bet · G701FiU20 · 1983-12-31 00:00:00 — mening finns inget att invända mot den föreslagna ordningen.Utskottet vill tillägga alt förslaget inle innebär någon nyhet eftersom fjärdefondstyrelsen på samma sätl som enligt förslaget är ställföreträdare förallmänna pensionsfonden och med de befogenheter som enligt aktiebolagslagenföljer med äganderätten till aktierna. Det börnämnas att det förhållandet all rösträtten för aktier i vissa fall FiU1983/84: 20 118 skall överföras till fackliga organisationer kan synasstrida mot den inom svensk akliebolagsrätt gällande s. k.odelbarhelsprincipen och därmed utgöra en väsentlig nyhet. Odelbarhelsprincipeninnebär alt de med en aktie förenade rällighelerna inle kan på ell definitivtsätt skiljas från varandra. Den rösträtt som tillkommer en aktie får såledesinte övertalas separat. Däremot föreligger, som utskottet återkommer lill idet följande, inget hinder att en aklie har ell sämre röstvärde än en annanaktie. Som framgår av lagrådels yttrande har fjärde fondstyrelsenredan i betydande utsträckning genom fullmakt överiålil röslrätten för sinaaktier till fackliga organisationer. Härvid har styrelsen inle sig börage inslruklioner för hur organisalionerna skall rösla. Även om styrelsen formelltsett endast bemyndigat organisalionerna all ulöva rösträllen har slyrelsensåledes genom alt ge organisationerna möjlighet att självständigt utövarösträtten i realiteten överfört rösträtten fill dessa. Den nu föreslagnaordningen innebär därför i och för sig ingen principiell nyhet. Som framhålls ispecialmoliveringen (s. 121) kan del inte anses strida mot odelbarhelsprincipenalt en fondslyrelse överlåter rösträtten för en aktiepost till fackligorganisation. Bestämmelserna innebär endast ett sätt att inomlöntagarkollektivet för högst ål gången fördela del med aktiepostenförenade ägarinflytandet. Inte heller i detla avseende föreligger således enligtulskoltels mening någon anledning till erinran mot förslaget lill ändring i aktiebolagslagen.Uiskollel, som konstaterar att lagrådets anmärkningar mot lagrådsremissen iprincip beaktats av regeringen, tillstyrker propositionen, såvitt nu är ifråga. I motion 1983/84:224 av m.fl. (fp) yrkasalt beslutar att avskaffa den graderade rösträtten för nyabörsaktier enligt vad som anförts i motionen (yrkande 5). Molionärernaframhåller atl den faktiska maktkoncentrationen i vissa fall kan vara större änägandekoncentralionen, beroende på systemet med A- och B-aklier med olikaröstvärde pä bolagsstämman. Ett relativt litet aktieinnehav och följaktligenliten kapitalinsats kan genom den graderade rösträtten ges ett oproporiionelllstort inflytande. Motionärerna framhåller alt anser alt dengraderade rösträtten för nya aktier på A 1- och A 2-listorna på börsen bör lasbort. För familjeföretag som går in på OTC-lislan finns del enligl folkpartietsuppfattning stort skäl all behålla gällande bestämmelser. Enligt akfiebolagslagen gäller som huvudregel att varjeaktie haren röst vid röstning på bolagsstämma. Från huvudregeln får avsteggöras genom bestämmelse i bolagsordning. Olika röstvärde för aktier i bolagetfår dock inte bestämmas så atl röstvärdet för någon aktie överstiger 10 gångerröstvärdet för annan aklie. Motsvarande regler fanns också i 1944 årsaktiebolagslag. Däremot fanns i ännu äldre lagstiftning inte några regler ombegränsning av röstvärdet. Bolag, vari finns äldre aklier med större differensi röstvärdet än I; 10. fårenligl övergångsbestämmelserna lill aktiebo- FiU1983/84:20 119 lagslagen utge nya aktier med röstvärden som tillkommerredan utgivna aklier. En motsvarande bestämmelse fanns i promulgalionslagentill aktiebolagslag. Beträffande sådana äldre bolag är del inteovanligt att det finns aklier med en röslvårdesdifferens på I: I 000. Beslämmelserna om röslvårdesdifferens måsle ses motbakgrund av de regler som gällt beträffande utlännings förvärv avaktier i svenskt aktiebolag och fast egendom i . Dessa regler harnyligen setts över. Översynsarbetet har resulterat i två nya lagar, som trätt ikraft den , nämligen lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m.m. och lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendomm. Enligt den förstnämnda lagen får vissa rättssubjekt, s. k.kontrollsubjekl, inte utan särskilt tillstånd förvärva så många aktier isvenskt aktiebolag atl genom förvärvel förvärvarens andel av aktiekapitaleteller av röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstiger vissa gränsvärden.1 lagen om utländska förvärv av fast egendom m.m. stadgas förbud förkonlrollsubjeklen all ulan tillstånd förvärva fast egendom m. m.Kon-Irollsubjekien, som i båda lagarna är desamma, överensslämmer i huvudsakmed dem som omfallades av den äldre lagstiftningen. Kontrollsubjekl är inlebara utländska medborgare och andra utländska rättssubjekt ulan också vissasvenska juridiska personer, bl. a. aktiebolag som saknar s.k. ullänningsförbehålli bolagsordningen. Utlänningsförbehåll skall gå ut på att utländskarättssubjekt eller lillslåndspliktiga svenska rättssubjekt genom teckningeller överlåtelse får förvärva bara en mindre del av bolagets aktier, nämligenvid varje tidpunkt av röstetalet för bolagets samtliga aktieroch av bolagels hela akliekapital. Aktier som får förvärvas avutländska rättssubjekt brukar kallas fria aktier och andra aktier bundnaaktier. Frågan om den graderade rösträtten har prövats avlagutskottet vid ett flertal tillfällen (se LU 1975/76: 14, 1976/77:29,1977/78:20, 1979/80; 2 samt 1982/83: 16 och 36). Senast utskottet behandladefrågan () förklarade sig utskottet i och för sig dela de dä aktuellamotionärernas uppfattning atl huvudprincipen borde vara att varje aktie skallha en röst. Utskottet hänvisade till atl reglerna om lillslånd lill förvärv avaktier i svenska företag och av fast egendom emellertid bygger på att det finnsaktier med olika röstvärden. Eftersom frågan om sambandet mellan bestämmelsernai aktiebolagslagen och reglerna om tillständspliktiga förvärv hadeprövats avstyrkte utskottet bifall lill motionen. Utskottet har alltjämt den uppfattningen althuvudprincipen bör vara atl varje aktie skall ha en röst. Sedan utskottetsenast prövade frågan har finansutskottet i ett avriksdagen godkänt betänkande (FiU 1983/84:1) hemställt att med anledning av en motionsom sin mening ger regeringen till känna att ett bättre täckande skydd börskapas mot utländskt inflytande i svenska företag. Del bör enligt finansut- FiU1983/84:20 120 skottet utredas om det kan ske genom en utvidgning av 1982års lag om utländska förvärv av svenska företag m. m. Vidare har finansministerKjell-Olof i ett interpellationssvar (snabbprotokoll1983/84: 14) upplyst att man inom diskuterar en mjuk övergångfrån det nuvarande systemet till en ordning där röslvärdesdiffe-rentieringensuccessivt minskar i bolagen och att del är enligl den inrikl-ningen som frågannu prövas. Som framgår av det anförda är frågan om avskaffande av dengraderade rösträtten redan föremål för prövning. Någon åtgärd från riksdagenssida med anledning av motion 224 är därför inte påkallad. Närvarande: (), ()*. (), (). (), ()*, i (s), (), (),(), ()*, Per (vpk). (), () och i (m). * Ej närvarande vid yttrandets justering. (), (), (), (), SigvardPersson (c) och i (m) anser att den del av utskollelsyttrande som börjar på s. 2 med "1 motion" och slutar på s. 3 med"i fråga" bort ha följande lydelse: vill till en början anmärka atl proposilionenbetecknats som en proposition om löntagarfonder men del oaktat inle innehållernågot förslag om särskilda lönlagarfonder. Som lagrådel påpekat förekommerordet löntagarfond över huvud taget inte i lagförslagen. De medel som flyter ingenom vinstdelningsskatl och tilläggspensionsavgifter tillfaller allmännapensionsfonden. För att förvalta dessa medel föreslås inrättandet av femfondstyrelser, som med hänsyn lill alt de har en sammansättning som dominerasav personer som företräder löniagarintressen benämns löniagarfondslyrelser.Ordel lönlagarfondstyrelse är dä sammansatt av leden "löntagar"-och"fondstyrelse". Utskottet är av principiella skäl emot införandet av detföreslagna fondsystemet. Enligt utskollels mening finns inle heller någravikliga sakskäl som talar för att den föreslagna ordningen bör genomföras. FiU1983/84:20 121 härtill saknas anledning att nu företa några ändringar iaktiebolagslagen. Utskottet avstyrker således förslaget till lag om ändring iaktiebolagslagen. Enligt utskottets mening finns skäl att även omlagförslaget avstyrks - något beröra den rättsliga uppbyggnaden avfondsystemet. skall tilldelas medel vilka i principskall placeras i aktier i svenska aktiebolag och som riskkapital i svenskaekonomiska föreningar. Ägare lill aklierna blir allmänna pensionsfonden. Varjefondstyrelse blir beträffande de aktier som styrelsen förvaltar atl anse somställföreträdare för allmänna pensionsfonden. blirregistrerad hos VPC för sina förvallade aklier och har att utöva de funktionersom enligl aktiebolagslagen tillkommer aktieägare, bl. a. när det gällerrösträllen på bolagsstämma. Den nu beskrivna konstruktionen innebär inle någonprincipiell nyhel. eftersom Ijärde fondstyrelsen ärställföreträdare för allmänna pensionsfonden med de befogenheter som enligtaktiebolagslagen följer med äganderätten lill de förvaltade aklierna. I ett principiellt viktigt avseende finns emellertid en avgörandeskillnad mellan fiärde fondslyrelsen och lönlagarfondstyrelserna. nämligen närdel gäller förfogande över rösträtten pä bolagsstämma. Såväl fjärde fondstyrelsensom lönlagarfondstyrelserna äger överlåta rösträllen för de av styrelsernaförvallade aktierna till en eller flera fackliga organisationer. I fråga omlöntagarfondstyrelserna föreskrivs därutöver i 38 S förslaget till reglementeför allmänna pensionsfonden all lönlagarfondstyrelsen skall på begäran avlokal facklig organisation vid ett bolag i vilket fondstyrelsen förvärvataktier överlåta ål organisationen all utöva rösträtt för hälften av aktiernasröstetal. Överlåtelsen skall ske i sänder och är i principoåterkallelig. Den föreslagna ordningen innebär således att statligamedel ställs till lönlagarfondstyrelsernas förfogande för inköp av aklier, altstyrelserna skall förvalta förvärvade aktier men att styrelserna kan tillförmån för en viss grupp medborgare tvångsvis berövas rätlen att utöva den tillaktierna knutna rösträtten. Enligl utskottets mening ter sig en sådan ordningmärklig. Huruvida den kan anses stå i överensstämmelse med gällande grundlagankommer dock inle på lagutskottet alt pröva. Överförandel av rösträtten lill de fackligaorganisalionerna har emellertid ytterligare en viktig aspekt. Inom svenskakliebolagsrätt gäller den s.k. odelbarhelsprincipen. Den innebäralt de med en aktie förenade rällighelerna inte kan på ett definilivi sättskiljas från varandra. Den rösträtt som tillkommer aktien kan således inteöveriålas separat. Som framgår av lagrådels yllrande har fjärde fondstyrelsenredan i betydande utsträckning genom fullmakt överiålil rösträtten för sinaaktier till fackliga organisationer. har slyrelsen inle ansett sigböra ge instruktioner för hur organisalionerna skall rösta. 1 propositionenfastslås nu uttryckligen i lagtexten att ulövandel av rösträtten får överlåtaspå de fackliga organisationerna. Nyheten i förslaget är atl sådan överlåtelse i FiU1983/84:20 122 vissa fall skall ske tvångsvis. I propositionen hävdas (s.121) atl det inte kan anses strida mot odelbarhelsprincipen att en fondstyrelseför över hälften av rösträtten för en aktiepost till en facklig organisation,eftersom beslämmelserna endast innebär ett sätt atl för högst ell år ål gångenfördela del med aktieposten förenade ägarinflytandet inom löntagarkollektivet. Enligt utskottels mening ler sig delta uttalande i höggrad anmärkningsvärt. Uppenbarligen kan det inte tolkas på annat sätt än attregeringen har den uppfattningen alt såväl lönlagarfondstyrelserna som delokala fackti-i;a orgimisationerna är delar av löntagarkollektivet. Dennaregeringens uppfattning rimmar dåligt med den beskrivning som på andra ställenges i proposilionen av innebörden av fondsystemet. Utskottet vill framhålla att bestämmelserna innebär attrösträtten för aktierna förs över från en juridisk person till annan utan attaklierna som sådana överlåts. Även med den i propositionen hävdadesamhörigheten mellan löntagarfondstyrelserna och de lokala fackligaorganisationerna strider enligt utskottets mening överlåtelseskyldigheten motodelbarhelsprincipen. Som jämförelse kan nämnas all om ett aktiebolag, som haraktier i ett annal bolag, överlåter rösträtten för dessa aktier lill ett dotterbolagså kan rimligen inte hävdas att det endast är fråga om ett sätt atl fördela delmed aklierna förenade ägarinflytandet inom koncernen, och därför ej stridandemot odelbarhelsprincipen. Utskottet konstaterar således alt den i proposilionenföreslagna ordningen slår i strid mot gällande akliebolagsrätlsliga principer.Även i andra hänseenden kan kritik riktas mot de föreslagna reglerna. Som utskottet redan antytt ger förslaget de fackligaorganisationerna ett betydande inflyiande. Det bör tilläggas attlöntagarfondstyrelserna har behörighet alt lill fackliga organisationeröverföra rösträtten även för de aklier som inte omfallas av 38 S ipensionsreglementet. Samma behörighet har fjärde fondstyrelsen. Det sagdainnebär att de fackliga organisalionerna kan få ett betydligt störreinflytande än vad som framgår av uttalandena i den allmänna motiveringen iproposilionen. Sett mot denna bakgrund ler sig de föreslagna ändringarna i 9kap. 3 § aktiebolagslagen i hög grad tveksamma. Enligt 9 kap. 3 § får vid en bolagsstämma ingen rösta föregna och andras aklier för sammanlagt mer än en femtedel av de på stämmanföreträdda aktierna. Syftet med bestämmelsen är att skydda mindre aktieägare. 1propositionen föreslås, som utskottet ovan redovisat, alt vid tillämpningen avröstkvoisregeln så skall varje fondstyrelse anses som en aktieägare för sig.Även om lagändringarna - som lagrådet anför - är en naturiig konsekvens avfondstyrelsernas självständiga ställning kan inle bortses från attlönlagarfondslyrelserna, fjärde fondstyrelsen och de lokala fackliga organisalionerna,om de agerar gemensamt, får ett avgörande inflytande på stämman. Undanlagetfrån röstkvoisregeln öppnar således möjlighet för en betydande fackligmaktkoncentration. FiU1983/84:20 123 Slutligen vill ulskottel peka påatl lagförslagen innehåller i vissa fall olydligheter som kan medföra problem.Som exempel kan nämnas andra stycket i 38 § i pensionsfondsreglementet. Ilagrummet uppställs regler för hur rösträtten skall fördelas om flera fackligaorganisationer begär all få utöva röslrätten. Bestämmelsen synes utgå från altsådan begäran framställs i ett sammanhang. Däremot berörs inle med ett ord imotiveringen hur bestämmelsen skall tolkas om först en organisation begär attfå hälften av rösträtten överförd till organisationen och sedan någon dag efterfondstyrelsens beslut om överlåtelse en annan facklig organisation begär detsamma.Enligl utskottets mening kan bestämmelsen inte tolkas på annal sätt än all densistnämnda organisationen får vänta innan den kan få del i rösträtten.För undvikande av framtida konflikter mellan löntagarorganisationerna borde imotiveringen ha angivits hur en fondstyrelse bör agera när en begäran omöverlåtelse av rösträtten inkommer. Sammanfattningsvis konstaterarutskottet alt de föreslagna ändringarna i vissa fall strider klart mot tidigaretillämpade akliebolagsrätlsliga principer och i andra fall ler sig tveksammaeller är otydliga och svårtilläm-pade. Mot denna bakgrund måsle riktasallvarliga erinringar mot atl den rättsliga uppbyggnaden av fondsystemet inleblivit föremål för mera ingående utredningar och överväganden. Än merförkastligt ter sig den korta lid som remissinstanserna och lagrådet haft tillsill förfogande för granskning av förslaget. FlU1983/84:20 124 yttrande ' "" 1983/84:3 y överproposition 1983/84:50 om löntagarfonder jämte motioner Genom beslut den 15 november 1983har finansutskottet berett socialförsäkringsulskotiet tillfälle alt yttra sigöver proposition 1983/84:50 om lönlagarfonder jämte eventuella motioner väcktamed anledning av propositionen i de delar som berör utskottetsberedningsområde, Socialförsiikringsulskotlet begränsar sitt yttrande tillde i propositionen framlagda förslagen lill lag om ändring i lagen (1962: 381)om allmän försäkring och lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatserför uttag av avgift lill försäkringen för allmäntilläggspension. Utskottet yttrar sig dessutom över de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1983/84; 189 av () och RolfAndersson (c). 1983/84:191 av () och (). 1983/84:204 av m.fl. (m) (yrkandena I och 9). 1983/84:205 av GöstaAndersson (c) och (). 1983/84:206 av () ochIngvar Karisson i (c). 1983/84:207 av i (c) ochGunnel (c), 1983/84; 208 av (), 1983/84: 209 av KariBoo m.fl. (c), 198.3/84: 210 av () och ().I98.3./84; 211 av (), 1983/84:212 av m.fl. (c).1983/84:213 av m.fl, (c), 1983/84:215 av ()och (), 1983/ 84:216 av (), 1983/84:217 avIngemar Hallenius m.fl. (c). 1983/84:220 av () och LarzJohansson (c). 1983/ 84:221 av () och (),1983/84: 222 av m.fl. (c) och 1983/84:224 av () (yrkande I). Socialförsäkringsulskottelfår anföra följande. 1 proposilionen föreslås atl fem nya fondstyrelser,benämnda löniagarfondslyrelser, inrättas inom ramen för allmännapensionsfonden. Motiven för att knyta löntagarfonderna till ATP-systemet ärdels atl fonderna därigenom utnyttjar en befintlig organisation som årbeprövad och väl etablerad, dels alt det innebär en finansiell förstärkning avATP-systemet genom atl alla de medel som förvallas av löntagarfonderna i sinslutliga användning helt kommer alt användas för pensionsuibelalningar.Löntagarfondstyrelserna skall tillföras medel - förutom genom vinstdelning genom en särskild del av tilläggspensionsavgiften. Skälet härför är att ävenlöntagarna - genom motsvarande avräkning i löneförhandlingarna - skall bidratill en ökad kapitalbildning. Av tilläggspensionsavgiften skall 0,2 procent- FiU1983/84:20 125 enheter tillföras lönlagaifondsiyrelserna, och till följdhärav föreslås en motsvarande höjning av lilläggspensionsavgifien fr. om. Vidare skall löntagarfondstyrelserna överföra avkastning på delförvallade kapitalet till de pensionsutbetalande fondstyrelserna. Avkastningenskall motsvara av nuvärdet av de medel som styrelserna förvaltar. Dellainnebär alt försäkringen för tilläggspension i fortsättningen förutom genomlilläggspensionsavgifter också finansieras av vinstskati och vinstdelningsskatt. Molionärerna i motion 204 av , m.fl. begär iyrkande avslår proposilionen. I motionen anförs attlöntagarfondsförslagel kommer alt försämra avgiftsunderlaget i långt störreutsträckning än som svarar mot den avkastning på som skall överföras tillATP-systemet, och totaleffekten blir därför en urholkning av ATP-systemet, inteen förstärkning. Motionärerna begär i yrkande 9 ett tillkännagivande omeffekterna av löntagarfonder på ATP-syslemel i enlighet med del anförda. Även imotionerna 213 av m. fl. och 224 av m. fl.yrkas avslag på propositionen. I motion 213 anförs alt löntagarfonderna intekommer all innebära någon reell förstärkning av ATP-systemet eftersom detföreslagna avkastningskravet på endast kommer att tillföra ATP 5 miljarderkronor medan pensionsutbetalningarna uppgårlill nästan . Molionärerna i motion 224 avvisar ocksåmotivet att löntagarfondsförslaget stöder ATP-systemet. Enligl molionärerna ärlöntagarfondernas lillskolt lill ATP-syslemel redan frän början marginelll ochminskar dessutom , och det är vidare tveksamt om löntagarfondernasavkastning verkligen blir realt. 1 motionerna 189, 191, 205, 206, 207, 208,209, 210, 211, 212, 215. 216, 217, 220, 221 och 222, som alla väckts avenskilda cenlerledamöter, yrkas avslag på proposilionen. I samtliga motionerredovisas löntagarfondsförslagels ekonomiska konsekvenser för olika regionersåsom ökade ATP-avgifter och till följd härav minskade skatteintäkter förkommuner och landsling. Enligl utskottets mening innebär den i proposilionenföreslagna konstruktionen med inrättande av löntagarfondstyrelser inomallmänna pensionsfonden en förstärkning av ATP-systemet. Såsom framhållits iproposilionen kommer därmed alla medel som tillförs AP-fonden atl i sinslutliga användning kunna nyttjas för pensionsuibelalningar. Utskottet, somsåledes inle har någon erinran mot propositionens förslag om inrättande avlöntagartbndslyrelser, tillstyrker förslaget om en höjning av tilläggspensionsavgiftenmed fr. om. Utskottet tillstyrker vidare denföreslagna ändringen i lagen om allmän försäkring, som är en följd av denföreslagna avkastningsöverföringen till första-tredje fond- FiU1983/84:20 126 Det anförda innebär atl utskottet avstyrkerbifall till samtliga niotioner, Närvarande: (), (). DorisHåvik (s), (), (), Lars-Äke (), GullanLindblad (m). (), (), SiriHäggmark (m). (), Maigö (vpk), iVisby (m) och (). (), (), ElisAndersson (c), (), (), i (m) och () anser atl den del av utskottets yttrandesom börjar på s. 2 med "Enligl utskollels" och slutar på s. 3 med"samtliga motioner" bon ha följande lydelse; Utskottet vill inledningsvis erinra om alt ATP-systemet ärell fördelningssystem, vilket innebär alt varje års pensionsutbetalningar iprincip skall täckas av samma års avgifter. Pensionerna är således inleberoende av avkastningen från AP-fonden. Avgörande är i stället den allmännaproduktionsutvecklingen i landet och därmed avgiftsunderlagets utveckling.Utskottet anser att den i proposilionen föreslagna avkastningen frånlönlagarfondslyrelserna lill ATP-systemet realt endast innebär ettobetydligt tillskott. Det kan vidare, enligl ulskotlels mening, befaras altlöntagarfondsförslagel kommer att försämra avgiftsunderlaget i långt störreutsträckning än som svarar mot nämnda avkastning. Enligl uiskollel blir därförtolaleffekien av löntagarfondsförslagel en urholkning av ATP-systemet, ochinte som framhållits i proposilionen en förstärkning. Utskottet vill dessutomframhålla de negativa ekonomiska konsekvenser som löntagarfondsförslagel fårför olika kommuner genom ökade ATP-avgifter och till följd härav minskadeskatteintäkter. Med del anförda avstyrker utskottet bifall lillpropositionens förslag såvitt del berör utskottets ämnesområde och tillstyrkersåledes bifall till samtliga motioner. Vad utskottet med bifall till motion 204yrkande 9 anfört om effekterna av löntagarfondsförslaget på ATP-systemet börges regeringen lill känna. FiU1983/84:20 127 Margö (vpk) anför kommunisterna har ien med anledning av proposition 1983/84: 50 väckt motion 1983/84: 223föreslagil vissa förändringar i propo-siiionens förslag om löntagarfonder. De imotionen föreslagna ändringarna berör dock inle de lagförslag i propositionen,som socialförsäkringsutskottet har all ytira sig över. Jag vill dock framhållaall enligl kommunisternas mening bör den i proposilionenföreslagna höjningen av lilläggspensionsavgifien med 0,inle avräknas ikommande löneförhandlingar. Partiet avvisar synen på fonderna som ell medelför alt åstadkomma en återhållsam lönepolitik. Med det anförda tillstyrker jagpropositionens förslag såvitt det berör ulskoltels ämnesområde och avstyrkerbifall till samtliga motioner som uiskollel har all yitra sig över. FiU1983/84:20 128 Näringsutskottetsyttrande /84:5 y omlöntagarfonder (prop. 1983/84:50) har berettnäringsutskoltet tillfälle alt avge yttrande över proposition 1983/84; 50 omlöntagarfonder jämte motioner med anledning därav, i de delar som rörnäringsulskottels bcredningsomräde. Regeringens förslag i propositionen innebärsammanfattningsvis alt ett belopp av storleksordningen 2-2.5 miljarder kronorper år skall 1990 tillföras allmänna pensionsfonden -utöver de medel som enligt nuvarande regler skall ingå i denna - för att i likadelar förvaltas av fem särskilda styrelser, benämnda löniagarfondslyrelser, meduppgift alt göra riskbärande placeringar i svenska aktiebolag och ekonomiskaföreningar. De nytillkommande fondmedlen skall erhållas dels genom en nyinfördvinsldelningsskatt. dels genom en höjning av lilläggspensionsavgifien.