bet · G701FiU20 · 1983-12-31 00:00:00 — När det gäller de fem nyaAP-fonderna så skall dessa i enlighet med vad utskottet tidigare anfört omsamhällsekonomiska överväganden icke ha någon sådan begränsningsregel. Bedömsdet som samhällsekonomiskt nyttigt kan således fondsystemet förvärvamajoriteten av aklierna i ett företag. De nya reglernaför överförd rösträtt innebär att de anställda genom sina fackligaorganisationer inte bara som kan bemyndigas att rösta för AP-fondensaktier utan också kan begära alt få företräda hälften av de aklier somlönlagarfondstyrelsen förvallar i ett aktuellt bolag. Om flera fondstyrelseräger aklier i samma bolag skall de fackliga organisationerna kunna företrädahälften av fondernas samlade röstinnehav i förelaget ifråga. Dekvalificerande krav på fondernas verksamhet som utskottet ställt sig bakom idet föregående, att fonderna skall användas för alt främja samhällsekonomiskamålsättningar, att de skall främja regional balans, all de skall kunna slödjalönlagarkollekliva förelag och nya samhälleliga industrier även om dessa stårutanför aktiebörsen, och all deras röstinflytande skall användas för altmotverka transnationalisering och in-duslriutflyttning, förvandlar utvidgningenav AP- fondsystemet till något som kan bli av positivt värde för de arbetandeoch en ekonomisk utveckling i deras intresse. dels den del av utskottets yttrandepå s. 70 som börjar med "Vad beträffar" och slutar med "(yrkande4 e)" bort ha följande lydelse: Vad beträffar frågan om fondernasstyrelser tills vidare skall utses av har majoriteten ikonstitulionsutskottel ställt sig bakom propositionens förslag alt styrelsernabör utses av regeringen. Såsom utskottet förordat i det föregående framgår altfinansutskottet icke delar KU-majori-tetens bedömning. Det torde främja denofl'enlliga insynen i fondernas förvaltning om styrelserna utses av riksdagenmed de möjligheter till offentlig debatt delta innebär. Majoriteten skall dock- i enlighet med vad propositionen förordar - ha löntagarförankring. Motion 223tillstyrks sålunda i denna del (yrkande 4 e). dels den del av utskottets yttrandepå s. 71 som börjar med "har" och slutar med "ipropositionen" bort ha följande lydelse; FiU1983/84:20 90 Finansulskollet har inget alterinra mot att löntagarfondstyrelsernas regionalpoliliska betydelse stärksgenom att de prövar möjligheterna att kanalisera riskkapital via regionalainvestmentbolag, om delta kan bedömas stå i överensstämmelse med desamhällsekonomiska målsättningarna. Överhuvudlaget bör fonderna - såsomförordals i motion 223 (vpk) användas så alt deras verksamhet befrämjarregional balans. De kan alltså lill en del sägas utgöra ett regionalpolitisklinstrument. dels den del av utskottets yttrandepå s. 71 som börjar med "Näringsutskoltet har" och slutar med"f) och 5" bort ha följande lydelse; majoritet har isitt yttrande till finansutskottet (NU 1983/84:5 y) förordat att samtligayrkanden i motion 223 (vpk) avstyrks. Som framgår av det ovanstående delarfinansutskottet icke denna ståndpunkt. har tvärtom funnit attyrkandena i motion 223 gör all det förslag lill utvidgning av AP-fondsystemetsom regeringen förordar omvandlas lill något som gynnar de arbetandesjntressen. Alla de olika punkterna i motionen äger sin vikt.Utskottet ser med tillfredsställelse att motionen särskilt vänder sig mot denav borgertiga klassinlressen och teorier dikterade inflationsuppfattningen ochknytning-en av fonderna till den återhållsamma lönepolitik som propositionenger uttryck för. De olika yrkandena har utskottet ställt sig bakom i del föregåendeoch tillstyrker således mofion 223 yrkandena 4 (a, b. c, d och f) och 5. dels utskottels hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande inrättande av fem löntagarfondstyrelserm.m. att med avslag på motionerna 1983/84:34 yrkande 2, 1983/84:164 imotsvarande del, 1983/84:189, 190, 191, 204 yrkandena I och 6-9, 205, 206,207, 208, 209, 210, 211,212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 220, 221, 222 och224 yrkande I samt med bifall fill motion 1983/84:223 yrkandena 4 och 5 antar iproposition 1983/84:50 framlagda a) förslag lilllag om vinstdelningsskatl saml som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om vinstdelningsskatlens tillämpning beträffande de ekonomiskaföreningarna, b) förslag tilllag om ändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond med den ändringenatt ingressen och 11 § e) erhåller följande som utskottets förslag betecknadelydelse; Regeringens förslag Utskottets förslag Härigenom föreskrivs i fråga om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:609) om allmän inves- lagen(1979:609) om allmän inves teringsfond teringsfond dels alt i16 § ordel "styrelsen" dels alt i16 § ordet "styrelsen" skallbytas ut mot "verket", skallbytas ut mot "verket", dels att 1och 4 §§ skall ha nedan dels att 1,4 och // §§ skall ha nedan angivna lydelse. FiU 1983/84:20 II § Allmän investeringsfond------------------ för investering. e) företaget vid beskattnings- e) företagel vid beskattnings- åretsutgång inle driver jordbruk el- ' årets utgång inte driver jordbruk, ler rörelse, skogsbruk, fastighetsförvatiningel- O företagel genom------------------------ sådan fond. c) förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928; 370), d) förslag till lag om ändring ilagen (1947:576) om slallig in komstskall, e) förslaglill lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), f) förslaglill lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), g) förslag till lag med reglementeför allmänna pensionsfonden med den ändringen all 28, 31, 33. 36 och 37 §S erhåller följande som reservanternas förslag betecknade lydelse; Regeringens förslag Reservanternas förslag 28 § Fjärde fondstyrelsen och lönta- Fjärde fondslyrelsen och lönta garfondstyrelserna skall varje är garfondstyrelserna skall före utgången av maj månad till före utgången av maj månad till första, andra och tredje fondslyrel- första, andra och tredje fondstyrel sernas förvaltning överföra en av- sernas förvaltning överföra fyra kastning för närmast föregående rä- femtedelar av avkastningen för när- kenskapsår beräknad till tre pro- mast föregående räkenskapsår av cent av nuvärdet av förvaltade me- förvaltade medel. Med förvaltade del. Med nuvärdet av förvaltade medel avses summan av de medel medel avses summan av de medel som styrelsen intill räkenskapsårets som styrelsen intill räkenskapsårets slut rekvirerat hos riksförsäkrings- slut rekvirerat hos riksförsäkrings- verket, verket, omräknad efter de föränd ringar av konsumentprisindex som skett från det medlen tillställdes styrelsen och fram lill räkenskaps årets slut. För medel------------------------------------------- motsvarandemån. Avkastningenfrån----------------------------- tredje fondstyrelserna. 31 § ------------------------ fyra suppleanter. Regeringen förordnar ledamöter förordnar ledamöter Ledamöter och----------------------------------- regionalanknytning. Av de--------------------------------------------------- viceordförande. För varje lönlagarfondstyrelse förordnar regeringen avledamölerna en lill ordförande och en till vice ordförande. För varje löntagarfondstyrelse förordnar avledamöterna en till ordförande och en till vice ordförande. Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som gagnarförsäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiskapolitiken saml med beaktande av kreditmarknadens funktionssätt, förvaltaanförtrodda medel genom placeringar på riskkapitalmarknaden. Placeringarnaskall syfta till all förbättra riskkapitalförsörjningen titt gagn för .svenskproduktion och .sysselsättning. Fondmedlen skall placeras så attkraven på god avkastning, långsik-lighet och riskspridning tillgodoses. Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som gagnarförsäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiskapolitiken saml med beklande av kreditmarknadens funktionssätt, förvalta anförtroddamedel. Medlen skatt placeras så att de främjar samhällsekonomiska mål och regionalbalans. Fondernas inflytande skall användas för att motverkatransnationalisering och industriulflyltning. 2. i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i 1 saml 3. som riskkapitali ekonomiska föreningar. --------------- svenska aktiebolag. 2. i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i 1. 3. somriskkapital i ekonomiska föreningar samt 4. itöntagarkoltektiva förelag. får inteförvärva så många vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett aktiebotag attdessa uppgår till eller mer av samtliga aktier i bolaget eller,om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till åttaprocent eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. FiU1983/84:20 93 h) förslag till lag om ändring i lagen (1962: 381) omallmän försäkring, i) förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), j) förslag lill lag om ändring i lagen (1979; 648) om procentsatser föruttag av avgift till försäkringen för tilläggspension ochsom sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Samhällsfonder och lokala fackliga investeringsfonder (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 56 som börjar med "Endast i" och slutar med "yrkandena1-3" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den ståndpunkt somanförs i motion 223 (vpk) att inte heller en sådan kvalificerad utvidgning avAP-fondsyslemet som förordats i det föregående är tillfyllest för att svara motde förväntningar som skapats kring ett fondsystem som verksamt skall kunnabidra till alt lösa krisens och maktkoncentrationens problem. I likhet med vad som anförs i denna motion anser utskottetalt ett fondsystem bara kan utgöra en del av en stralegi för nödvändigasamhällsförändringar. Vad som krävs är en ekonomisk-polilisk helhetsstralegiför att tränga tillbaka storkapitalets makt, för alt stärka de arbetandes demokratiskaoch fackliga rättigheter på arbetsplatserna och för att öka plan-mässighelenoch den demokratiska styrningen av landets ekonomiska utveckling. Ett fondsystem som skall verka i sådan helhetsstralegi börenligt utskottets mening byggas upp genom angrepp på spekulationskapitalet ochanvändas till självständiga industriella och andra produktiva satsningar. Parallelltmed ett sådant självständigt fondsystem som skall kunna finansiera ettsamhälleligt industriprogram bör de fackliga organisationerna få tillgångarsom kan användas som ett medel gentemot de existerande arbetsgivarna för attkunna förstärka hävdandet av deras intressen. Riktlinjer för ett fondsystem som uppfyller dessa bådasyften anges i motion 223 (vpk). Utskottet delar motionärernas uppfattning omhur samhällsfonder kombinerade med lokala fackliga investeringsfonder bör varauppbyggda och den funktion de skall ha. Uppbyggandet av ett sådant fondsystembör ske utöver den utvidgning av AP-fondsyslemet som förordats i detföregående. Med det anförda tillstyrker utskottet vad som anförs omsamhällsfonder och lokala fackliga investeringsfonder i motion 223 (vpk)yrkandena I -3. FiU1983/84: 20 94 dels utskottets hemslällan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande samhällsfonder och lokala fackligainvesteringsfonder att med bifall till motion 1983/84:223 yrkandenaI, 2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Samhällsfonder och lokala fackliga investeringsfonder (), (), (), (), (), (c)och () anser all den del av utskottels yftrande på s. 56 sombörjar med "Endast i" och slutar med "yrkandena 1-3" bortha följande lydelse: Förslagen i motion 223 (vpk)innebär en mer långtgående socialisering av näringslivet än som föreslås iproposition 50. Utskottet avstyrker därför motion 223 (vpk) yrkandena 1-3. Åtgärder för att underlätta personligt ägande avaktier (), (), (), (), (), (c)och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 72 som börjar med "I motion 204" och slutar med "yrkandena2, 3, 4 och 6" bort ha följande lydelse; Enligt utskottels mening bör olikaåtgärder vidtas för att sprida och underlätta aktieägandet på ett sätt somstärker marknadsekonomin. Moderata samlingspartiet, cenlerparliet ochfolkpartiet har tidigare vid detta väckt förslag om spridning avaktieägandet. 1 motionerna 204 (m), 213 (c) och 224 (fp) föreslås nu en radåtgärder i denna riktning. I motion 204 (m) föreslås sålunda att skatlefondsparandeoch skattereduktion för aktieutdelning återinförs. Vidare framförs förslag föratt stimulera företagsanknutna vinstdelningssystem. Samma förslag framförs imotion 224 (fp). Dessutom föreslås stimulanser för mindre och medelstoraföretag, t. ex. slopande av förmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet..Även i motion 213 (c) ställer man sig bakom ett återinförande av skatlefondsparandeoch anvisar olika vägar för att underiätta enskilt sparande. Utskottet delar den uppfattning som redovisas i dessamotioner. Genom del framgångsrika skattefondsparandet har akliesparandettillförts 380000 nya aktieägare på mindre lid än . Enligt utskottetsmening skulle en utvidgning av delta sparsystem kunna öka aktieägandet ochtillgången pä riskkapital ytterligare. Genom en utvidgning och stimulanser lillföretag och anställda att starta andel i vinstsyslem skulle en ökadägarspridning kunna åstadkommas. Det är angelägel att sprida det enskildaaktieägandet FiU1983/84:20 95 och därigenom öka intresset för företagen och förståelsenför näringslivets villkor. Det är därför beklagligt att regeringen nu vidtagitflera åtgärder för att diskriminera enskilt ägande av aktier, allt i mening attbereda vägen för löntagarfonderna. Sedan regeringsskiftet har följande åtgärder vidtagitseller föreslagils: Borttagande av skattereduktioner pä aktieutdelningar, dvs.ett återinförande av dubbelbeskattningen, avskaffande av skattefondsparandet,om-sältningsskalt på aktiehandel, skärpt förmögenhetsskatt i två etapper,särskild utdelningsskatt på akfieuldelningar, dvs. Utskottet avstyrker förslaget om löntagarfonder och anserdärför att de förslag som framförs i motionerna 204 (m), 213 (c) och 224 (fp) isyfte all stimulera personligt ägande av aktier och underlätta företagandets villkorbör beaktas. Utskottet tillstyrker att skattefondsparandet och skattereduktionför aktieutdelning återinförs. Vidare bör åtgärder vidtas för alt stimulerabildandet av förelagsanknutna vinstandelssystem. Utskottet anser det ocksåangeläget att slopa beskattningen av det arbetande kapitalet i små ochmedelstora företag. Vad utskottet anfört om åtgärder för alt underlättaenskilt ägande av aktier bör ges regeringen lill känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse; 4. beträffande åtgärder för att underlätta personligtägande av aktier att med anledning av motionerna 1983/84:204 yrkandena3, 4 och 5 samt 1983/84:224 yrkandena 2, 3, 4 och 6 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. Avskaffande av den graderade rösträtten för nya aktier (), (),(c) och (vpk) anför: En stor del av den ägarbaserademaktkoncentrationen i näringslivet grundas på den graderade rösträtten. Enliglvår uppfattning bör denna tas bort för nya aktier pä A 1- och A2-lislan påbörsen. För familjeföretag som går in pä OTC-lislan finns det dock skäl attbehålla dagens regler. Såväl lagutskottet som finansutskottet anser nu atthuvudprincipen bör vara all vaije aktie skall ha en röst. Även regeringen tycksansluta sig till denna uppfattning. Finansministern har nämligen i eninterpellationsdebatt upplyst om att man inom regeringen diskuterar en mjukövergång från det nuvarande systemet lill en ordning, därröstvärdesdifferentieringen successivt minskar i bolagen. FiU 1983/84:20 96 Eftersom stor enighet tycks råda om all dengraderade rösträtten bör avskaffas för börsnoterade aktier, finns det enligtvår mening inte anledning all yileriigare fördröja ett beslut i denna fråga.Regeringen bör därför skyndsamt göra en översyn av frågan och föreläggariksdagen ett förslag till ändring av regleringen om graderad rösträtt föraktier. FiU1983/84: 20 97 . . . . 1983/84:2 y överproposition 1983/84:50 om löntagarfonder jämte vissa motioner har berettkonstitutionsutskottet tillfälle all yttra sig i löntagarfondsärendet. I fleraav de motioner som väckts med anledning av proposilionen anläggskonslilulionella synpunkler på förslagen. Utskottet lämnar i det följande enkort redogörelse för innehållet i dessa motioner och lagrådets yttrande.Därefter redovisar utskottet sin inställning till förslagen frånkonslilulionella ulgångspunkler. 1 den moderala pariimotionen1983/84:204 av m.fl. yrkas avslag på proposilionen. Molionärernaerinrar om all lagrådet i sill yllrande beklagal alt myndigheter ochsammanslutningar inle varit i tillfälle att yttra sig över ettförutsätlningslösi utarbeiai och samlat förslag lill löntagarfonder. Lagrådetinstämmer sålunda i kritiken mot att en fråga av så stor principiell betydelseoch med så kontroversiella inslag beretts på sätl som skett. Molionärerna delarlagrådets uppfattning och framhåller att bristerna i handläggningen är destomer anmärkningsvärda som den åsyftade förändringen är av djupgående karaktär.Frågan gäller om skall byta ekonomiskt - och därmed i förlängningenäven politiskt -system. Utformningen av förslaget har inte penetrerats idetalj, och dess följder har inte tillräckligt analyserats. Uppsplittringen påtre departementspromemorior och den korta remisstiden har inte gett berördainstanser de möjligheter man kan kräva för att bedöma den föreslagna förändringensinnebörd. Propositionen har enligl motionen utformats utan rimligthänsynstagande till remissinstansernas synpunkler. Denna grundläggande kritikmot regeringens förfaringssätt bör ge regeringen till känna. I partimotion, 1983/84:213 av , yrkas avslag på propositionen. 1 motionen konstateras alt lagrådet isitt yttrande menar att någon erinran mot det föreslagna löntagarfondssystemetinte kan göras från grundlagsenlig synpunkt. Regeringen borde enligt motionenha berett ärendet på ett sådant sätt att lagrådet fåll god lid och tillräckligtunderlag för att djupare än nu varit möjligt kunna penetrera de konstitutionellaaspekterna av löntagarfondsförslagel. I motionen erinras om att i den allmännadebatten och i remissvaren åtskilliga konstitutionella frågetecken rests. Ettav dem har gälll om fondförslagel står i överensstämmelse med regeringsformensregler om expropriation (RF 2:18). Förslaget 7 1983/84. FiU1983/84:20 98 innebär alt medel tvångsvis överförs från privata förelaglill löntagarfonder, medel som dessa fonder sedan skall använda för inköp avaktier delvis i samma företag. Detta medför i realiteten att företagen tvingasfinansiera sin egen socialisering. I partimotion, 1983/84:224 av Jan-ErikWikström m.fl., yrkas avslag på proposilionen. 1 motionen anges vissakonstitutionella aspekter på förslaget. a. konstateras att den föreslagnalagstiftningen om löntagarfonder har arbetats fram under mycket stor tidspress.Motionärerna instämmer i lagrådels kritik mot beredningen av ärendet. För attvara ett så stort ingrepp i del svenska ekonomiska systemet med innebörd inför helt nya rättssubjekt och helt nya skatteformer, är det enligtmotionen myckel förvånansvärt att de konslilulionella aspekterna inle har diskuteratsmera ingående. I motionen erinras om all lagrådel konstaterat attspecialdeslinaiion av statsinkomster år under avveckling. Enligt motionen böringa nya specialdestinerade skatter införas, och i den mån sådana existerar börde successivt omprövas. Motionärerna erinrar om den s.k. ,enligl vilken varje fysisk eller juridisk persons rätt till sin egendom skalllämnas okränkt och att ingen får berövas sin egendom annal än i det allmännasintresse och under de förutsättningar som anges i lag och av folkrättensallmänna grundsatser. I motionen ifrågasätts lagrådets bedömning huruvida detär tillräckligt att det allmännas intresse uppenbarar sig först i ell andraeller tredje led i del omfattande lagkomplex som hela löntagarfondsförslagel innebär.Vidare erinras om att löntagarfonderna beskrivs som offentligrättsligtreglerade organ. Med detla måsle rimligen enligt motionen menas att det ärsamhällsföreträdarna som skall ha det avgörande inflytandet. Det finns enligtmotionen anledning att återkomma såväl till konstitutionella frågor kringlöntagartbnderna som till aspekter kring internationella åtaganden. I vpk;s partimotion, 1983/84:223 av m.fl.,hävdas all fondsystemet bör utformas på ett annat sätt än propositionensförslag. Fonderna måste ha en regional förankring och ha till uppdrag attfrämja näringslivet inom varje region. Enligt motionen bör, tills frågan om hurfondstyrelserna skall väljas är ordentligt utredd, fondstyrelserna utses avriksdagen. En majoritet av ledamölerna bör dock, som i regeringens förslag, haförankring hos löntagarna. I motionen föreslås att skall hosregeringen begära förslag om utformning av ett syslem av s. k. samhällsfonderkombinerade med lokala fackliga investeringsfonder. 1 motion 1983/84; 164 av () uttalas attlöntagarfondsystemel innebär att offentlig makt kommer all kunna utövaskorporativt utan effektiv parlamentarisk kontroll. Enligt motionen ligger delnära till hands att påslå att den föreslagna rättsliga konstruktionen ej ärförenlig med regeringsformens regler. Regeringsformen skall enligt motionentolkas och utfyllas med ledning av om de mänskliga rättigheterna,vilken konvention har karaktär av rällskälla och som har FiU1983/84:20 99 förbundit sig all följa. Vidare strider förslaget motfolkrällsliga grundsatser. I motionen anförs all en fråga liknandelöntagarfondsfrågan i varit föremål för behandling i för någraår sedan. Det gällde demokratisering av affärsbankerna och om berördaaktieägare kunde fordra kompensation som vid expropriation och omkompensalionspliklen i sådant fall skulle fullgöras ur bankernas fonderadetillgångar eller ej. Den norska bedömningen blev att åtgärderna från rättsligsynpunkt var att jämställa med expropriation och alt kompensationen måslelämnas av statskassan. I motionen uttalas alt de föreslagnalönlagarfondstyrelserna kommer att ingå, liksom övriga fondstyrelser, i denstatliga förvaltningsorganisationen. Behörighetsreglerna i II kap. 9 § regeringsformen gäller ioch med delta, innebärande all endast svensk medborgare får inneha uppdragsåsom styrelseledamot. I propositionens förslag görs emellertid inle någoninskränkning i detta hänseende för utlänning. I motion 1983/84: 219 av , ochBjörn Körlof (c, fp. m) hemställs att begär en förutsättningslösgrundlig utredning av de konstitutionella frågor som löntagarfondsförslagelreser innan propositionen behandlas av . 1 motionen hävdas i likhetmed andra motioner alt propositionens förslag strider mot omde mänskliga rättigheterna. Vidare hänvisas även i denna motion till det nämndademokratiseringsförslagel beträffande affärsbankerna i . 1 motionen anförsalt nationaliseringar i brukar betraktas som expropriation och skeunder rättslig kontroll. Socialiseringsbesluten prövas normalt av domstol, ochmedel lill olika företagsförvärv anslås då ur det allmännas budget, på sätt somde folkvalda bestämmer. Enligl motionen har en rad grundläggandekonstitutionella frågor lämnats obesvarade. Lagstiftningsärendet äruppenbarligen ej moget för beslut. 1 motion 1983/84:190 av () yrkas avslag påpropositionen. Enligt motionen har löntagarfondernas rättsliga status inteutretts. Genom det nu framlagda förslaget avses enligt motionen rent faktisktall genomföra ett överförande av äganderätten till fonderna tillfondstyrelserna, vilka därefter äger fritt disponera över de medel som tillförsutan påverkan från sida, vare sig såvitt gäller den fortlöpandeöverföringen av medel eller såvitt gäller innehållet i fondstyrelsernasförvallningsbeslut. Det framlagda förslaget strider i dessa delar motregeringsformen. 1 motion 1983/84:214 av () riktasallvariig kritik mot beredningen av ärendet. a. har inlevinstdelningssystemeis skattemässiga konsekvenser analyserats tillräckligt.Det gäller även den skatiead-minislrativa sidan av saken.