bet · G701UbU5 · 1983-12-31 00:00:00 — Den i samband med beslutet år 1979om ny läroplan för inrättade parlamentariska skoldelegationen,vilken sedermera har upphört med sin verksamhet, föreslås i motion 1982/83:1917 yrkande 6 bli ånyo inrättad. Dess uppföljning av läroplanen bör enligtmotionärerna särskilt beakta den kommunalpolitiska nivån. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet peka påatt det i finns företrädare för riksdagspartier. En politiskuppföljning av beslutade reformer på skolans område är också möjlig inom ramenför skolstyrelsernas verksamhet. Utskottet finner inte skäl att tillstyrka yrkande6 i motion 1982/83: 1917. I motion 1982/83:2152 framhålls attdet är viktigt att debatten om en demokratisering av skolan hålls vid liv.Motionärerna pekar på försök som bedrivs med s. k. självförvaltande skolor ochbegär att uttalar att regeringen aktivt bör uppmuntra och stödjaverksamhet som syftar till att stärka demokrati och självförvaltning i skolan(yrkande 2). I skollagens inledande paragraf sägs bl. a. attundervisningen av barn och ungdom bl. a. syftar till att främja elevernasutveckling till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. Läroplanen förgrundskolan slår fast att ett av skolans mål är att ge barn och ungdom endemokratisk fostran. Det heter bl. a. att verksamheter, som kräver samarbeteoch ansvarstagande, på ett avgörande sätt bidrar till att åskådliggöra betydelsenav demokratiskt beslutade överenskommelser och regler. Utskottet har denna dagi annat sammanhang (se UbU 1983/84: 3) haft anledning att erinra om organ förelev- och föräldrasamråd samt skolkonferens i och gymnasieskolan(jfr. 2 a, 2 b och 3 kap. skolförordningen). Utskottet anser att tillämpningen av gällande regler förskolan bl. a. bör kunna bidra till en utveckling av skolan i den riktning somåsyftas i motionen. Enligt vad utskottet har erfarit prövas på skilda håll ilandet nya vägar för att nå skolans övergripande mål i nu berört hänseende.Utskottet vill härvid peka på de försök som pågår i bl. a. (Tranmursskolan) och (Brattebergsskolan). När det gäller den särskilda åtgärd från sidasom föreslås i motionen anser utskottet att både regeringen och berördamyndigheter -inte minst på lokal nivå - inom ramen för gällande författningaroch utan det begärda uttalandet bör kunna främja åtgärder som syftar till altytterligare stärka skoldemokratin. Med hänvisning härtill och till vadutskottet anfört i det föregående föreslär utskottet att motion 1982/83: 2152yrkande 2 avslås av . UbU1983/84:5 11 Äberopande det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenbeträffande undervisning i dans avslår motion 1982/ 83:461, 2. att riksdagenbeträffande stöd till fristående skolor avslår motion 1982/83:581 yrkande 3, 3. all riksdagenbeträffande viss översyn av författningar m. m. avslår motion 1982/83:581yrkande 5, 4. att riksdagenbeträffande föreningsmedverkan m.m. i skolan avslår motion 1982/83:581 yrkande12, 5. att riksdagenbeträffande information i skolan om kooperationen avslår motion 1982/83:585, 6. att riksdagenbeträffande lokala kursplaner avslår motion 1982/ 83:948 yrkande 3, 7. att riksdagenbeträffande små skolenheter m.m. avslår motion 1982/83:948 yrkandena 5, 6 och7, 8. att riksdagenbeträffande laborationssalar i mellanstadieskolor avslår motion 1982/83: 1367, 9. att riksdagenbeträffande frivillig morgonbön avslår motion 1982/ 83:957, 10. att riksdagenbeträffande kristendom som självständigt ämne avslår motion 1982/83:956, 11. att riksdagenbeträffande internationaliseringen i avslår motion 1982/83:967yrkande 5, 12. att riksdagenbeträffande skolans roll i kampen mot rasism avslår motion 1982/83: 1611yrkande 5, 13. att riksdagenbeträffande förbud att avgiftsbelägga skolmåltider m. m. avslår motion 1982/83:1917 yrkande 5, 14. att riksdagenbeträffande parlamentarisk skoldelegation avslår motion 1982/83: 1917 yrkande6, 15. att riksdagenbeträffande demokrati och självförvaltning i skolan avslår motion 1982/83:2152yrkande 2. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), Per (), (), (), (), (), (), (). (), (), (), LarzJohansson (c), () och (vpk). UbU1983/84:5 12 Stöd till fristående skolor (mom. 2) (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 3 börjar "Vid behandlingen" och slutar"konfessionell prägel" bort ha följande lydelse: Endast ett fätal elever går i fristående skolor. Detallmänna skolväsendet är nu så väl utvecklat att det tål den konkurrens som enökad satsning pä fristående skolor kan innebära. Utskottet hävdar som sinuppfattning att mänga olika fristående skolor skulle ha en positiv inverkaninte bara på den pedagogiska utvecklingen utan också på elevernas möjlighet attvälja en utbildning som passar dem. Även om det kan hävdas att det inteföreligger någon juridisk skyldighet för det allmänna att ekonomiskt eller påannat sätt stödja fristående skolor, kan det allmänna emellertid inte utan vidarefriskriva sig från ett moraliskt ansvar för att friheten också kan utnyttjas.Enligt utskottets mening skall de fristående skolorna inte bedömas på basis avvad de tillför det offentliga skolväsendet utan pä basis av vad de ger eleveroch föräldrar. Det faller sig därför naturligt att det offentliga skall se somsin roll att ge elever och föräldrar en reell valmöjlighet mellan den allmännaskolan och fristående skolor. Kostnaderna för föräldrar att låta sina barn gå ien fristående skola utan statsbidrag är sä höga att de för de flesta omöjliggörutnyttjandet av friheten. Man kan i sammanhanget peka pä att den som med storauppoffringar likväl utnyttjar sin rätt. genom erläggandet av skattbidrar till det allmänna skolväsendet. Satniidigt som utskottet förordar att fristående skolorsom godkänts för skolpliktens fullgörande i princip skall vara berättigade tillstatligt stöd, anser emellertid utskottet det naturligt att vissa grundläggandekrav bör ställas för erhållande av bidrag. Det gäller inte bara allmännakvalitetskrav och krav pä att målsättningen i den allmänna skolans läroplanuppfylls. Därutöver är det befogat att ställa krav på elevantal och stabiliteti verk-»lamheten. Men när sådana grundläggande villkor är uppfyllda, bör såvälstatligt som kommunalt bidrag till verksamheten kunna utgå motsvarande högstkostnaderna för elever i det allmänna skolväsendet. Mot bakgrund av vad utskottet här har anfört föreslårutskottet att regeringen utfärdar nya regler för statligt stöd till friståendeskolor i överensstämmelse med vad utskottet har anfört ovan och med vad somförordas i motion 1982/83:581 yrkande 3. bör med bifall tillmotionen som sin mening ge regeringen detta till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att beträffande stödtill fristående skolor med bifall till motion 1982/83:581 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. UbU1983/84:5 13 Föreningsmedverkan m. m. i skolan (mom. 4) Per , , BirgittaRydle. och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar "1 läroplanen" och slutar "därföravslås" bort ha följande lydelse: Utskottet är ense med motionärerna om attföreningsaktiviteter och utpräglad hobbyverksamhet inte bör inkräkta påelevernas tid för schemabunden verksamhet. Tiden för fria aktiviteter börfrämst utnyttjas för stöd till svagpresterande elever och till elever somkommer efter i undervisningen. Pä så sätt kan elevers behov av olika läng tidför inlärning tillgodoses. bör med bifall till motion 1982/83:581 yrkande12 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet här har anfört omföreningsmedverkan m. m. i skolan. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att beträffandeföreningsmedverkan m. m. i skolan med bifall till motion 1982/83:581 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Förbud att avgiftsbelägga skolmåltider m. m. ochinrättande av en parla mentarisk skoldelegation (mom. 13 och 14) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 9 börjar "För utbildningen" och pä s. 10 slutar"yrkande 5" bort ha följande lydelse: Utskottet har erfarit att kommunala beslut avseendeläromedel, skolmåltider, hjälpmedel i skolarbetet m.m. kraftigt påverkas av deolikartade ekonomiska resurser kommunerna har. Minskade kommunala insatser påde i förevarande sammanhang aktuella områdena drabbar redan hårt utsattagrupper. Det är mot bakgrund härav nödvändigt att fattar sådanabeslut att alla elever garanteras tillgäng på läroböcker, skolmåltider m.m. päen sådan nivå att skolan kan förmedla kunskaper under förhållanden somriksdagen har förutsatt i sina beslut om . Utskottet tillstyrker med hänvisning till det anfördaförslaget om lagstiftning i syfte att förbjuda kommunerna att avgiftsbeläggaskolmåltider, läromedel m.m. Detta bör med bifall till motion1982/83: 1917 yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "Utskottet vill" och slutar "motion1982/83: 1917" bort ha följande lydelse: Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet erinra omatt avsikten med inrättandet av den i motionen åsyftade skoldelegationen varatt förstärka den parlamentariska bevakningen pä ett centralt reformområde. UbU1983/84:5 14 Utskottet anser i likhet med motionärerna att det finnsbehov av en parlamentariskt sammansatt uppföljningsgrupp. Direktiven för enåterupp-stånden skoldelegation bör omfatta ett uppföljningsansvar som särskiltbeaktar den kommunalpolitiska nivån, dvs. den nivå där beslutverkställs av demokratiskt utsedda organ. Vad utskottet här har anfört bör med bifall tillmotion 1982/ 83: 1917 yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 13 och 14 bort haföljande lydelse: 13. att riksdagenbeträffande förbud att avgiftsbelägga skolmåltider m.m. med bifall till motion1982/83:1917 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, 14. att riksdagenbeträffande parlamentarisk skoldelegation med bifall till motion 1982/83: 1917yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.