk tortyr har letttill skador för livet föreligger arbetshandikapp som berätfigar till såvälintroduktionsstöd som lönebidrag av skilda slag. Däremot bör stöd av häraktuellt slag inte få ges för anställning av flyktingar utan arbetshandikapp.Det anförda innebär att motion 2696 inte behöver föranleda någon åtgärd i dennadel. Från den krets av arbetsgivare hos vilka introduktionsstödfår användas utesluts i proposition 122 statliga myndigheter, allmänna försäkringskassorm. Detta kritiseras som redovisats ovan i motionerna 2696 och 2698.Utskottet vill med anledning därav framhålla att det finns fall där introduk- AU1983/84:19 27 tionsstöd hos berörda arbetsgivare kan vara motiverat. Somett förtydligande av propositionens förslag menar utskottet att stödet i frågasjälvfallet skall kunna lämnas till affärsdrivande verk men i vissa fall ocksåtill statliga myndigheter och motsvarande. Det fall utskottet därvid tänker pågäller då det finns förutsättning att en handikappad efter en period medintroduktionsstöd kan komma i fråga för anställning hos myndigheten utanlönebidrag. Vad utskottet här anfört med anledning av mofionerna 2696 och 2698bör ges regeringen fill känna. Introduktionsstödets orrifattning /85 bör enligtmotion 2696 inte begränsas. Utskottet kan här konstatera att den omfattning avstödet som regeringen föreslår dels i huvudsak stämmer överens med handikappkommitténsberäkning av behovet, dels utgör en betydande ambitionshöjning i förhållandetill nuvarande stöd fill dessa grupper i form av arbetsmarknadsutbildning iföretag och praktikanställning. Därfill saknas underlag för att nu göra enberäkning av behovet som skulle vara mera realistisk än den regeringen harpresenterat. Regeringens bedömning på denna punkt får därför stöd av utskottet.Motion 2696 bör alltså avslås i denna del. Vad i övrigt'anförs i proposition 122 omintroduktionsstödet ger inte anledning till erinran från utskottets sida ochtillstyrks därför av utskottet. Anställning med lönebidrag infördesden och ersatte då de tidigare arbetsmarknadspolitiskasysselsättningsstöden arkivarbete och halv-skyddad sysselsättning. Reformeninnebar att lagen om anställningsskydd och, på den offentliga sektorn, lagen(1976:600) om offentlig anställning blev tiHämpliga på alla som hadeanställning med lönebidrag. Arbetsgivaransvaret - och därmed ansvaret förlönesättning m. m. - övergick från arbetsmarknadsverket till den arbetsgivarehos vilken den anställde är verksam. a. som en följd av att arbetsgivarnaockså tog över ansvaret för lönesättningen sänktes statsbidraget från 100 %till för de allmännyttiga organisationerna. Den begränsning avplatsantalet som tidigare hade gällt för arkivarbetet - men inte för denhalvskyddade sysselsättningen - kom efter till en början attgälla endast lönebidragsplatser statsbidrag, företrädesvis hosstatliga myndigheter. har tillkommit regler om den årliga ökningen avantalet platser med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer. Den s. k. halvskyddade sysselsättningen som kunde anordnashos kommuner, landsting, affärsdrivande och enskilda företag ersattes vid sammatillfälle med anställning med lönebidrag. Bidragsreglerna blev oförändrade ochinnebär att statsbidraget lämnas av den totala lönekostnaden, inkl.lönebikostnader, under första anställningsåret, och25 % under de därpå följande två åren. I den fortsatta framställningen benämnsdetta lönebidrag det allmänna lönebidraget. AU 1983/84:19 28 I proposition 122 föreslås nu att det allmännalönebidraget vid anställning av handikappade hos kommuner, landsting,affärsdrivande verk och enskilda arbetsgivare skall lämnas avlönekostnaden och under de tvådärpå följande åren. Om bidraget behöver förlängas därefter bör det lämnas med25 % av lönekostnaden. Det erinras om att i de flesta fall torde enanställning med allmänt lönebidrag komma att föregås av en sexmånadersperiodmed i introduktionsstöd. Arbetsmarknadsministern anför attintroduktionsstödet enligt hennes mening väl fyller det behov som finns av ettkraftigt stöd i initialskedet av en anställning samt att en omsorgsfullintroduktion i flertalet fall torde innebära att den anställde efter det förstahalvåret på arbetsplatsen har uppnått en sådan arbetsförmåga att ett bidrag medhalva lönekostnaden är tiH fyllest.Därutöver innebär propositionens förslag att bidrag liksom vidanställning hos statliga myndigheter m.fl. utgår och hosallmännyttiga organisationer . Utskottet återkommer till frågor rörandedet senare bidraget i ett särskilt avsnitt av betänkandet. Närdet gäller de målgrupper som kan komma i fråga för allmänt lönebidrag föreslåsi propositionen att stöd endast skall lämnas vid anställning av arbetshandikappade.Reglerna föreslås här bli desamma som för det föreslagna introduktionsstödet. Ipropositionen anförs att liksom bör begreppet arbetshandikappadanvändas som beteckning på en arbetssökande som på grund av fysiskt, psykiskt,förståndsmässigt eller socialmedicinskt handikapp har eller förväntas fåsvårigheter att få eller behålla ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Att en sökande har nedsatt arbetsförmåga skall vara i vederbörlig ordningkonstaterat, exempelvis genom läkarutlåtande, remissbehandling eller utredningvid . Dethär berörda allmänna lönebidragets utformning tas upp i två motioner. I vpk:spartimotion 2696 anförs att regeringens förslag innebär en direkt försämringsom kan tänkas försvåra handikappades inträde på arbetsmarknaden. Ettbibehållande av nuvarande regler med bl. i bidrag första året förordasdärför. m.fl. (c) noterar i motion 2697 att såväl AMS som ochhandikapporganisationerna motsätter sig en sänkning av det allmännalönebidraget under första anställningsåret. En anledning är att lönebidragetsstorlek i förhållande till det stöd per anställd som lämnas tillSamhällsföretag inte är rimlig. Motionärerna avvisar vidare som sagtsdet särskilda lönebidraget vilket för dem motiverar en ökning i stället för enminskning av det allmänna lönebidraget. I motionen föreslås därför att dettalönebidrag efter sex månaders introduktionsstöd skall vara under detförsta anställningsåret och därefter . anställning skalllönebidraget enligt motionärerna prövas på nytt utifrån den enskildesfömtsättningar och möjligheterna till anpassning av arbetsuppgifter ocharbetsplats. AU1983/84:19 29 Utskottet har redan i detföregående tillstyrkt att en differentiering görs av lönebidragssystemet i såmåtto att ett särskilt lönebidrag införs. Förslaget i motion 2697 att ökabidragsnivån för det här aktuella lönebidraget bl. a. därför att man motsättersig det särskilda lönebidraget avstyrks därför av utskottet. Även förslaget imotion 2696 om att det allmänna lönebidraget skulle ligga kvarpå nuvarande nivå, dvs. av lönekostnaderna, avvisas av utskottet motbakgrund av att behovet av ett högre bidrag i initialskedet av en anställningtillgodoses genom det introduktionsstöd som utskottet tHlstyrkt i detföregående. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2696 och 2697 iaktuella delar och tillstyrker därmed regeringens förslag. Ett särskilt lönebidrag föreslås iproposition 122 vid anställning av en arbetssökande som har svara fysiska,psykiska eller socialmedicinska arbetshandikapp eller är psykisktutvecklingsstörd och som utan bidraget skulle riskera att bliförtidspensionerad eller måste beredas skyddat arbete. Särskilt lönebidrag föreslås också utgå vid anställning aven svårt handikappad person, som dels har nedsatt arbetsförmåga, dels behöverfortlöpande arbetsbiträde. Bidraget får lämnas under förutsättning att denanställde på grund av sitt handikapp åsamkar arbetsgivaren utgifter för sådantbiträde i en utsträckning som väsentligt överstiger vad som kan anses varanormalt för befattningen. Det särskilda lönebidraget föreslås uppgå till avlönekostnaden för den anställde under det första anställningsåret - utövereventuell anställningstid med introduktionsstöd - och under det andraåret. Bidraget bör sedan kunna lämnas även under tredje och fjärdeanställningsåret. Om bidraget behöver förlängas därefter föreslås möjlighettill förlängt bidrag med 25 eller av lönekostnaden. Det särskilda lönebidraget ersätter nuvarande förhöjdabidrag vid anställning av gravt handikappade ungdomar ocharbetstagare som övergått från en anställning inom . Detersätter också det förhöjda bidraget som kan lämnas i särskilda fall tillföretag med få anställda då en redan anställd med lönebidrag får försämradarbetsförmåga och möjligheterna till omplaceringar och särskilt anpassadearbetsuppgifter är starkt begränsade. Det föreslås att det bör ankomma påregeringen att lämna närmare föreskrifter angående omfattning m. m. när detgäller stöd i detta senare fall. De former av förhöjt lönebidrag som det särskildalönebidraget avses ersätta lämnas f. n. för ca 350 personer. I proposifionenföreslås nu att medel skall beräknas för , dvs. ca800 personer i bidrag och för eller ca 1 400personer i bidrag. Kostnaderna anges till ca 80 milj. kr. AU1983/84:19 30 och föreslås belasta anslaget till Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning. Som tidigare redovisats avstyrks förslaget om ett särskiltlönebidrag av m. fl. (c) i mofion 2697 av skäl som ocksåbehandlats i det föregående. Vpk ansluter i parfimotion 2696 fill handikappkommitténsförslag och föreslår att särskilt lönebidrag av lönekostnaden skallkunna utgå samt vidare att när förlängning av bidraget därefterbehövs, bör det fastställas till 50 eller av lönekostnaden. Bidraget börenligt motionen tillämpas flexibelt och det skall vid behov vara möjligt attåtergå till en högre nivå om arbetsförmågan tillfälligt eller mer permanentförsämras. Vpk påpekar att vid behov bör särskilt lönebidrag kunna lämnas med100 % av lönekostnaden. I sammanhanget framhålls den mycket svåra situation somutvecklingsstörda har på arbetsmarknaden. Motionärerna motsätter sig dessutom den antalsmässigabegränsning av det särskilda lönebidraget som regeringen föreslår. De menar attförhållandena på arbetsmarknaden och den dåliga handikappanpassningen av huvuddelenav arbetsplatserna i landet utgör allvarliga inskränkningar i svårthandikappades möjligheter att få arbete. Utskottet har i det föregående uttalat sig för behovet aven viss differentiering av bidraget till arbetsgivare som anställerhandikappade och därvid framhållit att det särskilda lönebidraget är lämpligthärför.