bet · G701LU35 · 1983-12-31 00:00:00 — Vadhärefter gäller frågan om arrendeavgifterna för fritidstomter vill utskottetframhålla alt syftet med motionerna ligger i linje med strävandena att görafritidsboendel möjligt och tillgängligt även för dem som har begränsaderesurser. Utskottet har därför förståelse för motionärernas önskemål. Somovan redovisats innebar ändringar i arrendelagstiftningen bl, a, attbostadsarrendatorernas ställning förbättrades när det gäller ändring avarrendeavgifterna, I lagstiftningsärendet slog utskottet fast att sådanainvesteringar och förbättringar som arrendatorn själv utfört och som höjtarrendeställets värde över huvud taget inle bör få utgöra grund föravgiftshöjning. Detta gäller dock under förutsättning alt arrendatorn inte harfått ersättning av jordägaren för sina åtgärder. På begäran av utskottetgodkände vad utskottet anfört i denna del. Utskottetvill också peka pä att i den nu aktuella propositionen 136 framläggs förslagsom syftar till att ytterligare förbättra arrendatorns ställning. Enligtförslaget skall parterna i fortsättningen inte behöva säga uppavtalsförhållandet för att få till stånd en ändring av arrendevillkoren för enny arrendeperiod, I stället för uppsägning skall del räcka med en begäran omvillkorsåndring. Isammanhanget vill utskottet nied anledning av vad som uttalas i motionernaframhålla att jordägaren i princip inte kan begära en höjning avarrendeavgiften för en löpande arrendeperiod. Frågan kan alltså aktualiserasförst då avtalet skall förlängas. Arrendatorns känsla av att jordägarenensidigt höjer avgiften kan därför säkert i många fallförklaras av att avtalet innehåller en indexklausul som innebär all avgiftenföljer t. ex. konsumentprisindex. Det kan också vara så att avtal, som tidigareinte innehållit någon klausul om indexuppräkning, vid förläng- LU 1983/84:35 28 ningav arrendet försetts med en sädan utan att arrendatorn särskilt haruppmärksammat det eller blivit klar över innebörden. mening ger gällande regler och förslagen i propositionen en bostadsarrendatortillfredsställande möjligheter att få skäligheten av arrendeavgiften prövad.Att reglerna ändå kan upplevas som otillräckliga torde i mänga fall ha sinförklaring i att arrendatorerna saknar kännedom om reglerna och därför intekan ta till vara sina rättigheter. Med hänsyn härtill är det angeläget attinformation om när ut till arrendatorerna. Utskottet villunderstryka vikten av att berörda myndigheter, organisationer och nämnderverkar för att sprida sådan information. Motbakgrund av det anförda och med hänsyn till de skiftande förhållanden som kanförekomma på bostadsarrendemarknaden är det enligt utskottets mening tveksamtom man inom ramen för bör vidta åtgärder som inskränkerparternas avtalsfrihet. Utskottet vill också framhålla att det kan vara svårtatt enbart beträffande vissa typer av bostadsarrenden införa särskilda reglerom arrendeavgifternas storlek, Arrendatorer med andra former avarrendeupplåtelser kan med fog ställa samma krav på begränsningar avavgifterna, vilket särskilt för jordbruksarrendena skulle få svåröverskådligakonsekvenser. Utskottet har också beträffande jordbmksarrendena tidigare tagitavstånd från tanken pä någon form av priskontroll (se LU 1978/79:23 och LU1980/81:30). Utskottet är således inte berett all förorda någon ändring avreglerna. Utskottet förutsätter emellertid att regeringen noga följerutvecklingen på området och tar de initiativ som kan visa sig erforderliga. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motionerna 726 och 1159. I motionerna 1982/83:1226 (vpk) och 1983/84:763(vpk) framställs önskemål om åtgärder mot sådana villkor i arrendeavtal som ärobilliga mot arrendatorn. Som exempel på obilliga villkor nämns i motionernavillkor som förpliktar arrendatorn att utföra arbete för jordägaren, somförbjuder arrendatorn att arrendera även annan jord, som förpliktar arrendatornatt hembjuda sitt bostadshus till jordägaren och villkor om att tvist skallprövas av skiljemän. 1 motion 1226 yrkas att hos regeringen begärförslag till sådana förändringar och tillägg i gällande lagstiftning, som kanhindra inslag i jordarrendekontrakt, vilka på ett för arrendatorn obilligt sättgår utöver vad som föranleds av själva arrendeförhållandet. 1 motion 763 yrkasatt hos regeringen anhåller om utredning och förslag tillundanröjande av obilliga bestämmelser i arrendekontrakt. LU 1983/84:35 29 Utskottet vill till en början erinra om attstatsmakterna genom lagstiftningsåtgärder successivt stärktarrendatorernas rättsliga ställning. Också förslagen i den nu aktuellapropositionen innebär all arrendatorernas ställning förbättras. Med hänsyn tillall arrendeförhållandet som regel rör relationen mellan två enskilda parterhar lagstiftningen präglats av en strävan att finna en lämplig avvägning mellanå ena sidan parternas intresse av att fritt kunna avtala om sina angelägenheteroch å andra sidan behovet av alt skydda den svagare parten iavtalsförhållandet. Somframhålls i motionen är det givetvis inte tillfredsställande all det förekommeravtalsvillkor som framstår som oskäliga. Lagstiftningen ger också en arrendatormöjlighet att få oskäliga avtalsvillkor ändrade. Med stöd av 36 § avtalslagenkan sålunda en arrendator när som helst få ettavtalsvillkor prövat av allmän domstol. Enligt den bestämmelsen fåravtalsvillkor jämkas eller lämnas utan avseende, om villkoret är oskäligt med hänsyntill avtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senareinträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Vid prövningen skallsärskild hänsyn tas till behovet av skydd för den som intar en underlägsenställning i avtalsförhållandet. Arrendevillkoren kan också omprövas i sambandmed förlängning av arrendeavtalet. Kommer parterna inte överens om villkoren,kan frågan föras vidare till arrendenämnden, I syfte att skapa bättre balansmellan jordägaren och arrendatorn infördes genom lagändring dennuvarande bestämmelsen i 9 kap. 9 § JB, som reglerar prövningen av annatarrendevillkor än arrendeavgiften eller förlängningstiden. Enligt bestämmelsenskall uppställt villkor gälla i den mån det är skäligt med hänsyn till arrendeavtaletsinnehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållandenoch omständigheterna i övrigt. Bestämmelsen anpassades härmed till 36 §avtalslagen. Somredovisats ovan (s. 27) läggs i propositionen fram förslag om ett enklare förfarandevid villkorstvister, vilket bl, a, innebär att avtalet inle behöver sägas uppom parterna endast vill att villkoren skall ändras, Ipropositionen föreslås också att bestämmelserna i 9 kap. 36 39 §§ JB omarbetsavtal i samband med jordbruksarrende upphävs. I det sammanhangetföreslås dessutom ett upphävande av regeln i 8 kap, 23 § första stycket 2 JB omatt arrenderätten är förverkad för det fall att arrendatorn undandrar sig attutföra arbete som åligger honom enligt arrendeavtalet. Som framhålls ipropositionen är reglerna om arbetsavtal i samband med jordbruksarrendeotidsenliga, och det är enligt utskottets mening tillfredsställande attbestämmelserna nu föreslås bli upphävda. Utskottet tillstyrker därförpropositionen i denna del. Sammanfattningsvisanser utskottet att lagstiftningen ger betryggande garantier för att oskäligaavtalsvillkor inte tillämpas mot en arrendator. Som utskottet pekat på i annatsammanhang (se s, 28) är det emellertid inte ovanligt att arrendatorer på grundav bristande kunskap om arrendereg- LU 1983/84:35 30 lernasinnehåll inte kan ta till vara sin rätt. Det är därför angeläget attinformation i hithörande frägor når ul lill arrendatorerna. Enligt utskolletsmening har inte minst jordbruksorganisationerna och lantbruksnämnderna enviktig uppgift att fylla härvidlag. Utskottet,som förutsätter att regeringen fortsättningsvis följer utvecklingen påarrenderättens område, anser med hänvisning till det ovan anförda att det nusaknas anledning för att ta något initiativ med anledning avmotionerna. Utskottet avstyrker således bifall till motionerna 1226 och 763. Som tidigare redovisats (s. 7 och 12) ladearrendelagskommittén fram ett principförslag beträffande processordningen iarrendetvister. Förslaget innebar bl, a, att en särskild arrendedomstol skulleinrättas som överinstans lill arrendenämnderna och all de arrendemål som nuhandläggs av fastighetsdomstolarna skulle överflyttas lill arrendenämnderna, Ipropositionen (s, 36) uttalar departementschefen alt han nu inle har för avsiktatt ta ställning till kommitténs förslag när del gäller processordningen iarrendetvister. Departementschefen förordar i stället att nuvarande ordning t,v, bibehålls, Imotion 1982/83:719 (m) hemställs att hos regeringen begär utredningom inrättandet av en prejudikatinstans inom arrenderätten. Enligt motionären ärnuvarande ordning för handläggning av arrendetvister uppenbartotillfredsställande och medför stor ovisshet om rättsprinciperna inomarrenderätten, I motionen erinras om att bostadsdomstolen tillkom somen prejudikatinstans inom hyresrätten. En motsvarande domstol bör, ansermotionären, inrättas också på arrendelagstiftningens område. mening är den gällande processordningen i arrendetvister i vissahänseenden inte tillfredsställande. Sålunda är bl. a. instansordningensvåröverskådlig, vilket medför risker för rättsförluster. Utskottet hartidigare också framhållit att vissa frägor som handläggs av skilda instanserlämpligen bör prövas av en instans och i ett sammanhang. I likhet meddepartementschefen anser utskottet emellertid att tiden inte ännu är mogen förett ställningstagande till en reform av arrendeprocessen. a. finns detsålunda anledning att avvakta resultatet av rättegångsutredningens arbete medatt reformera förfarandet vid de allmänna domstolarna. Utskottet vill ocksåhänvisa till att rättegångsutredningen skall överväga kompetensfördelningenmellan de allmänna domstolarna och fastighetsdomstolarna. Utskottet delardärför departementschefens uppfattning att reglerna om handläggningen avarrendetvister f. n. inte bör ändras och avstyrker således bifall till motion719. LU1983/84:35 31 I 7 § andra stycket lagen(1938:274) om rätt till jakt (jaktlagen) stadgas att om mark fö''jordbruk ärupplåten till någon genom arrendeavtal eller annorledes, så har bmkaren rättatt nyttja den jakt som hör till marken. Detta gäller dock endast underförutsättning att något annat inle avtalats. I motion 1982/83:1760 (c) hemställs att hosregeringen anhåller att bestämmelsen om jakträtt för jordbruksarrendator tasin i JB. Enligt motionärerna är det otillfredsställande att frågan omjakträtten inte regleras i JB tillsammans med övriga frägor som rörjordbruksarrende. Bestämmelsen om arrendatorns jakträtt bör därför tas in i JBoch därmed utgå ur jaktlagen. Utskottet har förståelse för motionärernas uppfattning allalla för arrendeavtalet relevanta frågor bör regleras i JB, Bestämmelsen omjakträtt är emellertid inte den enda regeln av betydelse för förhällandetmellan parterna som förekommer utanför JB, I sammanhanget vill utskottet pekapä att det finns en särskild lag om fiskearrenden (1957:390), Med hänsyn tillatt olika bestämmelser om jakt varit samlade i jaktlagen och attdenna gällt sedan är 1938 och därmed torde vara väl känd, är det enligtutskottets mening mest naturligt all den aktuella bestämmelsen får stå kvar ijaktlagen. Några olägenheter med denna ordning har inte heller påvisats. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1760, Enligt proposition 136 bör den nyalagstiftningen på arrenderättens område träda i kraft . Vissaav de nya bestämmelserna, bl. a. reglerna om investeringar på grund avmyndighets beslut, föreslås bli tillämpliga även på avtal somingåtts före ikraftträdandet. I vissa fall skall emellertid alltjämt äldre regler gälla.De äldre reglerna såvitt avser bl, a. investeringar i ny täckdikning,arbetsavtal i samband med jordbruksarrende och arrendatorns överlåtelserättföreslås gälla i fråga om arrendeavtal som har ingåtts före ikraftträdandetfram till den tidpunkt till vilken jordägaren tidigast kan säga upp avtaletgenom uppsägning efter ikraftträdandet. De nya reglerna om arrendatornsöverlåtelserätt skall dock tillämpas även på äldre avtal, omantingen arrendatorn ensam eller arrendatorn och före honom hans make ellernågon av hans föräldrar har brukat arrendestället under sammanlagt minst tio årnär tillstånd söks. Motionärerna i motion 1983/84:2787 (c) anser att någotundantag inte bör göras från huvudregeln att de nya bestämmelserna omarrendatorns överlåtelserätt skall tillämpas på äldre avtal först fr. o. m. dentidpunkt då jordägaren tidigast kan säga upp avtalet genom uppsägning efter ikraftträdandet.I motionen begärs att beslutar i enlighet härmed (yrkande 4 delvis).Som skäl för sitt ställningstagande anför motionärerna att LU1983/84:35 32 även om det är betydelsefullt för arrendatorn med ökadtrygghet i verksamheten, kan det inte vara riktigt att man genom en retroaktivlagstiftning bryter gällande avtal. Utskottet vill för sin del understryka att det är enallmän princip att nya civilrättsliga regler inte skall ges retroaktiv verkanom inte starka skäl talar för annat. Vid tidigare arrendereformer har därförövergångsbestämmelserna i princip utformats så att de nya reglerna blivittillämpliga på äldre avtal först sedan de förlängts på grund av uteblivenuppsägning, 1 fråga om långvariga arrenden har dock i vissa fall nyabestämmelser gjorts tillämpliga pä äldre avtal.Övergångsregleringar som liknar den nu aktuella tioårsregeln förekom vidarrendereformer , En bestämmelse med samma innehåll finnsockså intagen i 41 § första stycket lagen (1970:995) om införande av nyajordabalken. Vidare infördes lagstiftningsärende på utskottetshemställan (LU 1978/79:23) en tioårs-regel i övergångsbestämmelserna till denya reglerna om jordägarens rätt till självinträde. Utskottet framhöll att man inte kunde bortse frånall det fanns en risk för all ett antal arrenden kunde komma att sägas upp avjordägaren med tanke på de blivande begränsningarna i jordägarenssjälvinträdesrätt, något som kunde få betydande negativa konsekvenser särskiltnär det gällde långvariga arrenden. Enligt utskottets mening finns det risk attde nya bestämmelserna om arrendatorns överlåtelserätt kan fä liknande följderom de blir tillämpliga pä äldre avtal först sedan dessa förlängts. Utskottetdelar därför departementschefens uppfattning att det av sociala skäl ärmotiverat att de nya bestämmelserna skall gälla också beträffandeäldre avtal om arrendeförhållandet varit långvarigt. Utskottet tillstyrker meddet anförda förslaget i propositionen i denna del och avstyrker bifall tillmotion 2787 i motsvarande del. 1 proposition 136 framläggs förslagtill de ändringar i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder somföranleds av de nya arrende-reglerna i jordabalken och förslaget omarrendatorers rätt att förvärva arrendestället, I proposition 137 framläggsockså förslag till ändringar i lagen om arrendenämnder och hyresnämnder. Dessaförslag föranleds av de i propositionen föreslagna ändringarna ihyreslagstiftningen. De båda lagförslagen som avser arrende- och hyresnämndernabör sammanföras till ett lagförslag. Därvid bör en smärre redaktionell ändringgöras i 23 §, Som tidigare redovisats (s, 1) har utskottet beslutat attinte nu behandla förslaget om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället.De ändringar i lagen om arrendenämnder och hyresnämnder som föranleds av dettaförslag bör därför inte genomföras . Detsamma gäller de föreslagnaföljdändringarna i jordabalken. LU 1983/84:35 33 De i proposition 137 framlagda förslagen bör enligtutskottets mening föranleda vissa ändringar i lagen (1974:1082) ombostadsdomstol. Enligt 28 § i den lagen äger vissa beslut av bostadsdomstoleninte rättskraft. Detta gäller bl. a. beslut varigenom ansökan omreparationsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra stycket JB eller tillståndenligt 12 kap, 34 a §JB lämnats utan bifall. Förslagen i proposition 137innebär såvitt nu är av intresse all uttrycket reparationsföre|äggande byts utmot åtgärdsföreläggande samt att bestämmelserna i 12 kap, 34 a § JB förs överlill 37 §, 28 § lagen om bostadsdomstol bör ändras i enlighet härmed. Vidarebör en redaktionell ändring ske i 29 § efter mönster av motsvarande bestämmelsei förslaget till lag om ändring i lagen om arrendenämnder och hyresnämnder. Enligt8 kap, 8 § femte stycket förslaget till ändring i jordabalken gällerstämningsansökan med yrkande att arrendeförhållandet skall upphöra och ansökanom avhysning som uppsägning när delgivning skett. Enligt utskottets mening börbestämmelsen jämkas redaktionellt i enlighet med motsvarande bestämmelse i 12kap. 8 § JB (se BoU 1983/84:29). Enligt9 kap. 10 § andra stycket förslaget till ändring i jordabalken skall vid entvist om villkorsändring den som begärt ändringen hänskjuta tvisten tillarrendenämnden senast före den nya arrendeperiodens början. Enligtutskollets mening bör efter mönster av hyresreglerna fristen räknas frånutgången av den löpande arrendeperioden i stället för som föreslagits den nyaarrendeperiodens början. 9 kap. 10 § JB bör ändras i enlighet härmed. Utöver vad utskottet ovan anfört föranlederpropositionerna och motionerna i behandlade delar inte några uttalanden från utskottetssida. 1, beträffandegenerella investeringsregler att avslårmotion 1983/84:2786 yrkande 5, 2, beträffande investeringar på grund av myndighetsbeslut att dels med avslag på motion1983/84:2783 yrkande 1 och motion 1983/84:2788 yrkande 1 i denna del antar deti proposition 1983/84:136 framlagda förslaget till lagom ändring i jordabalkensåvitt avser 9 kap, 17 a §, dels med anledning avmotion 1983/84:2782 i denna del, motion 1983/84:2786 yrkande 2 och motion1983/84:2787 yrkande 3 a som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ytterligare utredning, 3 1983/84. LU1983/84:35 34 3, beträffande ny täckdikning attriksdagen med avslag pä motion 1983/84:2788 yrkande 1 i denna del antar 9 kap,21 § förslaget till lag om ändring i jordabalken, 4, beträffandeförnyelse av täckdikning attriksdagen med anledning av motion 1983/84:2782 i denna del ochmotion 1983/84:2786 yrkande 1 dels antarny med i bilaga 3 såsom Utskottets förslag betecknad lydelse av9 kap, 18 § jordabalken, dels antarsådan ändring i ingressen till förslaget lill lag om ändring ijordabalken som föranleds härav, 5, beträffande skötsel avjordbruksmark att delsavslår förslaget till lag om ändring i jordabalken såvitt avser 9 kap, 15 §, delsavs\år motion 1983/84:2782 i denna del och motion 1983/ 84:2786 yrkande 4 i denmån motionerna inle tillgodoses genom vad utskottet hemställer, 6, beträffandebesittningsskydd vid sidoarrende alt avslår motion 1983/84:2785, 7, beträffandegränsdragningen mellan gårdsarrende och sidoarrende attriksdagen avslår motion 1983/84:2787 yrkande 3 b, 8, beträffandeöverlåtelse av Jordbruksarrende attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2783 yrkande 2 antar 9 kap, 31 §förslaget till lag om ändring i jordabalken, 9, beträffande arrendeavräkning vidändrat penningvärde att avslår motion 1982/83:1762, 10, beträffandebesittningsskydd för vissa underarrendatorer attriksdagen med anledning av motionerna 1982/83:1219 och 1983/84:2784 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en skyndsam översyn, 11, beträffandearrendeavgifter för fritidstomter attriksdagen avslår motionerna 1983/84:726 och 1983/ 84:1159, 12, beträffandeoskäliga villkor i arrendeavtal attriksdagen avslår motionerna 1982/83:1226 och 1983/ 84:763, 13, beträffandeprocessordningen i arrendetvister att avslår motion 1982/83:719, - attriksdagen avslår motion 1982/83:1760, 15, beträffandeikraftträdandet av den nya regeln om överlåtelserätt att med avslag på motion 1983/84:2787 yrkande 4 delvis i denna del godkänner vad utskottet anfört. LU 1983/84:35 35 att med avslagpå motion 1983/84:2787 yrkande 4 delvis i denna del antarövergångsbestämmelserna till förslaget till lag om ändring i jordabalken medden ändringen att 4, bestämmelserna erhåller i bilaga 3 såsom Utskottetsförslag betecknade lydelse, 17, beträffandevissa redaktionella ändringar att antar 8 kap,8 § och 9 kap, 10 § förslaget lill lag om ändring i jordabalken med denändringen alt paragraferna erhåller i bilaga 3 såsom Utskottets förslagbetecknade lydelse, 18, beträffande/örs/agettiU ändring i Jordabalken i övrigt att antarförslaget till lag om ändring i jordabalken utom såvitt avser 4 kap, 1 § och 8kap, 27 § i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet hemställtunder momenten 2-5,8, 16 och 17, att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1957:390) omfiskearrenden, 20, beträffandearrende- och hyresnämnder att med bifalllill proposition 1983/84:136 i denna del och proposition 1983/84:137 i dennadel antar i bilaga 2 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder, alt antar ibilaga 4 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1974:1082) ombostadsdomslol, Stockholmden På lagutskottets vägnar (), (). (), (). (), (), i (s), AllanEkström (m), (), (), (),(), Per (vpk), () och BeritLöfstedt (s). LU 1983/84:35 36 1.Investeringar på grund av myndighets beslut (mom. 2) , , (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Sammanfattningsvisanser" och slutar med "lill känna." bort ha följande lydelse:Sammanfattningsvis anser utskottet alt förslaget i propositionen ominvesteringar på grund av myndighets beslut bör genomföras. Utskottet avstyrkeralltså bifall till yrkande 1 i motion 2783 och yrkande 1 i motsvarande del imotion 2788, Såvitt gäller frågan om en ytterligare förstärkning avarrendatorernas ställning är motiverad, utgår utskottet från att regeringen ilämpligt sammanhang låter utreda frågan. Något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida är därför inte erforderligt. Utskottet avstyrker härmedmotionerna 2782 i denna del, 2786 yrkande 2 och 2787 yrkande 3 a, dels att utskottet undermoment 2 bort hemställa 2, beträffande investeringar på grund av myndighetsbeslut att delsmed avslag på motion1983/84:2783 yrkande I och motion 1983/84:2788 yrkande I i denna del antar deti proposition 1983/84:136 framlagda förslaget till lag om ändring i jordabalkensåvitt avser 9 kap, 17 a §, dels avslår motion1983/84:2782 i denna del, motion 1983/ 84:2786 yrkande 2 och motion1983/84:2787 yrkande 3 a. 2.Förnyelse av täckdikning (mom, 4) (), (), (), (), (), () och SigvardPersson (c) anser dels att den del av utskottels yttrande pä s, 14som börjar med "Såvitt gäller" och slutar med "efterikraftträdandet," bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av yrkandena i motionerna 2782 och 2786 till en börjanerinra om att jordägaren enligt 9 kap, 18 § JB har en principiell skyldighetatt svara för att erforderlig omtäckdikning sker på arrendestället. Dettagäller dock inte om anläggningen är undantagen från arrendatornsunderhållsskyldighet. Utskottetfinner det givetvis angeläget att befintliga läckdikningar un-derhålles och attde vid behov förnyas. Ett bifall till motionärernas yrkan- LU 1983/84:35 37 deinnebär emellertid att jordägaren skall svara även för omtäckdikning pä områdesom är undantaget från arrendatorns underhållsskyldighet. Utskottet anser atten sådan tvingande regel som innebär en ovillkorlig skyldighet för jordägaren attsvara även för omtäckdikning ulgör ett allt för långt gående åläggande förjordägaren. Utskottet vill i sammanhanget peka på att båda parter kan ha ettlegitimt intresse av att vilja undanta en anläggning från arrendatornsunderhållsskyldighet. Del kan exempelvis vara så att en viss del avarrendestället inte är ekonomiskt lönsamt alt bruka och alt båda parternadärför är överens om att täckdikningen på det området inte behöver underhållas.Det är, anser utskottet, oskäligt alt i sådana fall ålägga jordägaren ettkostnadsansvar för att täckdikningen förnyas. Till detta skall läggas deuppenbara svårigheter som skulle uppslå när det gäller att dra gränser förbehovet av omtäckdikning och de konsekvenser detta skulle fä vid en tvinganderegel.