bet · G701JoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — a. forskare.Därvid framfördes misstanken att den ökade kvävegödselmedelan-vändningen iVästeuropa som helhet bidrar till en kväveöverbelastning i nederbörden somverkar försurande. Utredningenom användning av kemiska medel i jord- och skogsbruket har tagit upp frågan omkvävebelastningen ur en något annoriunda synvinkel i betänkandet Användning avväxtnäring (SOU 1983:10). Utredningen framhåller att växtnäringsförluster frånåker mycket påtagligt kan påverka både yt- och gmndvattenkvaliteten.Utredningen föreslår att lantbruksnämndernas insatser avseendegödslingsrådgivning ökas. Den föreslår även lagstift- JoU1983/84:29 H ning som skall möjliggöra för att utfärdaföreskrifter för gödselhantering inom särskilt föroreningskänsliga områden.Utredningens förslag bereds i . När det gäller försurningen av skogsmark gavsnaturvårdsverket genom beslut i uppdrag att pröva olika åtgärder attmotverka försurningens effekter på främst skogsmark och grundvatten. Enförsöksverksamhet med kalkning inleddes . För nästa budgetår beräknaskostnaderna för försöksverksamheten i detta avseende enligt propositionen uppgåtill 8 milj. kr. och utfärdade redan år1977 vissa riktlinjer för att minska skogsgödslingens bidrag tillförsurningen. NyUgen har de båda myndigheterna i samråd antagit allmänna rådför skogsgödsling i syfte att undanröja risken för försurningsskador på grundav skogsgödsling. Därvid rekommenderas allmänna restriktioner beträffandegödsling under vissa årsfider och i vissa känsliga områden (på tjälad mark ochsnö, vid vattentäkter, på känsliga jordar och inom skyddsvärda områden). Inomtillrinningsområden till försurade sjöar bör kvävegödsling icke ske i form avammoniumnitrat. I stället bör kalkammonsalpeter eller urea användas. Dessarekommendationer gäller för hela . Vidare ges rekommendationer för oUkalandsdelar. I södra och sydvästra bör kvävegödsling över huvud tageticke ske medan i övriga och större delen av gödslingen börbegränsas. Marker med hög bonitet bör inte gödslas alls. är f. n. i färd med att utarbeta reglerbeträffande helträdsutnyttjande i skogsbruket. Som framgår av det anförda har olika åtgärder sedanåtskilliga år vidtagits för att minska jord- och skogsbrukets medverkan tillförsurningen. Utskottet vill framhålla att även dessa frågor torde komma attbeaktas av regeringens aktionsgrupp mot försurningen när den skall lägga framförslag om ytterligare åtgärder. Med hänsyn tiU de åtgärder som sålunda redanvidtagits samt fiU att såväl regeringen som berörda myndigheter följersituationen får motionernas syfte till väsentlig del anses tillgodosett.Motionerna 677 såvitt nu är i fråga (yrkande 4), 1857 och 2347 bör därför ickeföranleda någon ytterligare åtgärd. Bilavgasernas medverkan till försurningen Luftföroreningar från bilavgaserhar utgjort ett problem, främst i tätorterna. har sedan år1976 bestämmelser om bilavgasrening som är mer långtgående än något annat landi . De svenska avgaskraven når dock icke upp till de krav som ställs iUSA och i . föreslog i sitt huvudbetänkande (SOU1983:27) att avgasreningen skulle skärpas väsentligt och attbästa tillgängliga teknik för avgasrening skulle införas i . JoU 1983/84:29 12 Länge betraktades bilavgasproblemet som etttätortsproblem. Bensinavgaserna innehåller bl. a. kväveoxider medandieselavgaserna innehåller både svaveldioxid och kväveoxider. Svaveldioxidenansågs länge vara den helt dominerande källan till försurningen. Efter hand haremellertid kväveoxidernas roll för försurningen alltmer uppmärksammats. Underde har forskarna ansett sig finna att svaveldioxid tillsammans medkväveoxider och andra luftföroreningar från bilavgaserna som ozon skadartillväxten hos växter och träd mer än vad dessa skadliga ämnen var för sig isamma koncentration skulle åstadkomma (s. k. synergism). Närvidden av skogsskadorna i insågs fattade förbundsregeringensommaren ett principbeslut om införande av avgasrening av bilar för attminska kväveoxidutsläppen m. m. är dock som medlem av EGbunden av att gemensamma regler på avgasreningsområdet bör gälla för hela deneuropeiska gemenskapen. i beräknas komma att redovisafrågan under innevarande vår. Fråganom bilavgasrening behandlades senast i med anledning avmotioner i frågan. Utskottet förklarade sig då (JoU 1983/84:3) utgå från att,med hänsyn till de stora problem som bilavgaserna förorsakat, frågan skullekomma att behandlas skyndsamt och att ett samlat åtgärdsprogram enligt ettriksdagsbeslut (JoU 1978/79:22) skulle komma att framläggas.Utskottet tog även fasta på en deklaration av jordbmksministern i attregeringen skulle tillvarata varje möjlighet att få en bred internationelluppslutning bakom effektiva åtgärder för att komma till rätta med bilismensluftföroreningsproblem. Jordbruksministern har senare återkommit tiU fråganbl. a. i allmänpolitiska debatt. Moderatasamlingspartiet har i kommittémotion 1816 av i m. (yrkande 9) erinrat om att den borgerliga regeringen i efterregeringsskiftet har vidtagit snabba och beslutsamma åtgärder för attframtvinga övergång till ett tillfredsställande system för avgasrening. Enligtmotionärerna har stora möjligheter att påverka övriga länder inomden europeiska gemenskapen till en för gemensam lösning. En svenskanslutning är dä självklar. Enligt motionen bör detta ges regeringen tillkänna. och kommunisterna har som tidigare framhållits isina partimotioner 1296 resp. 848 även krävt effektiv rening av bilavgaserna.Enligt centermotionen bör kraftfulla åtgärder även vidtas när det gäller dedieseldrivna bilarna. anför i motion 676 av och att det finns starka skäl att misstänka att de skogsskador somrapporterats bl. a. från har samband med förekomst av kväveoxideroch oxidianter i luften. Motionärerna betonar mot bl. a. den bakgrunden behovetav snabba åtgärder på bilavgasområdet. Då motionen innehåller specificeradeyrkanden om viss avgasrening tar utskottet icke ställning till den nu utanavser att behandla den i annat sammanhang. Utskotteterinrar om att bilavgasutredningens betänkande bereds i . Somriksdagen framhöll finns det även JoU1983/84:29 13 anledning ta fasta på jordbruksministerns uttalande om attregeringen, kommer att ta till vara varje möjlighet att få - en bredinternationell uppslutning bakom effektiva åtgärder för att komrha till rättarned bilismens avgasproblem. Den inverkan kväveavgaserna anses ha på skogstillväxten,bidrar till att skärpa vikten av en effektiv avgasrening. Med hänsyn, till atthithörande frågor således är föremål för prövning inom regeringskanslietavstyrks motion 1816 såvitt nu är i fråga (yrkande 9). I några motioner yrkas på åtgärderför att skydda försurningshptade vatten i anslutning tUl kalkningsprogrammet,erinrar i.motion 677 av och ;pm. att;försurningen innebär .ökad rörlighet i mark och vatten:för bl. a.,aluminium. ;Dettautgörenmiljörisk som bör beaktas vid val avfällningskemikalie.rvid de kommunalaavloppsreningsverken. Enligt motionärerna bör kalk och järnsulfat tas fram istället för aluminiumföreningar. Den i motionen väckta frågan beaktades redan i samband med1982 års riksdagsbeslut om åtgärder mot försurningen. Enligt vad utskotteterfarit har frågan under observation. I vissa fall anses enåtgärd av det slag som förordas i motionen vara verkningsfull, i andra fallinte. Något uttalande med det innehåll som föreslås i motionen bör därför ickegöras. Motionen avstyrks såvitt nu är i-fråga (yrkande 5). Enligt motion 1816 av ArneAndersson i m. fl. (m) (yrkande 3) bör hos regeringen begära enfortlöpande utvärdering av kalkningsverksamheten. I motion 1839 av StinaGustavsson och (båda c) framhålls såvitt nu är i fråga (yrkande4) behovet av att de genom försurningen kraftigast påverkadegrundvattentäkterna återställs, främst genom kalkning av vattentäkternas tiUrinningsOmråde.Kalkningsfrågän uppmärksammas även i motionerna 848 (vpk) och 1296 (c). Imotion 848 krävs även ett program för skydd av grundvattnet. Utskottet erinrar om att de åtgärder som förutses underförevarande anslag innefattar en uppföljning av kalkningsverksamheten. Enligtpropositionen bör generella slutsatser kunna dras av de långsiktiga effekternaav kalkningsverksamheten med hjälp av de undersökningar ochfiskeristyrelsen utför. Syftet med yrkande 3 i motion 1816 torde därmed tillväsentlig del vara uppfyllt. Yrkandet bör således icke föranleda någonytterligare åtgärd från sida. När det gäller försurningen av grundvattnet får utskottethänvisa till att, som framhålls i propositionen, en försöksverksamhet avseendekalkning av bl. a. grundvatten har inletts i syfte att prövaolika åtgärder för att motverka försurningens effekter. Försöksperioden kommerenligt att behöva utsträckas iinder en relativt långtidsperiod, varav en Rättelse: S. 16, rad 4 Utgår: JoU1983/84:29 14 första del bör omfatta . Utskottet förutsätter att,därest försöksverk samheten skulle avsätta någorlunda säkra resultat, åtgärder kommer att sättas in i en programmerad omfattning. Syftet med motion 1839 torde i allt väsentligt vara tillgodos'ett genom en hänvisning till vad utskottet sålunda anfört. Någon ytterligare :'åtgärd med. anledning av motionen påkallas således icke. ' >''' :'" ' . I motion 1816 av iLjung m. fl. (m) påtalas att vi i främst baserar vårtenergibehov'påförbränningav olja, kol och olika inhemska bränslen. Förbränning ger aUtidluftföroreningar. Kärnkraften, däremot ger enligt motionen enmiljövänligenergiproduktionsom möjliggör, väsentliga förbättringar vadgällerluftföroreningar ochutsläpp av försurande ämnen. De säkerhetsproblem' som= ärförenade med kärnkraftens fredliga användning bedöms som'mindre än baraför . Motionärerna yrkar att begär en omfattandeutvärdering av miljöeffekterna av olika energisatsningar och därvid bl. a.jämför secure-reaktorer med fossileldade system. Utskottet får erinra om att kärnkraften enligt beslut medanledning av folkomröstning skall avvecklas och att inganya reaktorer skall byggas. En sådan utvärdering som motionärerna efterlyserframstår mot bakgmnd härav inte motiverad. Motionen avstyrks därför såvitt nuär i fråga (yrkande 7). Förslag beträffande olika regioner Försurningsskadorna har varitsärskilt allvarliga i södra och sydvästra . I ett antal motionerframställs yrkanden som inriktar sig på åtgärder inom vissa län och regioner, I motion 319 yrkar och (bådac) på ökade insatser för att begränsa försurningens effekter, stoppa denbegynnande skogsdöden samt utveckla inhemska, energikällor för bl. a. ökadsysselsättning i län. I motion 679 framlägger m. fl. (s)förslag om förebyggande åtgärder mot försurningen och om kalkning mot bakgrundav erfarenheter från . () yrkar i motion 840 attåtgärder vidtas i mot försurningen (yrkande 1) och att ett åtgärdsprogramutformas och fullföljs i ett pilotprojekt (yrkande 3). ochEwy (båda m) efterlyser i motion 1829 en dokumentation avförsurningsområdet (yrkande 1). Regeringen bör utse , ochKalmar län som försökslän i dessa hänseenden (yrkande 2). (c, s, fp) hänvisar i motion 1835 (delvis) till de stora försurningsskador somåsamkats och yrkar på stöd för att säkerställa bl. a. godtagbartvatten. I motion 1839 (yrkande 1) yrkar JoU 1983/84:29 15 Gustavssonoch (båda c) att ytterligare åtgärder tas för att reducera de försurande utsläppen inom (med utgångspunkt i förhållandena i ; län). Yrkande pm medel för åtgärder mot försurning av sjöar och vattendrag i framställs i motion 1849 av i och (båda c). Slutligen begär och (båda c) i,motion 2335 att ger regeringen till känna behovet.av skyndsanima motåtgärder för att hindra en utbredning av skogsskador,geriom försurning - med syftning på utvecklingen främst i . Utskottetfår, när det.gällerkalkningen, erinra om att länsstyrelserna har att svara förkalkningsplanering och bidragsgivning i enlighet med de riktlinjer somlitformats för verksamheten. och har detcentrala ansvaret för,redovisningen av försurningsläget och planeringen avkalkningsåtgärder i sjöar och vattendrag. Vid utläggning av oUka projekt förförsök, undersökningar, kartering,och forskning söker enligtvad utskottet inhämtat dels åstadkomma en spridning för att få framrepresentativa uppgifter från olika delar av landet, dels också givetvisförlägga tyngdpunkten till områden som drabbats hårdast av miljöföroreningar.Så kommer exempelvis den studie som och skogsstyrelsentillsammans planerar för att få fram lämpliga metoder för skogsinventeringar,och som omnämnts i det föregående, att förläggas till . Även i övrigthar olika undersökningsprojekt i stor utsträckning förlagts till de södra ochsydvästra länen. I motsvarande mån har kalkningsverksamheten varit mestintensiv i dessa län. Utskottet finner icke att har anledning attnärmare gå in på den medelsfördelning mellan olika regioner som de ansvarigamyndigheterna har att besluta om. De här aktuella motionernas innehåll i övrigttorde i allt väsentligt ha besvarats genom vad utskottet uttalatom olikaåtgärder mot försurningen. Motionerna 319, 679, 840 yrkandena 1 och 3,1829,1835delvis, 1839 yrkande 1,1849 och 2335 bör således icke föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd. Försurningen är till stor del orsakad av miljöföroreningarsom sprids över gränserna. Av det svavel som faller ned över beräknasbortemot härröra från eldningsanläggningar utomlands. Källorna tillkväveföroreningarna är i betydligt större utsträckning att finna i det egnalandet - icke minst i bilarnas avgaser. Frånsvensk sida har alltsedan 1972 års om miljövård i enbetydande aktivitet utvecklats för att nå fram till internationellaöverenskommelser om minskade utsläpp av föroreningar som riskerar att påverkamiljön i andra länder än det där utsläppskäUan är belägen. 1979 årsECE-konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar har tillkommitunder effektiv medverkan av och övriga nordiska länders JoU 1983/84:29 16 ECE omfattar utom samtUSA och . hölls i en uppföljningskonferenspå såväl ministernivå som expertnivå. Samtligamedlemsstater, utom och har numera ratificeratECE-konvéntiorien. Sedan konventionen trätt i kraft hösteri 1982 har detfortsatta arbetet pä att utveckla ; samarbetet mellan de deltagande ländernaförlagts till ett särskilt verkställän de organ. hartillsammans med och regeringar framlagt ett förslag i det verkstäUande organéti att minskasvavelutsläppen . Detta förslag har fåttanslutning av sammanlagt tio länders regeringar (förutom'förslagsstäUarna ;även , , , ;öchv ,och ). -Miljöministrarna i'dessa Järider-hår haft ettmöte i . Ett ännatmöte koinmér ätt hållas i Miincheh > på inbjudan avförbundsrepublikens regering. Till det här samtliga kdnveh-'-" tionsstaterinbjudits. Vidare är ett andra möte med det verkställande organet ' planerattill . Som underlag fördetta rhöté beräknas ett antalexpertrapporter föreligga med utvärdering av effekterna av luftföroreningarnasamt de tekniska och ekonomiska möjligheterna att minska.utsläppen, i har för sin del föreslagit EG:sministerråd att medlemsländerna skall minska sina svavelutsläpp ochsina; kväveutsläpp . Vidare har vid sin januarisession i stor enighet antagit enresolution med uppmaning till medlemsregeringarna att verka för en effektivutsläppsbegränsning. Förslagen om minskning av svavelutsläppen har emellertidäven :mött motstånd på olika håll. En brittisk utredning har föreslagitsin regering att i avvaktan på ytterhgare forskning skjuta en reell nedskärningav de brittiska utsläppen framför sig i tiden. De nordiska miljöministrarna hari en gemensam hänvändelse tiU den brittiska regeringen uttalat, att ettgodkännande av rapportens förslag skulle innebära ett svårt nederlag för detinternationella miljöarbetet. uppmanas att i stället ansluta sigtill det förslag om att reducera svavelutsläppen som de nordiskaländerna lagt fram. I motionerna framställs olikayrkanden med förslag till svenska initiativ för att minska de internationeUautsläppen. Enligt partimotion 1296 av m. fl. börECE-konventionen utvidgas så att den omfattar även befintliga anläggningar(yrkande 2). Även den nordiska miljökonventionen bör utvecklas för att få tillstånd ytterligare begränsningar av försurande utsläpp (yrkande 3). Ettmotsvarande yrkaride återfinns i motion 1835 av m. fl. (c, s, m,fp), delvis. Enligt den moderata kommittémotionen 1816 av iLjung m. fl. (yrkande 2) bör förhandlingar föras för att skärpa den europeiskakonventionen. JoU 1983/84:29 17 motsvarandeyrkande framläggs av i motion 667 av och (yrkande 2). Även partimotion 848 av m. fl. (vpk) vilkenbehandlats i det föregående innehåller förslag om åtgärder på detinternationella planet. En ny internationell konferens bör sammankallas, ansermotionärerna. Ytterligare yrkanden om åtgärder och initiativ på detinternationeUa planet, vilka i stora drag överensstämmer med de ovanredovisade, framställs i motionerna 504 av och (båda m) yrkandet, 1834 av m.fl. (s), 1839 av StinaGustavsson och (båda c) yrkande 2, 2018 av ochAnders (båda m) yrkande 2 samt 2336 av och (båda m) yrkande 1. Utskottetinstämmer med motionärerna i fråga om vikten av att det internationeUaförhandlingsarbetet oavlåtligt måste fortgå i syfte att komma till rätta med deförsurande luftföroreningarna. Den senaste tidens utveckling med omfattandeskogsskador visar att frågan brådskar. Som framgår av den föregåendeframställningen är man i stora delar av numera medveten om utsläppensskadeverkningar. Den utveckling som de tyska skogarna genomgått har fått tillföljd att en ny attityd kommit att intas i flera länder till de storaföroreningsproblem vars yttringar på grund av särskilda geografiska ochkUmatiska förhållanden blev tydUga i Sveriges sjöar och älvar redan för mer änett decennium sedan. Deåtgärder som kortfattat redovisats i det föregående visar att den svenskaregeringen aktivt söker driva på utvecklingen och därvid söker samarbete medandra länders regeringar med likartad syn. De åtgärder som diskuteras i dennordiska kretsen gäller givetvis även de nordiska ländernas egna utsläpp.Utskottet anser att redan vidtagna och planerade åtgärder är ägnade att i alltväsentligt tillgodose syftet med motionerna. Någon ytterligare riksdagensåtgärd med anledning av motionerna är enligt utskottets mening icke påkallad. Imotion 1296 av m. fl. erinras om att det finns ett stort kunnande i när det gäller teknik för miljöförbättrande åtgärder. Föratt stimulera andra länder att vidta erforderliga åtgärder för attminska utsläppen bör ta inifiafiv fill en internafionell mässa därsenaste och bästa miljöteknik presenteras. Utskottethar i och för sig ingen invändning mot en mässa av det slag som anges imofionen. Det finns dock knappast någon anledning för att tainitiativ i detta avseende. Motionen avstyrks på den grunden, såvitt nu är ifråga (yrkande 4). l.att med bifaU till regeringens förslagtiW Åtgärder mot försurningen för /85 anvisar ettreservationsanslag av , JoU 1983/84:29 18 att avslårmotion 1983/84:683, 3. beträffandeinventering av skador på skog att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmotionerna 1983/84:677 yrkande 1, 1983/84:1816 yrkande 4 och 1983/84:1864, 4. beträffandekompensation för skogsskador att avslårmotion 1983/84:1816 yrkande 6, 5. beträffande inrättande av en kommission att avslår a) mofion 1983/84:1296 yrkande 1, b) mofion 1983/84:2018 yrkande 1, c) motion 1983/84:2334, att lämnarmotion 1983/84:848 utan ytterligare åtgärd, 7. beträffande miljökrav vid förbränning avkol att avslår a) motion 1983/84:677 yrkande 3, b) motion 1983/84:1816 yrkande 8, 8. beträffande yord- och skogsbruketsmedverkan till försurningen att lämnar utan ytterligare åtgärd a) motion 1983/84:677 yrkande 4, b) motion 1983/84:1857, c) motion 1983/84:2347, 9. beträffande bilavgasernas medverkan tillförsurningen att avslår motion 1983/84:1816 yrkande 9, att avstyrkermotion 1983/84:677 yrkande 5, 11. beträffandeutvärdering av kalkningsverksamheten att lämnarmotion 1983/84:1816 yrkande 3 utan ytterligare åtgärd, 12. beträffandeåterställande av försurade grundvattentäkter att lämnarmotion 1983/84:1839 yrkande 4 utan ytterligare åtgärd, 13. beträffandeolika energisatsningars miljöeffekter att avslårmotion 1983/84:1816 yrkande 7, 14. beträffande förslag som rör olika regioner att lämnar utan ytterligare åtgärd a) motion 1983/84:319, b) motion1983/84:679, c) motion 1983/84:840 yrkandena 1 och 3, d) motion 1983/84:1829, e) motion1983/84:1835 (delvis), f) motion1983/84:1839 yrkande 1, JoU 1983/84:29 19 g)motion 1983/84:1849, h) motion 1983/84:2335, 15. beträffandeinternationella initiativ att lämnar utanytterligare åtgärd a) motion 1983/84:504 yrkande 1, b) motion1983/84:677 yrkande 2, c) motion 1983/84:1296 yrkandena 2 och 3, d) motion1983/84:1816 yrkande 2, e) motion1983/84:1834, f) motion1983/84:1835 (delvis), g) motion1983/84:1839 yrkande 2, h) motion 1983/84:2018 yrkande 2, i) motion 1983/84:2336 yrkande 1, 16. beträffande eninternationell mässa att avslårmotion 1983/84:1296 yrkande 4. Närvarande:Einar (), (), (), (), (), (), (), JanFransson (s), (), (), (),(), (), () och PaulLestander (vpk). 1.Inventering av skador på skog (mom. 3) , , ,, , och (samtiiga s) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Skogen är" och på s. 8 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Skogen är---- (lika medutskottet) till riksskogstaxeringen. utskottet sålunda anförttorde vara ägnat att i väsenfiig utsträckning tillgodose syftet med motionerna677 yrkande 1, 1816 yrkande 4 och 1864. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionerna påkallas således icke. JoU1983/84:29 20 dels utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffandeinventering av skador på skog attriksdagen avslår motionerna 1983/84:677 yrkande 1, 1983/ 84:1816 yrkande 4 och1983/84:1864, Kompensation för skogsskador (mom. 4) , , och (samtliga m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 8 som börjar,med "Utskottet finner" och slutar med "fråga(yrkande 6)" bort ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att vår kunskap om denna typ avskogsskador är relativt ny. Redan den första enkätundersökning som företagitshar givit indicier om att skadorna på skogen kan vara betydande. Det finns ävenanledning befara att denna negativa utveckUng kan gå fort. 1 det läget anser utskottetliksom motionärerna att en utredning bör filisättas för att undersökamöjligheterna att ge ersättning till enskilda som får vidkännas förluster tillföljd av försurningsskador på skogen. Vad utskottet anfört med anledning avmotionen såvitt nu är i fråga (yrkande 6) bör som sin mening geregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffandekompensation för skogsskador attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1983/84:1816 yrkande 6, Inrättande av en kommission (mom. 5 a) (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 9 som börjar med "Utskottet hälsar" och slutar med "fråga(yrkande 1)" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att hanteringenav försurningsfrågorna måste samordnas. Det gäller såväl utvärdering avtidigare åtgärder som bedömning av vad som är möjligt att åstadkomma i ,det internationella agerandet och forskningen. Uppdraget att åstadkomma ensådan samordning gav också den förra regeringen fill miljövårdsberedningen.Denna samordning har inte följts upp av den socialdemokratiska regeringen. Miljöskadorna till följd av försurning framstår som en avtidens mest angelägna frågor för folkrörelser och poUtiska partier. Mot denbakgrunden är det icke tillräckligt att som regeringen gjort tillsätta en gruppbestående av generaldirektörer utan politisk förankring för att överväga defortsatta åtgärderna. Dessutom bör, som motionärerna framhåUer, enparlamentarisk JoU1983/84:29 21 kommission mot försurningen nu få i uppdrag att ta framett handlingsprogram i enlighet med vad som anförts i motionen, såvälnationellt som internationellt. Vad utskottet sålunda yttrat med anledning av motion 1296såvitt nu är i fråga (yrkande 1) bör som sin mening ge regeringentill känna.