bet · G701AU23 · 1983-12-31 00:00:00 — dels alt utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffande regler omnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i m.m. attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1371 yrkande 6 i motsvarande del samtmed avslag på motionerna 1983/84:567 yrkandena 1 och 3-6, 1983/84:1338 imotsvarande del, 1983/ 84:1948 och 1983/84:2402 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. AU1983/84:23 117 Regler om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgifti m. m. (mom. 46) () och i (c)anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 57 som börjar "Utskottet vill" och slutar "avsocialavgifter m. bort ha följande lydelse: Utskottet vill liksom de centerpartistiska motionärernaframhålla viklen av att regionalpolitiken utformas så att stödet i ökadutsträckning kommer inlands- och Qällkommuner tiH del. Åtgärdernamåste också vara av sådant slag att de främjar en differentieradnäringsstruktur och tar hänsyn till den avgörande betydelse som jord- ochskogsbruket har för framför allt inlandskommunerna. Mot denna bakgrund finnsdet anledning för utskottet att rikta kritik mot nu gällande regler förnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i . En generell sänkning av socialavgifterna med 10procentenheter i hela innebär att kommunerna med de svårasteproblemen missgynnas. Kustkommunernas konkurtensläge förbättras med en förstärktinomregional obalans som följd. Detta kan utskottet inte medverka ull. Istället bör del förslag till ändring av gällande lag som framläggs i motion 567och som utgår från rådande stödområdesindelning gälla. En generell sänkning avsocialavgiften i stödområdena A och B i Nortboltens länbör således genomföras. Detta kommer enligt utskottets mening atl geinlandskommunerna en stärkt ställning gentemot de bättre lottade kommunerna ikustbygderna. Problemen i Nortboltens inland har i viss utsträckning sinmotsvarighet också i andra nortländska inlands- och fjällkommuner. Därför ärdet rim-Hgt att även i stödområde A i och sänka desociala avgifterna enligt samma regler som gäller för delarav . Utskottet delar även uppfattningen i motion 567 attnedsättningen inte får begränsas till de näringsgrenar som anges i lagen.Enligt nuvarande förhållanden kan exempelvis inte jord- och skogsbruk samt desom bedriver trädgårdsskötsel i inlandet med de svårigheter som är förknippadehärmed få stöd. Det är enligt utskottets mening helt oacceptabelt. I ställetbör nedsättningen av socialavgifter medges alla arbetsgivare och egenföretagaresom har verksamhet vid fast driftställe med undantag för arbetsgivare som ärkommun, allmän försäkringskassa eHer statlig myndighet. Utskottet förordar även en annan konstruktion av denytterligare reducering av kostnaden för avgifterna som sker vidsysselsättningsökning. Enligt utskottets mening bör det förslag som finns i dencenterpartistiska motionen bifallas. I kommuner belägna i stödområde A och Bbör nedsättningen således vara . och i stödområde C . Utskottettillstyrker också motionärernas förslag om ett särskilt småföretagsinriktatstöd. Befintliga och nytHlkomna företag inom stödområde A och B bör AU1983/84:23 118 befrias från socialavgifter för en lönesumma upp till400000 kr. (exkl. socialavgifter), vilket motsvarar lönekostnaderna för femårsanställda. När det gäller befrielsen från socialavgifter och allmänlöneavgift i biträder utskottet den uppfattning som framförs imotion 567 att befrielsen bör gälla hela kommun utom centralorten. Dennautvidgning av gällande regler bör göras med hänsyn till vikten av att upprättaservice och befolkningsunderlag i kommunens ytterområden. Av utskottets ställningstaganden ovan framgår attutskottet tillstyrker de förslag till ändringar i lagen om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i som läggs fram i motion567. Därmed avstyrks i motsvarande delar förslagen i motionerna 1338, 1371,1948 och 2402. dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffande regler om nedsättningav socialavgifter och aHmän löneavgift i m. m. attriksdagen med bifall fill motion 1983/84; 567 yrkandena 1 och 3-6 samt medavslag på motionerna 1983/84; 1338 i motsvarande del, 1983/84:1371 yrkande 6 imotsvarande del, 1983/84:1948 och 1983/84; 2402 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Regler om nedsättning av socialavgifter och allmänlöneavgift i m. m. (mom. 46) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 57 som börjar "Utskottet vill" och slutar "avsocialavgifter m. bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhåHa att de nu gällande reglerna om engenerell nedsättning av socialavgifterna i hela har medfört enrelativ försämring av konkurtensläget för de fyra kommuner som redan tidigarehade lägre avgifter. Deras relativa fördel jämfört med exempelvis länetskustkommuner har därmed försvunnit. Detta kan utskottet inte acceptera.Insatserna måste i stället prioriteras till de områden som har de störstaproblemen. Utskottet föreslår därför i överensstämmelse med motion 2402 enavgiftsnedsättning i de kommuner som huvudsakligen ärinlandskommuner. Nuvarande regler innebär att endast vissaverksamhetsgrenar kan komma i fråga för nedsättning av socialavgifter. mening bör detta förhållande ändras så alt alla anställda utom de istat, kommun eller allmän försäkringskassa skaH omfattas av stödgivningen. Ensådan utvidgning är självklar eftersom all sysselsättning är lika värdefulloavsett inom vilken näringsgren den kan uppstå. Av vad somsagts ovan framgår att utskottet ställer sig bakom de förslag AU1983/84:23 119 till ändringar i lagen om nedsättning av socialavgifteroch allmän löneavgift som läggs fram i mofion 2402. Regeringen bör skyndsamtåterkomma tiH med ett lagförslag som iHlgodoser dessa önskemål.Härmed avstyrker utskottet i motsvarande delar förslagen i motionerna 567,1338, 1371 och 1948. dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffande regler omnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i m. m. attriksdagen med bifall till motion 1983/84: 2402 samt med avslag på motionerna1983/84; 567 yrkandena 1 och 3-6, 1983/84:1338 i motsvarande del, 1983/84:1371yrkande 6 i motsvarande del och 1983/84:1948 som sin mening ger regeringen tiHkänna vad utskottet anfört. Regler om nedsättning av socialavgifter och allmänlöneavgift i m. m. (mom. 46) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 57 som börjar "Utskottet vill" och slutar "avsocialavgifter m.m." bort ha följande lydelse: Utskottet har liksom kommunisterna denuppfattningen att socialavgifterna bör ligga på samma nivå i hela landet. Detsystem med differentierade avgifter som gäller kommer inte att leda till nyaarbetstillfällen. I stället kommer grunden för socialförsäkringssystemet atlurholkas som bolagsvinsterna ökar. Förmåner av denna typ är dessutom från samhällets synpunktmindre lämpliga som regionpolitiskt stöd då stat och kommun inte ges möjlighettill inflytande över och insyn i hur medlen används. Ur regional- ocharbetsmarknadspolitisk synvinkel vore det att föredra att de anvisaderesurserna filifördes regionen i form av exempelvis statliga industrisatsningar,vanligt regionalpolitiskt stöd eller förstärkta arbetsmarknadsinsatser.Utskottet vill erinra om att och hela Nortlands problem i hög gradär en fråga om förändrad och mångsidigare näringsstruktur, vilket ställer kravpä medvetna och riktade insatser. Av vad som sagts ovan framgår att utskottet stöder vpk:suppfattning i motion 1338 att systemet med nedsättning av socialavgifter ochallmän löneavgift i bör upphöra. Därmed avstyrker utskottetförslagen i motsvarande delar av motionerna 567, 1371, 1948 och 2402. dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse: 46. beträffande regler omnedsättning av socialavgifter och aHmän löneavgift i m. m. AU 1983/84:23 120 atlriksdagen med bifall till motion 1983/84:1338 i motsvarande del samt med avslagpå motionerna 1983/84:567 yrkandena 1 och 3-6, 1983/84:1371 yrkande 6 imotsvarande del, 1983/84:1948 och 1983/84; 2402 antar följande lagförslag; Lagom upphävande av lagen (1983; 1055) om nedsättning av socialavgifter ochallmän löneavgift i Enligtriksdagens beslut föreskrivs att lagen (1983:1055) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i skall upphöra att gällavid utgången av juni månad 1984. Anslagtill ersättning för nedsättning av socialavgifter (mom. 47) Underförutsättning av bifall till reservation 18. , , (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 58som börjar "Utskottet godtar" och slutar "dessa delar" bortha följande lydelse; Kostnadenför det förslag om nedsättning av socialavgifter som läggs fram i mofion 1371och som utskottet har tiHstyrkt kan beräknas till ca 380 milj. kr. Vidett ikraftträdande av de föreslagna reglerna bör anslagetför ersättning av socialavgifter föras upp med ett belopp av 355 milj. kr.,vilket är en höjning med 25 milj. kr. i jämförelse med regeringens förslag.Utskottet avstyrker därmed motionerna 567 och 1338 i dessa delar. dels att utskottels hemställan under 47 bort haföljande lydelse: 47. beträffande ersättning för nedsättning av socialavgifter att medanledning av motion 1983/84: 1371 yrkande 6 i motsvarande del ochbudgetpropositionen samt med avslag på motionerna 1983/84:567 yrkande y och1983/84: 1338 i motsvarande del till Ersättning för nedsättning avsocialavgifter för /85 anvisar ett förslagsanslag av 355000000kr. Anslagtill ersättning för nedsättning av socialavgifter (mom. 47) Underförutsättning av bifall till reservation 19. () och i (c) anser dels atl den del av utskottets yttrande på s. 58som börjar "Utskottet godtar" och slutar "dessa delar" bortha följande lydelse; Utskottethar ställt sig bakom de olika förslag om nedsättning av socialavgifter somläggs fram i motion 567. Kostnaden för denna reform kan för kommande budgetårberäknas till 380 milj. kr. Anslaget till Ersättning för nedsättning avsocialavgifter bör således föras upp med detta belopp. AU 1983/84:23 121 vilketär en höjning i jämförelse med regeringens förslag med 50 milj. kr. Därmedavstyrker utskottet motionerna 1338 och 1371 i dessa delar. delsatt utskottets hemställan under 47 bort ha följande lydelse; 47. att med bifall tHl motion 1983/84:567yrkande 7 och med anledning av budgetpropositionen samt med avslag på motionerna1983/84:1338 i motsvarande del och 1983/84:1371 yrkande 6 i motsvarande deltill Ersättning för nedsättning av socialavgifter för /85anvisar ett förslagsanslag av . 24.Anslag till ersättning för nedsättning av socialavgifter (mom. 47) Underförutsättning av bifall till reservation 21. Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 58som börjar "Utskottet godtar" och slutar "dessa delar" bortha följande lydelse; Utskottethar tidigare ställt sig bakom ett förslag från vpk om att lagen om nedsättningav socialavgifter och allmän löneavgift i skall upphöra attgälla vid utgången av . Någon anvisning av medel till Ersättning förnedsättning av socialavgifter är därmed inte längre nödvändig. Propositionensamt motionerna 567 och 1371 avstyrks därför. dels att utskottets hemställan under 47 bort haföljande lydelse; 47. beträffande ersättning för nedsättning av socialavgifter att med bifalltill motion 1983/84:1338 i motsvarande del avslår budgetpropositionen i motsvarandedel samt motionerna 1983/84:567 yrkande 7 och 1983/84; 1371 yrkande 6 i motsvarandedel. Stödområdesindelningen (mom. 48, 54, 55, 56, 58och 59) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 62som börjar "I avvaktan" och slutar "upptagna motionerna"bort ha följande lydelse: Utskottetanser att i avvaktan på den regionalpolitiska utredningen bör redan nu vissaändringar göras i den gällande stödområdesindelningen och principerna härför. Förstanser utskottet i likhet med vad som framgår av motion 1936 av . (s) att därest en kommun placerats i stödområdesklasserna A, B eller C,bestämmelserna om regionpolitiskt stöd skall gälla i hela kommunerna - alltså iresp. Detta bör ges regeringen tiU känna. AU 1983/84:23 122 Vidare anser utskottet i enlighet med vad somframgår i motion 1092 av Per (vpk) att de norra och västra delarnaav län är de delar i länet som har de största problemen med näringslivoch sysselsättning. De nordligaste kommunerna i länet tillhör redan nustödområde C. Sedan länets nordligaste kommuner inplacerades i stödområdesklassså har problemen spridit sig nedåt genom länets västligaste kommuner, Karlskogaoch , som problemen i de nordligaste kommunerna ökat. Inomdetta område torde det möta stora svårigheter att dra tiH sig några stora nyaföretag. Vad som i första hand borde kunna etableras är nya småföretag. Sådanetablering skulle underlättas om regionpolitiskt stöd kunde utgå enligtbestämmelserna för stödområde B. Utskottet tiHstyrker därför att Ljusnarsbergsoch kommuner samt och församlingar iLindesbergs kommun placeras in i stödområde B och och Degerforskommuner i stödområde C. Detta bör ges regeringen till känna. Trotsomfattande näringslivsinsatser på och regional nivå fortsätter somframhålls i mofion 1922 av m.fl. (s) den negativa utvecklingen iVästmanlands län. Fagerstaregionensamt och kommuner har haft den mest ogynnsammanäringslivsutvecklingen i länet . Enligt länsstyrelsensprognos väntas särskilt dessa komnriuner få en fortsatt negativ utvecklingunder resten av . Värst utsatt i länet vad gäller arbetslöshet ochpersoner placerade i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är också nämnda områden.Mot bakgrund härav tillstyrker utskottet alt och Hallstahammarskommuner temporärt bör inplaceras i stödområde C. Med bifall till motion 1922bör detta ges regeringen tHl känna. Somframhålls i motion 2479 av (vpk) och (vpk)uppvisar en dyster bild när det gäller situationen påarbetsmarknaden. Länet har landets näst högsta arbetslöshet efter Nortbotten.Länets industristruktur karaktäriseras av stora basindustrier, och någrakommuner i länet domineras helt av en enda sådan industri. och Sandvikenär två sådana exempel. I är vidare sambandet meHan den högaarbetslösheten och de privata företagens dominans över näringslivet uppenbart.Frän nort till söder stärker dessa företag sin makt över länet och dess väldiganaturtillgångar: skog, vattenkraft och mineraltillgångar. a. komma till rätta med dessa problem anser utskottet att en rejälöversyn av stödområdesindelningen bör ske, och högst tre olika stödformer börförekomma i länet. bör tillhöra stödområde A, , ,, , , och stödområde B, ochOvanåker stödområde C. Detta bör med bifall till motion 2479 ges regeringentill känna. AU1983/84:23 123 Jonäng (c) och i (c) får anses varatillgodosedd härmed. Övriga i sammanhanget upptagna motioner bör avslås. dels att utskottets hemställanunder 48, 54, 55, 56, 58 och 59 bort ha följande lydelse; 48.beträffande principerna för stödområdesindelningen attriksdagen med bifall iHI motion 1983/84; 1936 yrkande 2 som sin mening gerregeringen tiH känna vad utskottet anfört, 54. beträffande inplaceringi stödområde av vissa Bergslagskom- miiner i län attriksdagen med bifall motion 1983/84; 1092 yrkande 1 som sin mening gerregeringen tHl känna vad utskottet anfört, 55. beträffande inplaceringi stödområde av vissa Bergslagskom muner i altriksdagen med bifaH till motion 1983/84; 1922 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 56. beträffande inplaceringi stödområde av kommun att med bifall fill motion 1983/84:2479 yrkande 1 i motsvarande del och med avslag på mofionerna 1983/84:866, 1983/84:882 i motsvarande del och 1983/84:2795 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 58. beträffande översyn avstödområdesindelningen i attriksdagen med bifall till motionerna 1983/84:2037 yrkande 2 och 1983/84:2479yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 59. beträffande inplaceringi stödområde av vissa kommuner i övrigt i attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:2479 yrkande 1 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärdsprogram för (mom. 65) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 72 börjar "Med det" och slutar "och2397" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att som också framgår av motion 1905av (vpk) sysselsättningsutvecklingen i sedanlänge varit negativ. Texfilindustrin, som domineradesysselsättningen i , har nära nog försvunnit. harandra induslrined-läggningar, bl. a. av , skapatsysselsättningsproblem i kommunen. AU 1983/84:23 124 är en annan kommun där arbetstillfällenainom industrin minskat kraftigt och stora beroende av militärverksamhet utgör ett särskilt problem. Verkningarnai av krisen inom stålbranschen och strukturförändringar inomnäringslivet är ytterligare ett exempel pä problem. Ett annat är Finspångsberoende av energi- och miljömässig verksamhet. Kristendenserna inom skogs- ochträindustrin sätter sin prägel pä de södra länsdelarna som redan förutredovisar undersysselsättning. Läget i är mycket oroande. Motbakgrund av de rådande problemen bör staten enligt utskottets mening medverkatill ett utvecklingsarbete i länet. Ett ätgärdsprogram för UtveckHng ochsysselsättning i bör därför upprättas på grundval av länetsspeciella struktur och ske i samverkan mellan centrala statliga organ ochlänsorgan. Vad utskottet anfört i anledning av motion 1905 bör regeringenundertättas om. I övrigt avstyrks motionerna 325, 711, 872, 1044, 1925, 2026,2388 och 2397. dels att utskottets hemställan under 65 bort haföljande lydelse: 65. beträffande åtgärdsprogram för att med bifalltill motion 1983/84:1905 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 27.Regionalpolitiska insatser i (mom. 73) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels atl den del av utskottets yttrande på s. 77som börjar "Med hänvisning" och slutar "och 2024" bort haföljande lydelse: Engod utveckling av är som framhålls i motion 2024 av AnitaJohansson m.fl. (s) viktig för övriga delar av landet. Av avgörande betydelseär uppbyggnaden av forskning och teknisk utveckling. Industrisysselsättningenmåste ges hög prioritet. De nya arbetsmöjligheterna inom elektronik måstesärskilt beaktas. Motbakgrund härav anser utskottet att initiativ bör tas till upprättande av ettelektroniskt centrum i som är ett första steg i en nationellutveckling av en nationell dala- och elektronikindustri. Medanledning av motion 2024 i aktuell del bör regeringen undertättas om detta.Övriga i sammanhanget upptagna motioner bör avslås. dels att utskottets hemställan under 73 bort haföljande lydelse: 73. beträffande regionalpolitiska insatser i atl medanledning av motion 1983/84:2024 och med avslag på motion 1983/84; 1324 som sinmening ger regeringen tiH känna vad utskottet anfört. AU 1983/84:23 125 28.Anslag till Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen (mom. 76) , , (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.80 börjar "Utskottet konstaterar" och på s. 81 slutar "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att den svenska industrins basnäringar kom, under trycket av bl. a.kostnadskrisen samt den internationella marknadsutvecklingen pådessa industriers produkter, att genomgå en mycket snabb strukturomvandling,vilket ställde bl. a. Bergslagsområdet inför stora problem. Sommoderata samlingspartiet vid upprepade tillfällen understrukit och somframhålls i motionerna 2796 och 2792 är vårt orimliga skattesystem och extremaskattetryck ett hot mot mycket av det välståndsskapande arbetet, bl. a.nyföretagande och familjeföretagsamheten, vilka utgör hörnpelare i en regionalutveckling för små orter och glesbygd. Regeringenföreslår nu att Bergslagen skall "prioriteras" vad gäller industri-och regionalpolitiska insatser. Bergslagen kommer därmed att inordnas i denlånga rad av regioner, orter och branscher som skall behandlas specielU. Dettaär något som hotar omfatta större delen av landet och de flestaindustribranscher. mening kan bättre utvecklingsförutsättningar för Bergslagen baraskapas genom väsentligt förbättrade villkor för företagsamheten. Insikten omatt Bergslagen framöver kommer att vara en av landets hårdastdrabbade regioner talar för kraftfulla insatser. En ny näringslivsstruktur medsmå och medelstora företag inom nya sektorer måste främjas. Tjänste- ochservicesektorn samt data- och kommunikationsområdena är särskilt intressanta.Men också de företag som är etablerade måste erbjudas bättreutvecklingsförutsättningar. Erfarenheterna visar att det inte går attåstadkomma den önskade utvecklingen genom riktade bidrag fill enskilda företagoch projekt. Det är den sammantagna kostnads- och konkurtenssitualionen sombestämmer den långsiktiga utvecklingen. Bergslagen lider inte brist påriskvilligt kapital. Det är dålig lönsamhet och bristen på riskprojekt som gerbegränsningarna. Utskottet har i det föregående med anledning av motioner frånmoderata samlingspartiet behandlat riktlinjerna för regionalpolitiken ochdärvid föreslagit ändringar i denna politik av den innebörd som anges imotionerna. Närdet gäller resurser i övrigt för åtgärder i Bergslagen vill utskottet erinra omalt redan under innevarande budgetår ökar länsstyrelsernas medel förregionalpolitiska insatser jämfört med föregående budgetår. Somframgått av det föregående har utskottet föreslagit atl länsanslagel för nästabudgetår skall tas upp med 100 milj. kr. mer än vad regeringen har föreslagit.Förutsättningarna atl på länsnivån arbeta med de regionalpolitiska frågornaökar därmed väsentligt. AU 1983/84:23 126 behövsinte de särskilda medel för åtgärder i Bergslagen som regeringen föreslår.Proposition 157 avstyrks därför i denna del. Även motion 2793 avstyrks medanmotionerna 2792 och 2796 tillstyrks. Det anförda bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 76 bort ha följande lydelse; 76. au med bifall till motionerna1983/84:2792 och 1983/ 84:2796 yrkande 2 samt med avslag på proposifion 157 ochmotion 1983/84:2793 yrkande 5 i motsvarande del om anslag för budgetåret1984/85 till SärskHda utvecklingsinsatser i Bergslagen. 29.Anslag till Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen (mom. 76) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.80 börjar "UtskoUel konstaterar" och på s. 81 slutar "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Somframhålls i partimotion 2793 av m.fl. (vpk) berör omstruktureringenav specialstålsindustrin livsnerven i Bergslagen. , ,, , och län är inne i en akut kris genomden karusell av nedläggningar och rationaliseringar som skett inombasindustrierna. Olika företags kriser har slagit hårt i området och kommerenligt utskottets bedömning med nuvarande utveckling att göra så i ökadutsträckning. gjorde statens industriverk en prognos somvisade att det skulle behövas 4500060000 nya arbetstillfällen för attförhindra en ökning av arbetslösheten . Prognosen håller nu påatt besannas. Många bruksorter är hotade tiH sin existens, och arbetsmarknadenför kvinnor och ungdomar är sämre . Regeringenföreslår i proposition 157 att 25 milj. kr. anvisas till särskilda utvecklingsinsatseri Bergslagen. Utöver detta vill industriministern i propositionen ge sken avatt kraftfulla åtgärder är pä gäng. De åtgärder som propositionen räknar upp äromstruktureringen av specialstålstillverkningen, regionalautvecklingsinsatser, lokaliseringsstöd, särskilda insatser för teknikspridningoch prospekteringsverksamhet. Till detta skall läggas det s. k. Bruksinvest och25 milj. kr. i särskilda utvecklingsinsatser. saknas de helt avgörande insatserna för Bergslagen. Vad som behövs ärett program för industriell uppbyggnad i regionen. I stället innebär den avregeringen förda ekonomiska politiken ett större internationellt beroende somi sin tur har en återhållande effekt pä industriinvesteringar i Bergslagen. EnHgtden senaste länsplaneringen beräknas Bergslagslänen förlora ca 24000arbetstillfällen . Mot bakgrund härav anser utskottet alt de avregeringen föreslagna 25 milj. kr. är helt otillräckliga. AU 1983/84:23 127