bet · G701FiU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Effekter på statsbudgeten under budgetåret1984/85 av i proposition 40 redovisade förslag (milj.kr.) Tillfällighöjning av förmögenhetsskatten 270 Andradreavinstbeskattning av bostadsrätter 30 Skatt påvin och sprit 250 Den budgetmässiga effekten avförslaget till skärpt realisafionsvinstbe-skattning av börsaktier kan inteanges med någon närmare precision och har därför ej tagits med i tabellen.Enligt utskottets mening torde dock de ändrade reglerna kunna väntas ge ettbetydande tillskott till statskassan, åtminstone , mot bakgrundav den stora värdestegring som börsaktier genomgått . Vissa avinkomstförstärkningarna och utgiftsbegränsningarna har en FiU 1983/84:15 30 Det gäller t. ex. förslaget om förmögenhetsskatt, där denhöjda skatten är avsedd att tillämpas enbart vid taxering. Det gälleräven frysningen av anslaget till internationellt utvecklingssamarbete sombetecknas som fillfällig, och som enligt vad som sägs i propositionen börkunna återställas till 1-procentnivån så snart den ekonomiska situationenmedger det. Till detta kan läggas vissa andra besparingar av närmastengångskaraktär. Utskottet gör den bedömningen att den bestående effekten avde nu föreslagna åtgärderna kan beräknas till ca ijämförelse med årets långtidsbudget. Effekterna stiger därjämte under årenframöver. Utskottet övergår nu till att behandla de förslagtill riktlinjer för budgetpolitiken som lagts fram i olika partimofioner. I motion 91 (m) anförs att regeringenshittillsvarande politik inneburit en myckel kraftig offentlig utgiftsexpansion.Att underskottet likväl tycks ha slutat stiga beror på att regeringen pressadeupp utgifterna /83 och ökade på inkomsterna /84 genomengångsför-stärkningar. Regeringens förslag fill besparingar är otillräckligaoch till drygt hälften av engångsnatur, anser motionärerna. Man är ocksåkritisk fill att regeringen inte sätter upp några mål för budgetunderskottetför nästa budgetår. Man avvisar alla skattehöjningsförslag utom vad gällersprit, vin och tobak, men accepterar praktiskt taget alla besparingar.Motionärernas förslag till budgetpolitiska riktlinjer baseras på det förslagman lade fram . Det uppges leda till en utgiftsnivå som är drygt 20miljarder kronor lägre än regeringens. Även skatterna föreslogs bli lägre,. Underskottet skulle därmed enligt motionärernasalternativ ligga under regeringens. Utskottetbemötte påståendena alt underskottels utveckling mellanbudgetåren 1982/83 och 1983/84 endast skulle vara en följd av engångsinsatser.Som utskottet utförligt redovisade var engångsinsalserna på inkomstsidan minstlika stora /83 som 1983/84. Även bortsett från dessa insatserskulle således utvecklingen bli ungefär densamma. Riksdagenställde sig bakom de mål utskottet angav för budgetunderskottelsstorlek, att det måste minskas räknat som andel av BNP och att denunderskottsutveckling som angavs i långtidsbudgeten måste förbättras. Deförslag som regeringen nu lägger fram innebär en förstärkning i förhållandefill kalkylerna i långtidsbudgeten. Å andra sidan har vissa utgifter tillkommitunder hösten för arbelsmarknadspolitiska insatser och för stalsskuldupplåningsom motverkar förbättringen. Budgetarbetet är inte heller avslutat. Sammantagettorde det ändå vara möjligt att få till stånd en utveckling i enlighet med vadriksdagen förordat. Moderatasamlingsparfiets förslag fill besparingar och skattesänkningar har utskottettidigare ifrågasatt beräkningen av. FiU 1983/84:15 31 ärav den karaktären att de inte utan omfattande förberedelsearbete kan föreläggasriksdagen. De kan således inte ge effekt förrän på mycket lång sikt. På kortsikt kan effekten mycket väl bli att budgeten försvagas till följd avmotionärernas förslag. Skattesänkningarna får omedelbar effekt medanutgiftsnedskärningarna slår först på . Utskottetshuvudinvändning mot förslagen är likväl att deras samhällsekonomiskaverkningar är helt oacceptabla. Med förändringar av denna storlek tordeomfattande negafiva effekter uppstå på efterfrågan, sysselsättning ochproduktion. Det ter sig därför utmanande mot strävandena att fördelakrispolitikens bördor att motionärerna motsätter sig förslagen tillskattehöjningar för de grupper som fått en kraftig förmögenhetsökning under desenaste åren. I motion 86 (fp) godtas i stort sett debesparingsförslag som regeringen för fram. Den tilltänkta begränsningen avutvecklingsbiståndet och förslaget om ålerinförd äktamakeprövning inomstudiemedelssystemet avvisas dock. Å andra sidan anser motionärerna att vissaav regeringens besparingsförslag kan byggas ut ytterligare, vilket resulterari att den samlade effekten av deras utgiftsbegränsningar blir av ungefär sammaomfattning som i propositionen, dvs. Dessutomåterkommer motionärerna till vissa besparingsförslag som de har förtfram och som berör bl. a. sjukförsäkring, räntebidrag, statsbidrag tillarbetslöshetskassor och statsbidrag till kommuner. Eftersomförslagen inte redovisas närmare är det svårt att uppskatta deras samladebudgeteffekt. När finansministern i finansdebatten kommenteradefolkpartiets då framlagda förslag till budgetalternativ, angav han emellertidatt den samlade besparingseffekten i förhållande till regeringens förslaguppgick till endast enligt de kalkyler somgjorts inom finansdepartemenlet. mening utgör motionärernas förslag inget realistisktbesparingsalternativ. De är ofullständiga och illa underbyggda och kan därförinte, som motionärerna hävdar, annat än undantagsvis omsättas i praktisktillämpning . Motionärernaanför att vi nu nått skatletaket. De avvisar därför de föreslagnaskattehöjningarna. Ett visst utrymme synes dock alltjämt finnas kvar, eftersomhöjningen av skatten på alkohol och tobak kan godtas av hälso- ochalkoholpolitiska skäl. Utskottetdelar inte motionärernas syn på skattepolifiken. Det är utskottet främmandeatt statsmakterna skulle frånhända sig skatte- och avgiftshöjningar som ettekonomisk-politiskt instrument. Fleraav de nu föreslagna skattehöjningarna har ett klart fördelningspolilisktsyfte. De är nödvändiga för att åtstramningspolitikens erforderligauppoffringar skall kunna fördelas rättvist och väcka tilltro hos de storagrupperna i samhället. Det är därför nödvändigt att skärpa beskattningen på destora realisationsvinster som uppkommit pä aktier till följd av den FiU 1983/84:15 32 Det är mot denna bakgrund man skall se förslagentill punktskatt på omsättningen av aktier och den tillfälliga höjningen avförmögenhetsskatten. Utskottetkan för sin del inte heller se några principiella betänkligheter i att enpunktskatt - som försäljningsskatten på motorfordon, vilken har varitoförändrad - nu justeras med hänsyn till att skattens värde kraftigturholkats. I motion 100 (c) godtas den föreslagna ändringen avrealisalionsvinslbe-skattningen av aktier, eftersom den enligt motionärernainte innebär någon skattehöjning i jämförelse med hur den s. k. schablonregelnursprungligen var tänkt att fungera. Motionärerna accepterar också höjningen avskatten på alkohol och tobak men avvisar i övrigt regeringens förslag påskatteområdet. Motionärernaanför att de kommer att presentera ett budgetalternativ för /85i . De framför inte något yrkande om att skallgodkänna vad som anförs i motionen om riktlinjer för budgetpolitiken. Utskottetnoterar den tvehågsenhet motionärerna ger uttryck för i motionen. Å ena sidananser motionärerna nämligen att regeringens förslag till utgiftsbegränsningarär betydligt mindre än vad situationen erfordrar. Å andra sidan avvisar deinemot hälften av dessa förslag utan alt själva egentligen ange något annatbesparingsalternativ än en ökad självrisk i sjukförsäkringen med två dagar.Eftersom en sådan åtgärd ger ett väsentligt mindre tillskott fill statskassanän alla de besparingsförslag som avvisas i motionen, leder motionärernasalternativ till ett i jämförelse med propositionen ökat budgetunderskott. Dennaskillnad kan grovt räknat uppskattas till ca . Setti ett längre tidsperspektiv förstärks dessutom denna skillnad, eftersomungefär hälften av de förslag till utgiflsbegränsningar som motionärerna kangodta är engångsinsatser eller åtgärder av övergående natur. I motion 141 (vpk) avvisas praktiskt laget samtligaregeringens besparingsförslag. Nedskärningarna inom försvaret finnermotionärerna dock vara otillräckliga och förordar, förutom de åtgärderregeringen lägger fram, att avbryts. Densamlade effekten av förslagen i motionen anges i jämförelse med propositionenleda till en förstärkning av statsbudgeten med . Dettaresultat räknar motionärerna med att kunna uppnå genom i huvudsak mycketlångtgående höjningar av skatten på förmögenheter och skatten på handeln medaktier; höjningar som enligt utskottets mening är helt orealistiska till sinomfattning med hänsyn till de negativa återverkningar de skulle få i form avminskade nyemissioner och minskad aktiehandel. Utskottetkan inte heller dela motionärernas kritik mot den fortsatta omläggningen avmarginalskatlereformen. I likhet med vad föredraganden anför i proposition1983/84:69 finner utskottet denna reform vara ytterst FiU 1983/84:15 33 angelägen,eftersom den syftar till att uppmuntra arbete, produktiva insatser ochsparande samt bekämpa inflation, spekulation och skattefusk. Utskottet villockså erinra om att det förslag som lagts fram dels inrymmer en höjning avskattesatsen i de högre inkomstskikten, dels innebär att uppräkningen av denbasenhet som ligger till grund för skalleskalorna begränsas till för år1984 och för . Sammanfattningsvis gör utskottet den bedömningenatt del är ofrånkomligt att den utomordentligt svåra prövning som erfordrasför alt bromsa en fortsatt ökning av budgetunderskottet kommer att ställamycket långtgående krav på uppoffringar hos det svenska folket. Även om dessabördor med nödvändighet måste bäras av alla, är det av största vikt att defördelas rättvist och efter bärkraft. De svagaste grupperna måste så långtmöjligt skyddas som de bättre ställda grupperna i samhället får ta påsig ett större ansvar. Insatserna bör också utformas på ett sådant sätt attnegativa effekter på sysselsättningen om möjligt undviks. Deförslag som läggs fram av regeringen får etf snabbt genomslag -framför allt påinkomstsidan - och den samlade effekten av åtgärderna ger en i förhållande tilllångtidsbudgeten bestående besparing som är av sådan omfattning attbudgetsaidols andel av BNP kan beräknas minska. Såsomframgår av den redogörelsen kommer enligt utskottels bedömningtillväxten i den totala efterfrågan i den svenska ekonomin att utvecklas mergynnsamt än under innevarande år. Förutsättningarna för attbegränsa budgetunderskottet är därmed bättre än . Deekonomiska utsikterna är mer svårbedömbara, men risk föreliggerför att tillväxten då kan komma att dämpas något i eller rentavbrytas. Skallen bestående minskning av budgetsaldots storlek i förhållande till BNP kunnauppnås, bör sålunda ytterligare åtgärder vidtas. Samma uppfattning ger regeringenuttryck för i propositionen, där den också redovisar sin avsikt alt återkommatill med förslag om ytterligare budgetförstärkningar. Regeringen hartidigare också aviserat att ytterligare förslag i syfte att begränsautgiftsautomatiken kommer att läggas fram. Detförslag till åtgärder som regeringen lägger fram överenslämmer med deriktlinjer för budgetregleringen beslutade . Det finns enligtutskottet inte anledning att nu ändra beslut på denna punkt. Med detanförda avstyrker utskottet de förslag till budgetpolitiska riktlinjer somföreslås i motion 91 (yrkande 2), 86 (yrkande 2) och 141 (yrkande 1 delvis). I motion 34 (fp) anförs att skattehöjningar inteskapar nya jobb utan tvärtom slår ut varaktiga arbetstillfällen inomnäringslivet. Arbelsmark-nadspolifiska insatser måste därför finansieras genombesparingar på andra områden i den statliga budgeten. Skattehöjningar fårenligt motionärerna icke komma i fråga. 3 1983/84. FiU1983/84:15 34 Utskottet har tidigare medriksdagens godkännande uttalat (FiU 1982/ 83:50) alt i det uppkomnastatsfinansiella läget kan inte ens aldrig så välmotiveradearbetsmarknadspolitiska satsningar få leda till att budgetunderskottetytterligare försämras. Utskottet delar således motionärernas grundsyn attinsatser av detta slag alltid skall finansieras. Om detta skall ske genombesparingar inom andra områden eller genom skatte- eller avgiftshöjningar gårdäremot inte att generellt ange. Till skillnad från motionärerna är sålundautskottet av den uppfattningen att statsmakterna inte bör frånhända sigmöjligheten att i de situationer det bedöms erforderligt finansieraarbetsmarknadspolitiska insatser genom skattehöjningar. Utskottetavstyrker motion 34 yrkande 1. I motion 91 (m) anförs angåendestatsskuld- och kreditpolitiken att det är mycket oroande alt räntenivån redani inledningen av konjunkturuppgången tvingas upp på de nivåer som gäller fördet introducerade riksobligationslånet. En önskvärd industriellexpansion kan därigenom hindras. En moderat stalsskuldpolitik syftar till attsnabbt minska och avveckla budgetunderskottet, vilket medför lägre ränta,en bättre fungerande kredilmarknad och möjligheter till varaktig industriellexpansion. Motionärerna förordar i delta sammanhang också att kreditpolitikenbör befrias från vissa nu existerande regleringar, såsom emissionskontroll ochsärskild placeringsplikt. Utskottet har i ett av godkäntbetänkande (FiU 1983/84:14) tillstyrkt att framåt skallges möjlighet alt disponera stora delar av den medelsarsenal som anges i lagenom kredilpolitiska medel. Utskottet ser inte anledning att , efter endastnågon vecka, ompröva beslutet. Motionärernas förslag om ett avskaffande avemissionskontroll och särskild placeringsplikt avvisas sålunda av utskottet. Genom alt avstyrka motionärernas förslag till riktlinjerför budgetregleringen har utskottet också avvisat den budgetpolitik sommotionärerna förordar och som tar sig uttryck i mycket kraftiga ochfördelningspoliliskt helt oacceptabla neddragningar av budgetunderskottet.Utskottet avstyrker därmed motion 91 (m) yrkande 3. I motion 21 (vpk) anförs att 35000nya arbeten bör tillskapas inom den offentliga sektorn och att dettaantal bör utökas till 100000 . Dessutom bör ett lika stortantal arbeten i industriell verksamhet skapas av . Som utskottet anfört i det föregående måste storåterhållsamhet iakttas när det gäller den statliga verksamheten. Någonexpansion av den statliga FiU1983/84:15 35 sysselsättningen torde inte kunna ske under de närmasteåren. För alt öka sysselsättningen totalt i samhället ochdärmed minskaarbetslösheten måste insatser göras för att främja sysselsättningen främst iindustrin. Genom den kraftiga nedskrivningen av kronan i oktober 1982har svenska företags konkurrenskraft förbättrats väsentligt och grunden lagtsför en ökning av sysselsättningen. Regeringens kamp mot inflationen liksom flertaletav dess övriga ekonomisk-politiska insatser syftar också till att återskapafull sysselsättning. En stabilisering av industrisektorns utveckling är enförutsättning för att kunna öka sysselsättningen i den offentliga sektorn. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund yrkandena 1 och 6 imotion 21 (vpk). I motion 21 (vpk) anförs att enövergång titt fleråriga budgetperioder skulle ge kommuner och verk bättreförutsättningar att bekämpa arbetslösheten, eftersom de då vet att de kandisponera en viss ram . Efter detta kan de anpassa sinadminislrafion och sitt framtagande av nyttiga arbeten. Kommunerna bör helstges en samlad ram att arbeta med. De bör enligt motionärerna få ettövergripande ansvar och kunna kombinera verksamheten inom ramen härför. Utskottet har tidigare med instämmande avstyrktmotionsyrkande om fleråriga budgetperioder, bl. a. med hänvisning till dekonstitutionella betänkligheter detta inger med nuvarande treårigamandatperioder (FiU 1981/82:3). De budgetbeslut som fattas av en riksdag skulledärmed binda följande riksdags handlingsfrihet. Till detta kan läggas attarbetsmarknadspolitiska insatser i allmänhet måste kunna anpassas till vad somhänder i ett tämligen kort tidsperspektiv och därför inte är lämpade all styrautifrån flerårsbudgetar. Med hänsyn till att åtgärderna riktas mot vissa grupperför bestämda insatser bör inte heller statsmakterna avhända sig möjligheten attgenom destinerade anslag styra användningen av anslagen. Utskottetavstyrker motion 21 (vpk) yrkandena 4 och 5. I motion 141 (vpk) yrkas att denkommunala beskattningsrätten av juridiska personer skall återställas i sinhelhet. Utskottet behandlade en motion med likalydandeyrkande. I det av godkända betänkandet FiU 1982/83:45 avstyrktes motionsyrkandetmed hänvisning till att förutsättningarna för beskattningen av juridiskapersoner skulle utredas närmare. Utredningen skall belysa konsekvenserna avdels en helt slopad beskattning av företag, dels ett läge därkommunerna har full beskattningsrätt. Den förändrade finansiella situationenför kommunerna av dessa alternativ skall las upp i utredningsarbetet. Medhänsyn till alt utredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt anser inte utskottetdet nu påkallat med något initiativ från sida i denna fråga. Motion 141(vpk) yrkande 2 avstyrks. FiU1983/84:15 36 1. beträffande de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politi ken m. m. attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:34 yrkande I, 1983/84:86 yrkandena Ioch 2, 1983/84:91 yrkandena I och 2, 1983/84:100 yrkande I och 1983/84: 141yrkande 1 godkänner vad som förordals i proposition 1983/84:40 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandestatsskuld- och kreditpotitiken attriksdagen avslår motion 1983/84:91 yrkande 3, 3. beträffandearhetsmarknadspolitiska åtgärder inom den offent liga sektorn attriksdagen avslår motion 1983/84:21 yrkandena I och 6, 4. beträffande övergång tillfleråriga budgetperioder och vidgade ramar för kommunerna attriksdagen avslår motion 1983/84: 21 yrkandena 4 och 5, 5. beträffande den kommunalabeskattningsrätten av juridiska per soner attriksdagen avslår motion 1983/84:141 yrkande 2. På finansutskottets vägnar ARNEGADD Närvarande: (), (), (), (), (), (), FilipFridolfsson (m), (c), (), (),"k (vpk), i (s), (), i (s) och (). FiU1983/84:15 37 Deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken m. m. , ,och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 18 börjar med "Efterkrigs-fidens djupaste" och på s. 34slutar med "34 yrkande 1" bort ha följande lydelse: Den internationella ekonomiskautvecklingen är på väg upp ur bottenläget från , men bilden ärfortfarande ganska splittrad. I går utvecklingen bättre än väntat.Tillväxttakten de senaste kvartalen har legat på på årsbasis, detta trotsmycket höga realräntor () och sjunkande internationell konkurrenskraftgenom den höga dollarkursen. Återhämtningen håller nu på att sprida sig genomhela den amerikanska ekonomin. Ökningen av den privata konsumtionen är denviktigaste faktorn i uppgången. Tillväxttakten är än så länge lika hög som itidigare konjunkturuppgångar. Årets genomsnittliga BNP-ökning väntas bli närmare4%. I är finanspolitiken expansiv.Budgetunderskottet har ökat snabbt som en följd av att försvarsutgifterna harökat som skattelättnader genomförts. Penningpolitiken, som 1980-82var myckel restriktiv, svänger om i expansiv riktning. Detta har bidragittill att de extremt höga nominella räntenivåerna har fallit . Den höga tillväxttakten i har medfört attarbetslösheten sjunkit från knappt 10,8 till 8,. Uppgången i är och förefaller bli mycketsvagare. väntas stå för den snabbaste uppgången. Orderingång,industriproduktion och privatkonsumtion håller på att återhämtas.BNP-tillväxten beräknas bli drygt 2,. I har den privatakonsumtionen stigit något. Tillväxten förväntas dock bli . FörFrankrikes del förutspås en viss tillbakagång. har fått betala ochfår fortsätta att betala ett högt pris för regeringen första år,då en kraftig expansiv politik ledde till ökad inflation och ökatbylesbalansunderskolt. tvingas föra en mycket restriktiv ekonomiskpolitik med låg tillväxt och hög arbetslöshet som ofrånkomliga konsekvenser. Del är värt att notera att de två länder som tydligastslagit in på en marknadsekonomisk linje, och , är de länder somförväntas få den bästa tillväxten , medan det land som fört en traditionellsocialdemokratisk politik, , förväntas få negaliv tillväxt. Någon egentlig expansionskraft förefaller ännu inte finnasi . förutspår i sin höstprognos låga fillväxtlaläven . Att den västeuropeiska konjunkturen går in i enstagnalionsfas beror FiU 1983/84:15 38 enligtutskottet på en rad faktorer. För det första tvingas flera länder föra enmycket restriktiv ekonomisk politik, framför allt . För det andra harsparkvoten i de större länderna fallit till en mycket låg nivå varför det ärtroligt att en rekyl kommer som håller tillbaka den privatakonsumtionen. För det tredje är lönsamhetsförbättringen i företagen i allmänhetotillräcklig för alt få till stånd ett omslag i investeringsaktiviteten. Fördet Qärde hämmar den bristande flexibiliteten i de europeiska ekonomiernamöjligheterna att få till stånd en icke inflationsdrivande tillväxt. Atttillväxten i ser ut att bli svag har stor betydelse för Sverigesexportmöjligheter. av vår varuexport avsätts i . Endast 8-9%av exporten går till . Den svaga utvecklingen i har med andra ordmycket större betydelse för våra tillväxtmöjligheter än den godakonjunkturutvecklingen i . Detstora internationella glädjeämnet är den låga inflationstakten. Prisstegringeni omvärlden är lägre än den varit pä . Genomsnittet för alla OECD-länderligger . Länder som , , , och Japanligger alla i inflation. Den låga inflationstakten i omvärlden harstarkt bidragit till att den svenska prisstegringen nu ser ut att bli någotmindre än den som väntades . Inflationen i stannar troligen pårunt . Det innebär att vi hamnar näst högst i inflationstabellen. Blandde västliga industriländerna kommer endast att ha en högreinflationstakt. mening finns det fortfarande en del riskmomenl som gör att styrkanoch stabiliteten i konjunkturuppgången är något osäker. Räntorna i kan återböija stiga som en följd av budgetunderskottets utveckling. Det växande antaletu-länder och östländer med betalningsbalansproblem bidrar till en svagutveckling av världshandeln. Den tilltagande protektionismen i många länderkan också fördröja en uppgång. Regeringens nuvarande bedömning av den ekonomiskautvecklingen i innebär framför allt en kraftig neddragning av denekonomiska tillväxten. räknade regeringen med en ökning av BNP på1,. Denna tillväxttakt beräknas nu bli . Som en följd av den svagatillväxten i ekonomin har utvecklingen pä arbetsmarknaden blivit klart sämre änvad regeringen tidigare räknat med. Denstora ljuspunkten i den svenska ekonomin är att exporten ökat snabbt i år.Varuexporten beräknas stiga med . En stor del av detta beror pä -som påpekas i motion 91 (m) - tillfälliga leveranser av fartyg ochpetroleumprodukter. Fartygsexporten ökar med och exporten avpetroleumprodukter stiger med . Exporten av bearbetade varorexklusive fartyg förutses växa med . Trots den mycket kraftigaökningen av exporten och en svagt fallande FiU1983/84:15 39 import beräknas tillväxttakten i den totala ekonomin bliförhållandevis låg. Samtliga övriga nordiska länder beräknas få en störreBNP-ökning och den genomsnitfliga tillväxten i hela OECD-området beräknasbli mer än dubbelt så hög som den svenska. Fallet i näringslivets investeringar ser ut att bli störreän vad regeringen kalkylerade med . De beräknas falla med 6,attjämföra med minus . Övriga faktorer som drar ner tillväxten äratt någon omsvängning i lagerinvesteringarna inte kommer att ske samt attprivatkonsumtionen nu beräknas minska mer än vad regeringen tidigare räknatmed. Vad gäller utvecklingen är det enligtutskottets mening värt att notera att regeringens prognos på flera avgörandepunkter skiljer sig från . Av tabell 1 framgår att regeringen räknar med en tillväxtpå 2,. Enligt bedömning, som är gjord nästan ,blir tillväxten endast 2,. Trots att regeringen i sin kalkyl iäknat med deföreslagna åtstramningsåtgärderna, vilket konjunkturinstitulet inte gjort,beräknas tillväxten bli högre.