bet · G701SoU35 · 1983-12-31 00:00:00 — Familjerna skall kunna leva på sinainkomster genom att inkomstbeskattningen utformas så atf hänsyn tas tillförsörjningsbördan. Behovet av inkomstprövade bidrag bör enligt motionärernabegränsas så långt möjligt. Vidare bör det offentiiga stödet till olikabarnomsorgsformer utformas så neutralt som möjligt. Vård och fostran av egnabarn är Uka värdefullt som förvärvsarbete, anförs det i motionen. SoU 1983/84:35 11 Utskottet har som ovan nämnts begärt ensamlad översyn av familjepoUtiken med utgångspunkt i de undersökningar somgjorts av familjeekonomiska kommittén och ensamförälderkommiftén. Denna begäranfrån sida föranledde regeringen aft tillkaUa den beredningsgruppmed representanter för oUka berörda departement vars överväganden ligger tillgrund för det förslag om barnbidragshöjning m. m. som framläggs ikompletteringspropositionen. Utskottet har under hand fått bekräftat att detinledda översynsarbetet på familjepoUtikens område kommer att fortsätta med numera långsiktig inriktning. Även familjebeskattningen kommer att uppmärksammasi det fortsatta arbetet. Utskottet vill i det sammanhanget erinra om sittuttalande (i SoU 1982/83:25) att man kan utgå från att arbetsgruppen tar del avallt material som kan belysa barnfamiljernas totala situation och frågan om hurfamiljepolitiken bör utformas . Utskottethar i dessa frågor samma inställning som . Den samlade översyn avfamiljepolitiken som har begärt har inletts. Om denna skall blimeningsfull krävs att arbetet kan bedrivas förutsättningslöst och med öppenhetför nya lösningar eller kombinationer av lösningar. Som utskottet tidigareframhållit bör arbetet därför inte styras genom i förväg gjorda uttalanden frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker sålunda samtliga motionsyrkanden somsyftar till riksdagsuftalanden om viss inriktning av den framtida familjepolitikeneller begäran om förslag ay visst angivet innehåll e. d. Detta innebär attutskottet avstyrker motionerna 1983/84:1616 (c), 1983/84:2078 (fp) yrkande 3,1983/84:2445 (m) yrkande 1 och 1983/84:2949 (m) yrkande 3. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda även yrkande 6 i motion 1983/84:2949(m) angående vårdnadsersättning. Allmänna barnbidrag utgår fr. o. m. den 1 januari1983 med . Från samma datum utgårdärutöver ett flerbarnstillägg med ett halvt barnbidrag till familjermed fre barn och med ytterligare ett barnbidrag för varje ytterligare barn. Fr..om. får även 16-19-åringar som studerar medräknas vidbedömningen av rätt till flerbarnstillägg. Iårets budgetproposition föreslog regeringen ett i princip oförändrat anslag tiUallmänna barnbidrag om 5 710 milj. kr. Detta byggde på nuvarande barnbidrag . Socialministern hänvisade till den tidigare nämndafamiljeekonomiska beredningsgmppen med representanter för samtliga berördadepartement och föreslog därför inte någon höjning av beloppen för det allmännabarnbidraget (inkl. flerbarnstillägget). Ikompletteringspropositionen (prop. 1983/84:150) har regeringen härefterföreslagit en barnbidragshöjning av . per bam och år fr. o. m. den 1januari 1985. I enlighet härmed föreslås ändringar i lagen om allmännabarnbidrag samt ett med 1 280 milj. kr. ökat anslag fill allmänna barnbidrag SoU 1983/84:35 12 (avseralltså ett halvt budgetår). Socialministern anför bl. 2 s. 2) attmånga barnfamiljer genom den ekonomiska utvecklingen fått en ansträngdekonomisk situation. Reallöneminskningar har drabbat barnfamiljerna hårdare änfamiljer utan barn eftersom barnfamiljerna har en större försörjningsbörda. Detfamiljeekonomiska stödet och de skatteförmåner som finns för barnfamiljer harinte kunnat motverka denna utveckling. Tvärtom har det ekonomiska familjestödetkraftigt urholkats . hardef familjestöd som utgår till en familj med en genomsnittligindusfriarbefarlön och en hemarbetande förälder minskat med om detfinns ett barn och med om det finns två barn. Genom införandet avflerbarnstilläggen har köpkraften dock någorlunda kunnat bibehåUas eller t. o.m. förbättras för familjer med tre eller flera barn. Motden angivna bakgrunden föreslår socialministern en reform i syfte attväsentligt förbättra stödet till barnfamiljerna. Detta bör enligt socialministernske genom en höjning av det allmänna barnbidraget inkl. flerbarnstillägget med1 . per barn och år. Det nya barnbidragsbeloppet föreslås sålundabestämmas till . fr. o. m. . Vidare förordas enmotsvarande höjning av studiebidraget, en höjning av garantinivån iföräldraförsäkringen samt förbättringar av bostadsbidraget dels genom höjningav hyres- och inkomstgränser, dels genom höjning av åldersgränser för statligtbostadsbidrag i syfte att ge ökat stöd till familjer med studerande ungdomar iåldern . Dessa förslag behandlas av socialförsäkrings-resp.bostadsutskottet. Socialministern aviserar vidare förslag om vissa andraändringar i lagen om allmänna barnbidrag, i lagen om bidragsförskott m. m.Dessa frågor behandlas i senare avsnitt i betänkandet. Närdet gäller skälen för regeringens nu framlagda förslag om ökat ekonomiskt stödtill barnfamiljerna anför socialministern följande (bil. 2 s. 3-4). Vid bedömningen av i vilken form det ökade stödettill barnfamiljerna bör fördelas har i debatten ökade bidrag ställts motförändrade och ökade avdrag vid beskattning. De skatteavdrag som tidigare fannsvar avdrag från den samlade inkomsten. När barnbidraget ersatte detidigare barnavdragen var det för att ge ett stöd lika för alla barn, tiflskillnad från avdragssystemets effekter som gav mera till familjer med högainkomster. Deskatteavdrag som diskuterats är i allmänhet så utformade att de är Uka förvarje barn. Till sina effekter blir avdragen därmed mycket lika det vanligabarnbidraget. skulle dock studerande och andra som saknar eller harlåg förvärvsinkomst ställas utanför en sådan stödform. Deskäl som har fått mig att nu föreslå ett ökat stöd fill barnfamiljerna genombl. a. kraftigt förbättrade barnbidrag och inte genom införande av skatteavdragär följande: Detsvenska skattesystemet är i princip utformat som en beskattningav individen. En skattereduktion per barn eller andra jämförbara åtgärderinnebär helt nya regelsystem och därmed helt nya behov av administrativaresurser. SoU 1983/84:35 13 Skattesystemet måste löpande filiföras uppgifter omantalet barn i hushållen och dessa uppgifter måste kontrolleras.Preliminärskatteuftaget måste anpassas individuellt efter antalet barn. Med denmycket stora volym skattesystemet har bhr även enkla uppgifter dyrbara atfadministrera. Jag vill dessutom erinra om att skafteförenklingskommittén haft iuppdrag aft lägga fram förslag om förenklingar i skattesystemet. Ett betänkandehar lämnats (SOU 1984:21). EnUgt min mening bör inte några åtgärder nuvidtas som skulle leda fill att man försvårar möjligheterna att göraskattesystemet enklare. Tilldetta bör läggas att det hänsynstagande fill mångbarnsfamiljernas situafion somflerbarnstilläggen innebär är svårt att inordna i skattesystemet. Defär heller inte klarlagt hur familjer utan förvärvsinkomster eller med lågainkomster och därmed låga skatter skulle behandlas om ett ökatfamiljeekonomiskt stöd skulle ges inom skattesystemet. Det gäller föräldrar somär studerande eller beroende av socialbidrag. Det gäller också hemarbetandesamboende som inte har någon skatterättslig koppling till den andre samboenden.Slutligen berörs också ett antal egna företagare. Omman skulle vilja ge dessa barnfamiljer motsvarande förmåner finge man bygga uppett kompletterande bidragssystem. Detta skulle dock kräva en storadministration i förhållande till de bidrag som skulle komma att betalas ut. Inuvarande situation bUr enUgt min mening skälen sammantaget mycket starka föratt höja barnbidragen i stället för att införa en skattereduktion ellerhknande. Frågan om höjning av det allmänna barnbidragetoch/eller flerbarnstillägget tas upp i motioner från alla partier. En första fråga gäller om barnbidraget skall knytastiU basbeloppet och höjas i takt med detta - dvs. indexregleras - eller om detliksom tidigare skall bestämmas till ett visst belopp i kronor. Imotion 1983/84:1638 av m.fl. (vpk) föreslås att skallfatta beslut om att höja barnbidraget till av basbeloppet från den 1 juh1984, till från och därefter med en procents höjningvarje år så att barnbidraget uppgår till (yrkandena 1och 2). av nu gällande basbelopp är . I motionenanförs bl. a. att barnfamiljerna får sin kompensation genom höjda barnbidraglångt efter det att levnadskostnaderna har ökat. Det rimliga vore därför enligtmotionärerna värdebeständiga barnbidrag. Utskottethar avstyrkt motionsyrkanden om indexreglering av detallmänna barnbidraget. I betänkande SoU 1975/76:36 hänvisade utskottet bl. a.fill att de inkomstprövade bostadstilläggen inte var värdesäk-rade. Dettaskulle innebära en prioritering av barnbidragen som automatiskt skulle minskautrymmet för förskjutningar av stödet till förmån för barnfamiljer med lägreinkomster. I betänkande SoU 1978/79:21 tillade utskottet -som samtidigttillstyrkte en höjning av barnbidraget - atf den särskilda höjningen var störreän vad eft system med indexreglering skulle ha gett till resultat. Utskottet är inte hellernu berett aft tillstyrka en indexreglering av SoU 1983/84:35 14 barnbidraget,vUket skulle minska möjligheterna till en fömfsäftningslös prövning av på vUketsätt stödet till barnfamiljerna bör utformas för aft nå de mest behövande.Motion 1983/84:1638 (vpk) avstyrks därför såvitt nu är i fråga (yrkande 1 och2). Höjningenbart av barnbidraget föreslås i den med anledning av kompletteringspropositionenväckta motion 1983/84:2957 (vpk) av samma motionärer. I motionen tillstyrkspropositionens förslag om höjning av det allmänna barnbidraget med 1 500 kr.per år fr. o. m. . Motionärerna yrkar emellertid därutöver(yrkande 4) att barnbidraget höjs till : redan den 1 juli 1984.I motionsmotiveringen redovisar motionärerna vidare vissa invändningar mot denutveckling som skett beträffande' flerbarnstilläggen, varom mera i detföljande. Höjningav barnbidraget i förening med en särskild höjning av flerbarnstillägget yrkasi motioner från (c) och (fp). Båda dessa partier föreslår dessutom attflerbarnsstöd skall utgå redan fr.o.m. andra barnet och inte såsom nu först fr.o. m. tredje barnet. Imotion 1983/84:2109 av m.fl. (c) yrkas att barnbidragetskall höjas med . och flerbarnstillägget med . ochbarn och utgå redan fr.o.m. andra barnet - alltså utöver den höjning avflerbarnstillägg som sker automatiskt genom kopplingen till barnbidraget -samten häremot svarande höjning av anslaget (yrkande I). I motionen anförs bl. a.aft barnfamiljerna är den ekonomiskt hårdast trängda gruppen i i dagoch den mest utsatta gruppen barnfamiljer är flerbarnsfamiljerna med endast eninkomst. Barnbidraget utgör stommen i def familjeekonomiska stödet och densuccessiva utbyggnaden därav bör fullföljas. Genom flerbarnstillägget täckerbarnbidraget en större del av bärnkostnaderna i flerbarnsfamiljerna än ifamiljer med få barn. Motionärerna anser detta positivt och vill samtidigtsänka den undre gränsen för flerbarnsstöd fill andra barnet. Vidare förespråkasi motionen bl. a. en beskattad vårdnadsersättning i form av utbyggnad avföräldraförsäkringen med , dvs. tills barnet blir 18månader. I förlängningen vill partiet.bygga ut vårdnadser-sätfningen tillsbarnet blir . Motionärerna förordar även en höjning av garanfibeloppet iföräldraförsäkringen samt en höjning av skattereduktionen för ensamförälder ochför hemmamake med barn från f. n. Sammaförslag- höjning av barnbidraget med . jämte höjning avflerbarnstillägget med . räknat fr. o. m. andra barnet -framförsäven i den med anledning av kompletteringspropositionen väckta motionen1983/84:2941 av m.fl. (c) (yrkandena 12 resp. 13). I motionenanförs bl. a. att det är angeläget att redan barnfamiljer med mer än ett barnfår del av det utökade flerbarnsstödet och inte bara som familjer med treeller flera barn. Motionärerna vill vidare ha ekonomiska försfärk-ningsinsatserför barnfamiljerna från första möjUga fidpunkt, dvs. fr. o. m. den 1 juli 1984.Det finns enligt motionärerna inga godtagbara skäl för att SoU1983/84:35 . som regeringen föreslagit avvakta /85. I motion 1983/84:2078 av m. fl. (fp)yrkas att barnbidragen skall höjas med . och attflerbarnstilläggen skall räknas upp på resp. nivå med i princip avbarnbidragsbeloppet samt utgå redan fr.o.m. andra barnet (yrkandena 1 och 2).Förslagen är en del av den provisoriska reform som partiet föreslår i a-waktanpå en större omläggning av det familjepolitiska stödet. Motionärerna anför bl.a. aft skillnaderna i konsumtionsstandard mellan familjer med resp. utan barnbör utjämnas. Då utgör barnbidragen ett lämpligt instrument. Det ärflerbarnsfamiljerna som har det svårast att få ekonomin att gåihop. Avfördelningspolitiska skäl är det enligt mofionärerna därför nödvändigt attförbättra flerbarnsfamiljernas situation i första hand. Som tidigare nämntsföreslås i samma motion också en skaftereduktion om . per barn som ärtänkt att ersätta förvärvsavdrag och skattereduktion för inkomsttagare medbarn, såväl gifta som ensamföräldrar. I den med anledning av komplefteringsproposifionen väcktamotionen 1983/84:2956 (fp) av samma motionärer upprepas samma krav (yrkandena10 och 15 delvis). Motionärerna tar bl. a. upp de diskussioner som förts inomriksdagens social- och skafteutskott och orsakerna till att någonöverenskommelse inte kunde nås om åtgärder som skulle innebära en omedelbarförbättring för barnfamiljerna. Motionärerna kritiserar som ovan nämntspropositionens förslag med hänvisning till bl. a. förstärkta marginaleffekter. Förslagetfrån (m) innefattar ingen höjning av det allmänna barnbidraget. I motion 1983/84:2949 av m.fl. (m), somväckts med anledning av komplefteringsproposifionen, framläggs däremot förslagom en tidsbegränsad höjning av flerbarnstillägget (yrkandena 4 och 5). Enligtmotionärernas förslag skall flerbarnstillägget höjas fr. o. m. den 1 juli 1984med . för tredje barnet och med . från fjärdebarnet och följande. skall halva dessa belopp utgå och fr. o. m. år1987 avses de försvinna helt i och med aft den av motionärerna föreslagnaomläggningen av familjebeskattningen blir fullt genomförd. Mofionärerna yrkarvidare avslag på propositionens förslag om höjning av def allmänna barnbidraget(yrkande 1 delvb) och föreslår en höjning av endast 190 milj. kr. till Allmännabarnbidrag, avseende den föreslagna höjningen av flerbarns-tilllägg (yrkande2). Som tidigare nämnts diskuteras flerbarnstilläggen också imotion 1983/ 84:2957 (vpk), dock utan yrkande. Flerbarnstillägget bör enligtmotionärerna omprövas. Motionärerna påpekar att barnkostnaderna intestiger mer och mer för varje barn. Motivet för flerbarnstillägget har enligtmotionärerna egentligen varit att stimulera en högre nativitet. blirflerbarnstillägget - tillsammans med de högre bostadsbidrag som utgår till demmed flera barn - så höga att de kan bli eft incitament till att en förälderstannar hemma. Arbetsmarknad och familjepolitik måste utformas så att de SoU1983/84:35 16 förutsätter och stimulerar kvinnors och mäns lika ansvarför arbete, hem och barn, anför motionärerna. Utskottet vill understryka vadsocialministern anför i kompletteringspropositionen om barnfamiljernasekonomiska situation. Reallöneminskningar och den ekonomiska utvecklingen hardrabbat barnfamiljerna hårdare än familjer utan barn. Det familjeekonomiskastödet har inte kunnat motverka denna utveckling. Tvärtom har stödet urholkatskraftigt . Utskottet ser därför med tillfredsställelse attregeringen i kompietteringspro-positionen föreslår en kraftigbarnbidragshöjning i syfte atf väsentligt förbättra stödet till barnfamiljerna.Utskottet kan - när def gäller de allmänna skälen för att välja en barnbidragshöjningframför t. ex. en skattereduktion av något slag - i allt väsentligt ansluta sigfill vad socialministern anfört. Den i propositionen föreslagna höjningen av det allmännabarnbidraget tillgodoser de förslag om mindre höjningar som framförts imofionerna 1983/84:2078 (fp) yrkande 1,1983/84:2109 (c) yrkande 1 i motsvarandedel, 1983/84:2941 (c) yrkandena 12 och 13 i motsvarande del och 1983/84:2956(fp) yrkandena 10 och 15 i motsvarande del. Dessa motioner avstyrks således. Utskottet avstyrker även mofion 1983/84:2949 (m) i vaddäri yrkats avslag på förslaget om höjning av det allmänna barnbidraget(yrkande 1 delvis). När det gäller flerbarnstilläggets storlek vill utskotteterinra om att detta tillägg automatiskt höjs som följd av att barnbidragethöjs. Den i propositionen föreslagna kraftiga barnbidragshöjningen kommer aftslå igenom även beträffande flerbarnstiUägg. Som framhålls i propositionen harflerbarnstill-läggen redan med nuvarande utformning haft fill effekt atf köpkraftenkunnat bibehållas eller t.o.m. förbättras för familjer med tre eller flerabarn. Mot denna bakgrund anser utskottet att man i första hand nu bör satsa påen höjning av det allmänna barnbidraget, vilket kommer alla barnfamiljer filldel. Beträffande stöd redan från andra barnet vill utskottetframhålla att den viktigaste ekonomiska skiljelinjen i detta,sammanhang gårmellan familjer med resp. utan barn. Utskottet anser inte att vad motionäremaanfört utgör tillräckliga skäl för att införa ett stöd redan från andra barnetpå det allmänna barnbidragets bekostnad. Utskottet vill vidare erinra om att entvåbarnsfa-milj med regeringens förslag får ett tillskott i barnbidrag på 3 000kr., vilket är avsevärt mer än vad den skulle få enligt mofionärernas förslag. Utskottet avstyrker således motionerna 1983/84:2078 (fp)yrkande 2, 1983/84:2109 (c) yrkande 1 i motsvarande del, 1983/84:2941 (c)yrkande 13 i motsvarande del och 1983/84:2956 (fp) yrkande 11, vari yrkatshöjning av flerbarnstillägg jämte införande av visst tillägg redan från andrabarnet. Med den syn utskottet här anlagt på inriktningen av detfamiljeekonomiska stödet kan utskottet inte heller biträda förslaget i mofion1983/84:2949 (m) SoU1983/84:35 17 om ett särskilt temporärt flerbarnstillägg i avvaktan pågenomförande av vissa andra av motionärerna framlagda förslag (yrkandena 4 och5). Utskottet har således stannat för att tillstyrka enhöjning av det allmänna barnbidraget med . - utan särskild höjning avflerbarnstillägget - i enlighet med kompletteringspropositionens förslag. Närdet gäller ikraftträdandet av höjningen föreslås i propositionen aft dettabestäms till . Under utskottets överläggning har, medhänvisning till barnfamiljernas trängda ekonomiska läge, yrkande framställts omatf den barnbidragshöjning som beslutar om skall träda i kraft redanden . Utskottet vill för sin del erinra om vad som anförs iproposifionen om aft ett ökat stöd tiU barnfamiljerna inte får finansierasgenom ett ökat budgetunderskott. Barnbidragshöjningen måste kunna finansieras.Detta får ses som en förutsättning för genomförandet. Med tanke på den storabarnbidragshöjning som är i fråga -. - är det en avsevärd utgift förstaten som måsfe täckas. Den nödvändiga omfördelningen av resurser mellanbarnfamiljer och icke-barnfamiljer måsfe vidare utformas så att förslagen blirrimliga och rättvisa för dem som skall vara med och betala ett ökatfamiljeekonomiskt stöd. Defta är svårt att åstadkomma redan fill den 1 juU iår. Den stora höjningen ger dock - trots att den kommer eff halvår senare änenligt fp- och c-motionärernas förslag - barnfamiljerna eft fotalt sett störretillskott i barnbidrag än vad som föreslagits i dessa motioner. Utskottetansluter sig därför till propositionens förslag om att höjningen skall träda ikraft . I motion 1983/84:2957 (vpk) har vidare yrkats att - utöverden barnbidragshöjning till . som sålunda avses träda i kraft den 1januari 1985 -barnbidraget skall höjas till . redan från den 1 juli1984 (yrkande 4). Utskottet - som i och för sig ställer sig bakom tankegångarnai denna motion ~ kan av statsfinansiella skäl inte heller biträda dettaförslag. Yrkandet avstyrks därför. Utskottet fillstyrker med hänvisning fill det anförda ävenden i budgetpropositionen jämte komplefteringsproposifionen föreslagnamedelsanvisningen till Allmänna barnbidrag och avstyrker motionerna1983/84:1638 (vpk) yrkande 3, 1983/84:2109 (c) yrkande 1 i motsvarande del,1983/84:2949 (m) yrkande 2 och 1983/84:2956 (fp) yrkande 15 i motsvarande del. I betänkande SoU 1983/84:17 omutbetalning av barnbidrag m.m. behandlade utskottet olika motionsyrkanden bl.a. om utbetalningsfiden för barnbidrag och om barnbidrag vid längre tidsutlandsvistelse. Dessa frågor har tagits upp av socialministern ikomplefteringsproposifionen, vari dock inte framläggs några förslag tilländringar i lagen om allmänna barnbidrag. Socialministern anför (bil. 2 s. 10)att lagändringarna kräver ytterligare 1* 1983/84.12 saml. SoU1983/84:35 18 beredningsarbete och att han har för avsikt aft senare återkommamed ändringsförslag i syfte att nya regler skall kunna träda i kraft den 1januari 1985. Beträffande utbetalningstiden förbarnbidrag erinrade utskottet i ovannämnda betänkande orn atf utskottet vidflera tidigare tillfällen utlåtit sig angående övergång till månadsvisutbetalning av barnbidrag och därvid ställt sig positivt till en sådanförändring. Utskottet upplyste vidare att under handuppgivit att man gjort vissa beräkningar av de ekonomiska konsekvenserna av enändrad utbefalningsfid för barnbidrag och därvid bl. a. funnit att en övergångtill månadsutbefalning skulle medföra viss räntevinst för staten. Utskottetanförde för sin del bl. a. att vilket system för utbetalningen som bör väljasockså har ett visst samband med de allmänna övervägandena om utformningen avdet framfida ekonomiska stödet till barnfamiljerna. Utskottet, som sade siganse att frågan om ufbetalningstiderna för barnbidraget förtjänade att tas upptill förnyad diskussion, förutsatte att dessa spörsmål skulle tas upp tillövervägande i det fortsatta beredningsarbetet på familjepolitikens område. I kompletteringspropositionen förklarar socialministernatt han har för avsikt att senare lägga fram förslag om övergång tillmånadsutbetalning av barnbidrag från . Han anför i denna delföljande (s. 7). Barnbidragen betalas f. n. utkvartalsvis. Frågan om hur ofta barnbidragen skall betalas ut har diskuteratsvid ett flertal tUlfällen. Skäl har därvid framförts för en övergång fillmånadsvis utbetalning. Def har bl. a. framhållits atf många barnfamiljer harbehov av barnbidraget för att klara familjens betalningar. Mot detta har hävdats att det är angeläget att den summasom betalas ut är så stor så atf bidraget kan användas för större utgifter förbarnet, exempelvis klädinköp. Jag har förståelse för bägge dessa ståndpunkter. I den nyasituation som uppstår vid en så kraftig höjning av barnbidraget som jagföreslår i denna proposition, blir det emellertid enligt min mening naturligtatt övergå till utbetalning. Det belopp som utgår efter höjningenblir . redan vid eft barn och . vid tre barn. För enfembarnsfamilj bUr månadsbeloppet . Dessa exempel visar attbarnbidraget nu blir ett väsentligt tillskott för att täcka familjernas löpandekostnader för barnen. Genom att gå över från kvartalsvisa utbetalningar avbarnbidraget till månadsutbetalningar uppnås en viss räntevinst för staten.Besparingen reduceras till en del av att antalet utbetalningsfillfällen ökarvilket ökar administrationskostnaderna. Sammantaget beräknas staten göra en besparing på ca 45milj. Vad som anförs ikompletteringspropositionen angående utbetalning av barnbidrag harinfe' ifrågasatts i de med anledning av proposifionen väckta mofionerna.Utskottet delar i princip den mening som framförts i propositionen i dettaavseende. Den avsocialministern förutskickade övergången fill månadsutbetalning SoU1983/84:35 19 förutsätter formellt ändring av lagen om allmännabarnbidrag. Detta kan endast ske genom att beslutar härom i form avlag (8 kap. 17 § regeringsformen). Något förslagfill lagändring som kan ta ställning fill har inte fogats till den nuframlagda proposifionen utan avses läggas fram med sikte påikraftträdande .