bet · G701UbU19 · 1983-12-31 00:00:00 — 55. att beträffandeutbildning för ambulanspersonal avslår motion 1983/84:411, 56. att beträffandeutbildning i udda hantverksyrken avslår motion 1983/84: 1254, 57. att beträffandeutbildning i matlagning m. m. avslår motion 1983/84:2318, 58. att beträffande åtgärderpå skolområdet mot ungdomsarbetslöshet avslår motion 1983/84: 1336 i dennadel, 59. att beträffandesamordning av tidpunkten för gymnasieskolans avslutning och inryckning tillvärnpliktstjänstgöring avslår motion 1983/84:646. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 19 i proposition1983/84:100 bil. 10 (s. 150-151) och hemställer 1. att riksdagengodkänner förslaget om avveckling av statsbidraget till traditionellläriingsutbildning, 2. att riksdagengodkänner förslaget om avveckling av bidraget för granskning av utfördagesällprov, 3. att riksdagentill Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m.m. för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av . UbU1983/84:19 49 Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m.m. Regeringen har under punkt B 20i proposition 1983/ 84; 100 bil. 10 (s. 152-155) föreslagit riksdagenatt 1. besluta attbidraget till särskilda kommunala ungdomsåtgärder skall upphöra fr. o. m. den Ijuli 1984, 2. till Bidragtill åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m.för /85 anvisa ett förslagsanslag av . 198.3/84: 1243 av . (c) vari - såvitt nu år i fråga -yrkas 23. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om en omfördelning av kostnader mellan anslagen B 17. Bidragtill driften av gymnasieskolor, B 20. Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdomar m.m. och statsbidraget för ungdomslag. 1983/84: 1259 av . (fp) vari - såvitt nu är i fråga yrkas 22. att beslutar all en utvärdering skall görasav verksamheten med ungdomsplatser med utbildningsinslag. 1983/84:2016 av m.fl.(m) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om dimensioneringen av gymnasieskolan. beslutade under det förrariksmötet om ett nytt system för kommunernas uppföljande verksamhet såvittavser ungdomar (prop. 1982/83:100, UbU 1982/83:21. rskr1982/83:311). 1 samband med beslutet anvisades medel för särskilda kommunalaungdomsåtgärder. Med hänvisning till att syftet med bidraget var att underinnevarande budgetår stimulera igångsättning av projekt som skulle inriktas motarbetslös ungdom och ungdomar med särskilda behov har föredragande statsrådetinte beräknat medel för verksamheten för /85. Utskottet föreslår att bidraget i enlighet med regeringensförslag skall upphöra fr. o. m. . Föredragande statsrådet erinrar omvad hon under anslaget B 17. Bidrag till driften av gymnasieskolor har förordati vad gäller gymnasieskolans dimensionering och prioritering av sökande under18 år vid intagning i gymnasieskolan. Statsrådet räknar med att färre ungdomarkommer att behöva uppföljningsätgärder och att ett större antal ungdomar under18 år 4Riksdagen 1983/84. Nr 19 Rättelse: S. 64. rad 13 Slår: årselevplatserRättat lill: intagningsplatser. UbU 1983/84:19 50 tasin i gymnasieskolan inför /85 än inför innevarande läsår. Mot dennabakgrund räknar hon med att 16000 ungdomar kommer att behövauppföljningsinsatser i forma av uppföljningsprogram och ungdomsplatser medutbildningsinslag /85. Med detta antal somgrund för medelsberäkningen föreslås i proposition 1983/84: 100 att riksdagenunder förevarande anslag anvisar sammanlagt . för budgetåret1984/85. Regeringenhar i proposition 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling föreslagit enutökning av gymnasieskolans ramar med sammanlagt 3000 intagningsplatser iförhållande till förslaget i proposition 1983/84: 100. I proposition 1983/84: 116anför föredragande statsrådet att en minskad.belastning av nu förevarandeanslag kan förutses som en följd av förslaget om en utökning av gymnasieskolanselevplatsramar. Imotionerna 1983/84; 1243 (yrkande 23 i denna del) och 1983/84:2016 (yrkande 14 idenna del) föreslås att en omfördelning av medel sker mellan det förevarandeanslaget och anslaget B 17. Bidrag till driften av gymnasieskolor för attfinansiera de olika utökningar av gymnasieskolans ramar som föreslås i de bådamotionerna. Motionärerna menar att belastningen på förevarande anslag minskasom flera ungdomar bereds plats i gymnasieskolan. Utskottethar inget att erinra mot medelsberäkningen som den föreligger i proposition1983/84: 100. Utskottet vill i likhet med föredragande statsrådet framhållaatt den ram om 16000 ungdomsplatser som anges i proposition 1983/84: 100.skallbetraktas som en grund för beräkningen av medelsbehovet. Antalet platser börej vara maximerat utan knutet till behovet. Underpunkt 1 i detta betänkande har utskottet tillstyrkt förslaget i proposition1983/84: 116 såvitt avser gymnasieskolans dimensionering för /85och därvid avstyrkt motsvarande förslag i motionerna 1983/84: 1243 och1983/84:2016. Utskottet har i det sammanhanget accepterat vad föredragandestatsrådet har anfört om finansieringen av regeringens förslag till utökaderamar. Medhänvisning till det anförda bör dels med bifall till proposition1983/84: 100 anvisa . för /85 under förevarandeanslag, dels avslå motionerna 1983/84: 1243 yrkande 23 i denna del och1983/84:2016 yrkande 14 i denna del. Enligt gällande bestämmelser skall till enungdomsplats normalt knytas utbildningsinslag som kommunen svarar för.Utbildningsinslagen bör för varje elev ha en omfattning av någon eller någratimmar . Med hänvisning till bl. a. kravet på kvalitet iutbildningsinslagen krävs i motion 1983/84:1259 (yrkande 22) att verksamhetenmed ungdomsplatser med utbildningsinslag skall utvärderas. Chefenför har i svar på fråga (1983/84; 315) i bl.a. meddelat att SÖ har i uppdrag att följa verksamheten med UbU1983/84:19 51 ungdomsplatser och att komma in med de förslag somerfarenheterna ger anledning till. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion / 84: 1259 yrkande 22. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1983/84: 100 beslutar att bidraget till särskildakommunala ungdomsåtgärder skall upphöra fr. o .m. 2. att riksdagentill Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom under18 år m.m. med bifall till proposition 1983/84:100 och med avslag på motionema1983/ 84: 1243 yrkande 23 i denna del och 1983/84:2016 yrkande 14 i denna delför /85 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagenbeträffande utvärdering av verksamheten med ungdomsplatser medutbildningsinslag avslår motion 1983/84:1259 yrkande 22. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 21 i proposition 1983/84:100 bil. 10 (s. 156-157) och hemställer att till Bidrag lillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m.m. för /85 anvisar ettförslagsanslag av . Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolanm. Regeringen har under punkt B 22 i proposition 1983/84: 100 bil. 10 (s. 157-162) föresla git att 1. godkännapropositionens förslag om statsbidrag till startbidrag och kompletteringsbidragför undervisningmateriel i gymnasieskolan, 2. godkänna vadsom i propositionen förordats om statsbidrag till förnyelse avundervisningsmateriel i gymnasieskolan, 3. godkänna vadsom i propositionen förordats om statsbidrag till datoranskaffning förgymnasieskolan, 4. godkänna vadsom i propositionen förordats om statsbidraget till kommuner ochlandstingskommuner för hörseheknisk utmstning i ochgymnasieskolan, 5. till Bidragtill undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. för /85anvisa ett förslagsanslag om . 1983/84: 1702 av ()och () vari yrkas att uttalar att iRikspappersskolan i , vad gäller statsbidrag till förnyelse avundervisningsmateriel och till första uppsättningen av stadigvarandeundervisningsmateriel i gymnasieskolan, skall behandlas som en primärkommunalskola med motsvarande utbildningsvägar. UbU1983/84:19 52 1983/84:2016 av m.fl.(m) vari - såviu nu år i fråga -yrkas 17. att med bifall till del i motionen förordadesystemet beslu tar avvisa regeringens förslag om nytt statsbidragssystem för undervis ningsmateriel i gymnasieskolan. 1983/84: 2097 av Per m. fl. (m) vari - såviu nu åri fråga - yrkas 18. att beslutar all avslå regeringens förslagom slalsbidrag till startbidrag och kompletleringsbidrag förundervisningsmateriel i gymnasieskolan, 19. att beslutar atl lill Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. för /85 anvisaetl förslagsanslag av . Mot bakgrund av det teknologiskakunnande som är en föriiisäit-ningför produktionen i vårt landsnäringsliv och de krav på en väl utbildad arbetskraft som blir följden häravframhåller föredragande slalsrådet del förevarande anslagets strategiskabetydelse för atl effektivisera och modernisera den gymnasiala utbildningen. Iproposition 1983/84: 100 framläggs förslag till ett mera enhetligt ochsamordnat system för statens bidrag till kommunerna för utrustning avgymnasieskolans institutioner. Fr. o. m. den bör statsbidrag vidnyetablering och utökad organisation lämnas i form av staribidrag. Delta bidragbör avse ett begränsat antal studievägar. Statligt bidrag bör även utgå i formav ett schabloniserat kompletteringsbidrag i de fall förändringar i lim- ochkursplaner för en bidragsberättigad studieväg får konsekvenser i form av behovav ny uirusi-ning. Härigenom garanteras atl utbildningarnas kvalitet i fråga omanpassning till ny teknik inte går förlorad. För de båda nu nämnda formerna avbidrag beräknar föredragande statsrådet etl medelsbehov av sammanlagt 81 milj.kr. Som en tredje form av bidrag till undervisningsmaterielföreslås all nuvarande förnyelsebidrag skall utgå även i fortsåtiningen. Dettabidrag, som utgår med visst belopp per elev och undervisningstimme i karaktärsämnenpä vissa studievågar och fr. o. m. innevarande budgetår är differentierat, äravsett för kommunernas kostnader för förnyelse av stadigvarandeundervisningsmateriel. För /85 beräknas 72 milj. kr. 1 motionerna 1983/84: 20l6'(yrkande 17) och 1983/84:2097(yrkande 18) efteriyses en mera genomgripande förändring av bidragsgivningenför undervisningsmateriel. Motionärerna hävdar som grundprincip alt kommunernasjälva skall svara för lokal- och materielkostnader och föreslår attförnyelsebidragel skall vara den enda formen av statsbidrag. Mot bakgrundhärav yrkas i den senare motionen en besparing på 81 milj. kr. UbU 1983/84:19 53 avseende slart- och komplelteringsbidraget. I samma motion(yrkande 19 i denna del) föresläs - med hänvisning till förslag sommotionärerna framfört i annat sammanhang om utökad omfattning avlårlingsulbildningen -alt förnyelsebidraget bör begränsas till 52 milj. kr. Utskottet finner den i proposition 1983/84; 100 föreslagnaordningen för bidrag till undervisningsmateriel i gymnasieskolan ändamålsenligoch vill i likhel med föredragande statsrådel framhäva dess strategiska rollnår det gäller alt stimulera anordnande av angelägna iitbilningar som kriiverdyra investeringar. Utskottet utgår från alt de i propositionen angivnabeloppen för start- och komplelteringsbidragen (81 milj. ochförnycisebidraget (72 milj. - vilka avser sludievägar vilkasbidragsberättigande beslutas i sårskild ordning - inte år maximerade ochdärigenom försvårar verkstäl-lighelen av beslut som medger anordnande avbidragsberättigad utbildning. Med del anförda lillslyrker iitskollelregeringens förslag om statsbidrag lill slartbidrag och kompletleringsbidragför undervisningsmateriel i gymnasieskolan och statsbidrag lill förnyelse avundervisningsmateriel i gymnasieskolan. avslyrker utskoitetmotionerna /84:2016 yrkande 17 och 1983/84:2097 yrkande 18 och 19,sistnämnda yrkande i denna del. 1 motion 1983/84: 1702 begärs ettuttalande av med innebörden atl Rikspappersskolan i skallbetraktas som en primärkommunal gymnasieskola i vad avser statligt bidrag lillundervisningsmateriel. För gymnasieskolutbildningar vid utgårdriftbidrag enligt regler som allmänt gäller för gymnasieskolan. Genomsärskilda beslut av regeringen har medgivits all varahuvudman för ifrågavarande utbildningar. har tidigare beslutat attstatsbidrag lill landstingskommunerna för anskaffande eller förhyrande avförsta uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolanskall upphöra (prop. 1980/81:116. UbU 1980/81:32, rskr 1980/ 81:356). Utskottethar erfarit att , kommun och Skogsindustriförbundgemensamt svarar för kostnader för lokaler och undervisningsmateriel. Medhänvisning till de redovisade förhållandena avstyrker utskottet motion1983/84; 1702. Utskottet har inget att erinra motvad i proposition 1983/84: 100 har förordats om särskilda medel för budgetåret1984/85 i syfte alt stimulera datautbildningen i gymnasieskolan. har tidigare beslutat attlandstingskommunerna den skall överta ansvaret förtillhandahållande av tekniska hjälpmedel för handikappade elever i bl. a.grundskolan och gymnasieskolan (prop. 1982/ 83: 174. SfU 1982/83:26, rskr1982/83:367). Med anledning härav föreslår regeringen alt det bidrag som f.n.utgår lill hörselteknisk utrustning i och gymnasieskolan skallupphöra för tiden fr. o. m. den . Utskottetföreslår att bifaller förslaget. UbU 1983/84:19 54 Regeringen begär att till Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. anvisar ett förslagsanslag av165 . för /85. Medhänvisning till vad i motion 1983/84:2016 har förordats om statsbidragssystemför undervisningsmateriel i gymnasieskolan föreslås i motion 1983/84:2097(yrkande 19 i denna del) att beviljar 64 milj. kr. Utskottet,som hänvisar till sina ställningstaganden i det föregående, föreslår attriksdagen biträder vad regeringen har föreslagit i fråga om medel underanslaget Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. Därmedavstyrks motion 1983/84:2097 yrkande 19 i denna del. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffande statsbidrag tillstartbidrag och komplet teringsbidrag för undervisningsmateriel i gymnasieskolan med bifall till proposition 1983/84: 100 och med avslag pä motionerna 1983/84:2016 yrkande 17 och 1983/84:2097 yrkande 18 samt yr kande 19 i denna del godkänner det som har föreslagits i proposi tionen, 2. att beträffandestatsbidrag till förnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan medbifall till proposition 1983/ 84: 100 och med avslag på motion 1983/84:2097yrkande 19 i denna del godkänner det som har förordats i propositionen, 3. att beträffande visstbidrag till Rikspappersskolan i avslår motion 1983/84: 1702, 4. att beträffandestatsbidrag till datoranskaffning för gymnasieskolan godkänner det som harförordats i proposition 1983/84: 100, 5. att beträffandestatsbidraget till kommuner och landstingskommuner för hörseltekniskutrustning i och gymnasieskolan godkänner det som har förordats iproposition 1983/84: 100, 6. atl till Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. med bifall till proposition1983/84: 100 och med avslag på motion 1983/84:2097 yrkande 19 i denna del /85 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), PerUnckel (m), (), (). (), BirgittaRydle (m), (), (), (), LarzJohansson (c). (m), i (s), LinneaHörlén (fp) och (vpk). UbU1983/84: 19 55 I.Principer förIntagning lill gymnasieskolan (punkt I, mom. 14) () och (vpk) anser dels atl den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar "Uiskoiiei konstaterar" och på s. "denna del" bort ha följande lydelse: Regeringen har i propositionerna 1983/84:100 och1983/84:116 föreslagit vissa utökningar av gymnasieskolans ramar. Utskoitet tarställning till dessa förslag längre fram i delta betänkande. Mot bakgrund avvad i proposition 1983/84:100 förordas om dimensioneringen av gymnasieskolandrabbar enligt utskoltels uppfattning regeringens samtliga förslag om prioriteringav 16-17-åringar vid intagning lill gymnasieskolan på ell olyckligt sålt bådeäldre sökande och - inte minst - de ungdomar som är föremål för kommunernasuppföljningsverksamhet. Uiskoiiei menar alt syftet med förslaget - niimligenatl la in sä många ungdomar som möjligt i gymnasieskolan - bör nås genom enstörre utökning av ramarna. Till denna fråga återkommer utskoitet i detföljande. När det gäller de övriga förslagen om förändringar i regelsystemetför intagningen till gymnasieskolan, finner utskottet att underlaget för ettbeslut av år brislfålligt. Utskottet anser att regeringen böråterkomma i frågan. Med hänvisning till det anförda avstyrker uiskoiieiregeringens förslag till ändrade regler för intagning lill gymnasieskolan.Utskottet avslyrker därjämte motionerna 1983/84:801 och I98.V84:20I6 yrkandena15 och 16. bör med bifall lill motion 1983/84:1243 yrkande 13 som sinmening ge regeringen lill känna vad utskoitet har anfört i ärendet. (/(7.V att utskottels hemställan under 1-4 bort haföljande lydelse; 1. alt beträffandeprioritering av sökande i åldern under vid intagning i gymnasieskolan medbifall till motion 1983/ 84:1243 yrkande 13 i denna del och med avslag päproposition I98.V84:I00 och motion 1983/84:801 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, 2. all riksdagenbeträffande sökande till gymnasieskolan vilka redan har en minst tvåårigutbildning med bifall till motion 1983/ 84:1243 yrkande 13 i denna del och medavslag på proposition 1983/84:100 och motion I98.V84: 2016 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 3. att riksdagenbeträffande principer i övrigt för intagning i gymnasieskolan med bifall tillmotion 1983/84:1243 yrkande 13 i denna del och med avslag på proposition1983/84:100 och motion 1983/ 84: 2016 yrkande 16 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört. UbU 1983/84:19 56 4. att beträffande intagning igymnasieskolan med bifall till motion 1983/84; 1243 yrkande 13 i denna del ochmed avslag på proposition 1983/84:100 dels avslår förslaget om ändrad lydelseav 29 § skollagen (1962:319), dels antar sådan ändring av ingressen tillförslaget till lag om ändring i skollagen (1962:319) som föranleds därav, 2.Principer för intagning till gymnasieskolan (punkt 1, mom. 23) Per , , ochBirger Hagård (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.14 börjar "När det" och slutar "av utskottet" bort haföljande lydelse: Tillskillnad från regeringen anser utskottet att det inte finns skål att försväraför dem som redan har en tidigare minst tvåårig gymnasieutbildning att kommain i gymnasieskolan. Utskottet kommer i det följande att ta ställning tillregeringens förslag om dimensionering av gymnasieskolan för /85.Utskoitet anser att en större utökning av gymnasieskolans stora ram än denregeringen föreslår i proposition 1983/84:100 gör det lättare att erbjudagymnasial utbildning även för dem som redan har en genomgången sådan. Närdet gäller regeringens förslag om ändring av reglerna för s. k. kompletterandeurvalsgrunder, föreslår utskottet att intagningen till gymnasieskolan skallbaseras pä betygen frän årskurs 9. Utskottet ansluter sig härmedtill vad i motion 1983/84:2016 anförs om att antagningsreglerna bör vara såutformade att elevernas kunskaper tillåts fälla utslaget vid ansökan tillgymnasieskolans studievägar. ovan har anfört om principer för intagning till gymnasieskolan börriksdagen med bifall till motion 1983/84: 2016 yrkandena 15 och 16 samt medavslag på proposition 1983/84:100 i berörd del och motion 1983/84:1243 yrkande13 i denna del som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 och 3 bort ha följande lydelse; 2. att beträffandesökande till gymnasieskolan vilka redan har en minst tvåårig utbildning medbifall till motion 1983/ 84:2016 yrkande 15 och med avslag på proposition1983/84:100 och motion 1983/84; 1243 yrkande 13 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, 3. att beträffandeurvalsgrunder vid intagning till gymnasieskolan med bifall lill motion1983/84; 2016 yrkande 16 och med avslag på proposition 1983/84:100 och motion198.3/84:1243 yrkande 13 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört. UbU1983/84:19 57 Lärlingsutbildning som alternativ till annan utbildningi gymnasieskolan (punkt 1, mom. 5) (), Per (), (), (), (), (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 15 börjar "Utskottet erinrar" och på s. 16 slutar"1983/84:2016 yrkande 21" bort ha följande lydelse: Den reguljära gymnasiala lärlingsutbildningen är enligtutskottets mening en utbildningsform som är likvärdig med övrig gymnasialutbildning. Den bör därför kunna vara ett alternativ till linjer ochspecialkurser i gymnasieskolan, om eleverna sä önskar. Detta bör medbifall till motionerna 1983/84:989 yrkande 1 i denna del, 1983/84:1259 yrkande15 och 1983/84:2016 yrkande 21 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att beträffandelärlingsutbildning som alternativ till annan utbildning i gymnasieskolan med bifall till motionerna 1983/84:989 yrkande 1 i denna del, 1983/84:1259 yrkande 15 och 1983/84:2016 yrkande 21 som sin mening ger regeringen till kän na vad utskottet anfört, Färdigutbildning (punkt 1, mom. 6) (), Per (), (), (), (), (m) och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar "Det bör" och slutar"1983/84:2327" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör statsbidrag ävenfortsättningsvis utgå till nuvarande slag av färdigutbildning inomläriingsutbildningen. Härigenom möjliggörs en treårig utbildning bl. a. i uddayrken. Detta bör med bifall till motionerna 1983/84:989 yrkande 2.1983/84; 1243 yrkande 18, 1983/84:1259 yrkande 14, 1983/84:2016 yrkande 22 och1983/84:2327 och med avslag på proposition 1983/84:100 som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. att beträffandefärdigutbildning med bifall till motio nerna 1983/84:989 yrkande 2, 1983/84:1243 yrkande 18, 1983/ 84:1259 yrkande 14. 1983/84:2016 yrkande 22 och 1983/84:2327 och med avslag på proposition 1983/84:100 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. UbU1983/84:19 58 Förslag om ett nytt lärlingssystem fr.o.m. läsåret1985/86 (punkt 1, mom. 10) Per , , GunnarHökmark och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 19 börjar "Utskottet erinrar" och slutar"denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att betydande kvalitativa vinster kanuppnås genom, en överflyttning av väsentliga delar av gymnasieskolansyrkesinriktade utbildning till lärlingsutbildning. Genom lärlingsutbildningkan eleverna ges en utbildning som är anpassad både efter den enskilde elevensintresse och efter arbetslivets krav. Härvid kan undervisningen i fackteori ocharbetsteknik samt andra ämnen förenas med förtrogenhet med arbetslivets regleroch krav, vilket underlättar unga människors introduktion på arbetsmarknaden. Åtskilliga kommuner står inför behovet av omfattandemoderniseringar av den maskinella utrustningen i gymnasieskolan. Skall dengymnasiala yrkesutbildningen ha några möjligheter att godtagbart förbereda denunga generationen för yrkeslivet, år en modern maskinell utrustning nödvändig.Del är ekonomiskt klokt att genom lärlingsutbildning dra nytta av denutrustning företagen förfogar över.' Knappa offentliga utbildningsresurser kandärigenom satsas på andra angelägna områden. Utskottet förordar mot den här bakgrunden attlårlingsulbildningen utökas till en högst väsentlig andel av den gymnasialayrkesutbildningen. Läriingstiden bör varieras mellan tvä och fyra är beroendepå utbildningens art och krav. Större delen av utbildningstiden förläggs tillföretag eller andra lämpliga arbetsplatser utanför skolan. Under en till tvådagar bör eleven få undervisning i gymnasieskolan. Utbildningen bestårav allmänna ämnen, fackteori och arbetsteknik. Lärlingarna skall ha rätt att genomgå mer ån en utbildningoch då fä tillgodoräkna sig de delar av föregående lärlingsutbildning som är avbetydelse för nästa utbildning.