bet · G701FiU10 · 1983-12-31 00:00:00 — om revisorers rätt att granska statligverksamhet som bedrivs i bolagsform m. m. I detta betänkande behandlar utskottet motionerna 1982/83:359 av (vpk)om revisorers förslag i anslutning till granskning av domänverket(förs. 1982/83:12), 1982/83:2170 av afUgglas (m) och i () om granskningen av statsverksamhetsom bedrivs i bolagsform. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionerna från konstitutionsut skottet och revisorer.Yttrandena återfinns som bilagor till betänkandet. I motion 359 av (vpk) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1982/83:358 - attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i mofionen anförs omrevisorernas rätt att granska statsförvaltning som bedrivs i form av sfiftelseroch aktiebolag. I motion 2170 av afUgglas (m) och i () hemställs- med hänvisning tillmotiveringen i motion 1982/83:2169-att beslutar att riksdagensrevisorer skall ha rätt att granska statsverksamhet som bedrivs iaktiebolagsform. revisorer har tilluppgift att på vägnar granska den statliga verksamheten. Enligtrevisorernas instruktion avses med statlig verksamhet inte verksamhet sombedrivs i form av aktiebolag eller stiftelse. Statliga aktiebolag ochstiftelser betraktas i detta sammanhang som privaträttsliga subjekt och harundantagits från revisorers granskning. Deras verksamhet granskas istället i enlighet med föreskrifter i aktiebolagslagen och lagen om tillsynöver stiftelser. Från denna begränsning i revisorers tillsyn haremellertid ett undantag gjorts. Har statsmedel utgått till visst ändamål, fårrevisorerna granska användningen av dessa medel i den månredovisningsskyldighet 1 1983/84.5 saml. FiU1983/84:10 2 föreligger mot staten eller om särskilda föreskrifterangetts för medlens användning. För gäller i allt väsentligt sammainskränkningar i tillsynsområdet. har vid upprepade tillfällen under 1970-taletbehandlat motionsyrkanden om ökad insyn för i de statliga företagen.De förslag som därvid förts fram har främst gällt utökad närvarorätt förriksdagens ledamöter vid bolagsstämmor samt förbättrad redovisning av denstatliga företagssektorn. Vid /81 fastställdes nuvarande ordning förriksdagens insyn i de statliga bolagen (prop. 1980/81:22, NU 1980/81:29, rskr1980/81:147). Enligt denna har ledamöter rätt att närvara och ställafrågor vid bolagsstämma i aktiebolag som ägs direkt av staten, underförutsättning att bolaget är av viss storlek. Regeringen skall ocksålämna en samlad redogörelse för de statliga företagens verksamhet. I motionerna 359 och 2170 yrkas att revisorerskall ges rätt att granska statlig verksamhet som bedrivs i form av aktiebolageller stiftelse. Denna fråga prövades senast av grundlagberedningen som i sittbetänkande Ny regeringsform, ny riksdagsordning (SOU 1972:15) inte föreslognågon ändring i sak av då gällande ordning. Enligt grundlagberedningen utgjorde avvägningen mellanintresset av offentlig insyn och motstående intressen ett svårt problem. Detfrämsta motstående intresset angavs vara önskemålet att låta statsföretagarbeta under samma betingelser som andra företag. Härtill kom att samarbetetmellan statliga företag och det enskilda näringslivet skulle kunna försvåras omriksdagens revisorer gavs rätt att granska den statliga affärsverksamhet sominte bedrivs i verksform. Regeringsformens bestämmelser om revisorer (12kap. 7 §) har emellertid på förslag av grundlagberedningen givits en sådanutformning att de inte hindrar att revisorerna får rätt att granska statligabolag och stiftelser. I det yttrande som revisorer avgivit övermotionerna pekar revisorerna på fyra aktuella ärenden, i vilka derasgranskningsmöjligheter omintetgjorts eller försvårats till följd av attverksamheten bedrivits i bolagsform. Revisorerna konstaterar också att statligverksamhet i bolagsform successivt ökat och fått betydande omfattning.Med hänsyn härtill anser revisorerna det påkallat att derasgranskningsbefogenheter utökas. framhåller i sitt yttrande atttungt vägande skäl kan anföras för att revisorerna skall ges rätt att granskastatlig verksamhet som bedrivs i bolagsform. Utskottet betonar också vikten avatt problemen kring, den offentliga insynen i denna verksamhet får en lösning.Det får enligt utskottet förutsättas att saken kommer att prövas ingående avden kommitté som regeringen tillkallat för att utreda frågan omledningen av de statliga myndigheterna. FiU1983/84:10 3 delar uppfattningenatt starka skäl talar för att revisorers befogenhet att granskastatliga aktiebolag och stiftelser nu bör vidgas. Som redan grundlagberedningenframhållit är emellertid en sådan utökning av granskningsrätten förknippad medbetydande avvägningsproblem mellan å ena sidan revisorers behov aven så fullständig insyn som möjligt i hela den statliga företagssektorn och åandra sidan intresset av att låta de statliga bolagen arbeta under sammakommersiella betingelser som andra företag. Ett särskilt problem utgör i det sammanhanget de statligaföretagens dotterbolag och dotter-dotterbolag. Skall revisorernas vidgadebefogenheter ges en verklig innebörd är det uppenbart att insynsrätten inte kanbegränsas till de bolag som ägs direkt av staten. Om så blir fallet kommernämligen betydande verksamhetsfält att falla utanför revisorernas tillsyn. Ett annat problem är hur insynsfrågorna skall regleras iföretag som endast delvis ägs av staten. Med hänvisning till vad som här sagts vill utskottetförorda att frågan om formerna för revisorers insyn i de statligaaktiebolagen och stiftelserna utreds genom regeringens försorg och attresultatet av detta utredningsarbete föreläggs . En sådan översyn böräven innefatta befogenheter. Såsom påpekar har kommittén förutredning av statliga myndigheters ledning givits i uppdrag att övervägaangränsande frågor. Arbetet i kommittén bör enligt de direktiv regeringen fastställtslutföras . Det synes lämpligt att denna kommitté genomtilläggsdirektiv ges i uppdrag att utarbeta ett förslag i de av utskottetaktualiserade frågorna. Detta bör ges regeringen till känna. att med anledning avmotionerna 1982/83:359 och 1982/83:2170 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört rörande tilläggsdirektiv till kommittén förutredning av statliga myndigheters ledning. Närvarande: (), (), LennartBlom (m), (), (), (),(c), (), (), (),(), (), i (vpk)och (). 1 * 1983/84. FiU1983/84:10 4 Reservationer Lf, nuyrunj:,'.-;' (), (), (), () och i (vpk) anser attutskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med anledning av motionerna 1982/83:359 och 1982/83:2170 antar följande Lag omändring i lagen (RFS 1975:9) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(RFS 1975:9) med instruktion för revisorer skall ha nedan angivnalydelse: Nuvarande lydelse Utskottets förslag 1 § revisorer har till upp- Riksdagensrevisorer har till upp gift att på vägnar granska giftatt på vägnar granska den statliga verksamheten. Den ad- denstatliga verksamheten. Den ad ministrativa praxis som tillämpas vid ministrativapraxis som tillämpas vid regeringsarbetet är dock undanta- regeringsarbetetär dock undanta gen från revisorernas granskning. genfrån revisorernas granskning. Som statlig verksamhet anses i detta Somstatlig verksamhet anses i detta sammanhang icke verksamhet som sammanhangäven verksamhet som bedrives i form av aktiebolag eller bedrivesi form av aktiebolag eller stiftelse. Har statsmedel tagits emot sombistånd till viss verksamhet, får revisorerna granska hur dessa rhedelanvändes, i den mån redovisningsskyldighet för medlen föreligger gentemotstaten eller särskilda föreskrifter har meddelats om medlens användning. Vidsådan granskning skall beaktas de särskilda betingelser som kan gälla förverksamheten. kan besluta om särskilda uppgifter förrevisorerna ävensom föreskriva att viss verksamhet skall vara undantagen frånrevisorernas granskning. Denna lag träder i kraft . , , ochAnders (alla m) anser - under förutsättning av bifall tillreservation 1 - att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med"delar" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse: FiU1983/84:10 5 delar uppfattningenatt revisorer nu bör ges rätt att granska statliga aktiebolag ochstiftelser. Såsom revisorerna framhåller i sitt yttrande kan detta enklaståstadkommas genom en ändring av revisorernas instruktion. bör beslutaom en sådan ändring av revisorernas instruktion. i (vpk) anser - underförutsättning av bifall till reservation 1 - att den del av utskottets yttrandepå s. 3 som börjar med "delar" och slutar med"till känna." bort ha följande lydelse: delar uppfattningenatt starka skäl talar för att revisorers befogenhet att granskastatliga aktiebolag och stiftelser nu bör utvidgas. Den rätten bör inte enbartgrunda sig på särskilda omständigheter efter särskild begäran, utan bör vara enundantagslös rättighet, eftersom samhällsägda företag bör vara föredömen vadgäller öppenhet och arbetssätt. Skall revisorernas vidgade befogenheter ges avsedd verkanär det dock uppenbart att insynsrätten inte kan begränsas till statens helägdabolag och stiftelser, utan befogenheterna måste också gälla statensdotterbolag, dotter-dotterbolag och delägda bolag: Enligt utskottets meningmåste man emellertid trots den nödvändiga vidgade insynen kunna skydda destatliga bolagen mot konkurrenters insyn. FiU1983/84:10 6 yttrande qninzöi n» - . 1983/84:1 y över motioner om revisorersgranskningsbefogenheter har berett konstitutionsutskottettillfälle att yttra sig över dels motion 1982/83:359 av (vpk) omriksdagens revisorers förslag i anslutning till granskning av domänverket(Förs. 1982/83:12, behandlat i NU 1982/83:49), dels motion 1982/83:2170 av () ochArne () i om granskningen av statsverksamhet som bedrivs ibolagsform. I båda motionerna understryksvikten av att revisorer ges ökade befogenheter att granskasådan statlig verksamhet som bedrivs i aktiebolags- eller stiftelseform.Revisorerna har i yttrande till finansutskottet över motionerna gett uttryckför samma uppfattning och föreslår i detta syfte en ändring i lagen (RFS1975:9) med instruktion för revisorer. Utskottet vill från de synpunkter utskottet i första handhar att företräda framhålla att regeringsformens bestämmelse om riksdagensrevisorer (12 kap. 7 §) inte hindrar att revisorerna tilläggs rätt att granskaockså sådan statlig verksamhet som bedrivs i bolagsform. Enligt utskottets mening kan tungt vägande skäl anförasför att tillägga revisorerna en sådan granskningsrätt. Utskottet vill isammanhanget erinra om att utskottet vid sin granskning av statsrådens ämbetsutövningoch regeringsärendenas handläggning vid fiera tillfällen uppmärksammat problemmed anknytning till statsmakternas behov av kontroll och insyn i den statligaeller statsunderstödda bolagsverksamheten (se t. ex. KU 1980/81:25 s. 48 och1982/83:30 s. 26). Utskottet är emellertid medvetet om att de statliga bolagensintresse av att arbeta på samma villkor som andra företag måste beaktas liksomfrågor av civilrättslig karaktär. Regeringen har tillsatt enparlamentariskt sammansatt kommitté för att utreda frågan om ledningen av destatliga myndigheterna. Kommittén skall enligt sina direktiv (1983:48) bl. a.se över relationerna mellan , regeringen, fackdepartementen ochmyndigheterna samt de bolag och andra juridiska personer som ligger undermyndigheterna samt de styrmöjligheter som bör finnas. Det bör vidare erinras om att i den översyn av JO-ämbetetsom den tillsatta skall företa även ingår attundersöka möjligheterna till samarbete mellan JO och revisorer (/83:7 s. 9). Konstitutionsutskottetvill mot bakgrund av det anförda som sin mening FiU 1983/84:10 7 framhållavikten av att pi-oblemen kring den offentliga insynen i den statligaföretagsverksamheten får en lösning. Enligt utskottets mening får detförutsättas att frågan blir föremål för ett ingående studium i det utredningsarbetesom nu påbörjats. Det bör ankomma på finansutskottet att ta ställning till omdet härutöver är.päkallat att vidta ytterligare åtgärder med anledning avmofionerna. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), i (m), (),(), (), (), (vpk), (), (), () och (s). ''j;lii>l<;sioi i. revisorers granskning av verksamhet som bedrivsav statliga bolag och stiftelser har den 25 mars1982 berett revisorer tillfälle att yttra sig över två underinnevarande väckta motioner angående revisorernas bristandemöjligheter att granska statsverksamhet som bedrivs i form av aktiebolag ellerstiftelse, nämligen motion 1982/83:359 av (vpk) och motion1982/83:2170 av () och i ().Motionerna är närmast föranledda av revisorernas granskning av domänverket,redovisad i rapporten (1981/82:4) Intäkts- och kostnadsutvecklingen viddomänverket och i revisorernas skrivelse till den 9 december 1982angående denna granskning (förs. 1982/83:12). I mofionerna föreslås att revisorernas nuvarandebehörighet utvidgas till att också avse den statsverksamhet som bedrivs i formav aktiebolag samt såvitt avser en mofion även sfiftelser. Revisorerna tillstyrker en sådan utvidgning avbehörigheten och att revisorernas instruktion ändras i enlighet härmed. Sombakgrund härför vill revisorerna anföra följande. Enligt 12 kap. 7 § regeringsformen(RF) väljer inom sig revisorer att granska den statliga verksamheten.Riksdagen har vidare enligt samma lagrum möjlighet att besluta att engranskning skall omfatta också annan verksamhet. Av förarbetena till lagrummet (prop. 1973:90 s. 435)framgår emellertid att med statlig verksamhet avses inte verksamhet bedriven avstatliga aktiebolag och att sålunda revisorernas behörighet i princip inteskall omfatta sådan verksamhet. Dock delas i propositionen grundlagberedningensnedan redovisade uppfattning att kan ge revisorerna sådan granskningsrätt. har också i sin instruktion för revisorerna (1 §RFS 1979:10) slagit fast att revisorernas rätt att granska statlig verksamhet inteavser verksamhet som bedrivs i aktiebolags- eller stiftelseform. Å andra sidanmedger instruktionen att revisorerna granskar hur bolag och stiftelser, ävenstatliga, använder statsmedel som tagits emot som bistånd till viss verksamhet,dock endast i den mån redovisningsskyldighet för medlen föreligger FiU1983/84:10 9 gentemot staten eller särskilda föreskrifter har meddelatsom medlens användning. kan också efter vår framställning ge ossuppdrag att granska annan statlig verksamhet i bolags- eller stiftelseform. I grundlagberedningens betänkande Ny regeringsform. Nyriksdagsordning (SOU 1972:15) berördes vid diskussionen om omfattningen avrevisorernas granskningsområde också granskningen av statliga bolag. Beredningenanförde då bl. a. följande: Frågan om revisorerna bör ha rättatt granska de statliga bolagen har länge varit omstridd. Sådan rätt harrevisorerna i regel ej nu (däremot utser riksgäldsfullmäktige vissa revisorer imonopolbolagen). Den föreslagna grundlagstexten hindrar emellertid inte attriksdagen ger revisorerna sådan granskningsrätt. En annan sak är om detta börske. Här utgör avvägningen mellan intresset av offentlig insyn och motståendeintressen ett svårt problem. Vid tillkomsten av vidtogs vissaåtgärder i syfte att ge insyn (jfr KU 1969:43). Det främstamotstående intresset är önskemålet att låta statsföretagen arbeta under sammabetingelser som andra företag. Härtill kommer det expanderande samarbetetmellan staten och det enskilda näringslivet (samarbete mellan statsägda bolagoch enskilda företag samt bolag som ägs delvis av staten och delvis av andra),som skulle kunna försvåras om revisorer finge rätt att granska denstatliga affärsverksamhet som inte bedrivs i verksform. Man bör också beaktaden gällande näringslagstiftningen, däribland bolagslagstiftningen, varav vissadelar f. n. är under utredning. Grundlagberedningens förslag innebär inte någonändring i sak jämfört med vad som gäller . Beredningen framhöll vidare attäven om myndighetsutövning skulle ingå i ett statligt bolagsuppgifter, så faller denna verksamhet utanför den som revisorerna är behörigaatt granska. Varken uttalandena i propositionen eller i beredningensbetänkande föranledde några särskilda kommentarer vid riksdagsbehandlingen avförslaget till ny regeringsform. insyn i den statliga företagssektorn gällande ordning för riksdagensinsyn i de statliga företagens verksamhet antogs av (prop. 1980/81:22, NU 1980/81:29, rskr 1980/81:147). Propositionen i ämnetbyggde på redovisningsutredningens betänkande (SOU 1978:63) insyn istatliga företag. beslut innebär att regeringen till riksdagenskall inge en årlig redogörelse över de statliga företagens verksamhet samt attriksdagens ledamöter har rätt att närvara och ställa frågor vid bolagsstämmormed statligt ägda aktiebolag, om staten äger minst hälften av aktiekapitaletoch - i princip - om bolagen har minst 50 anställda. Närvarorätten gäller intedotterbolag till direkt ägda statliga bolag. och Svenska Varvgäller därutöver särskilda regler angående information. I propositionen berördes inte frågan om statens insyn ibolagen genom egna revisionsorgan. FiU1983/84:10 10 Vad beträffar den årligaredogörelsen till riksdagemavtbolägénsiverksam-het framhöll industriministern ipropositionen att redovisfiingeh medivissa mellanrum också skulle omfatta enprincipdeklaration om det statliga företagandets mål och riktlinjer liksom enöversiktlig redogörelse för i vad mån uppställda mål har uppnåtts. Den första redogörelsen lämnades (skrivelse1981/82:20). Den granskades av näringsutskottet (NU 1981/82:12), som därvidinte fann anledning att göra något särskilt uttalande. På utskottets hemställanbeslöt att lägga redogörelsen till handlingarna. Även nästaredogörelse, som avlämnades (skrivelse 1982/83:20, NU 1982/83:17),lades utan särskilt uttalande till handlingarna. För de statligt ägda aktiebolagen som juridiska personergäller aktiebolagslagens regler. Ansvaret för verksamhet i bolagen liggeralltså på bolagsstämma, styrelse och verkställande direktör. Regeringen harägaran-svaret för de direkt ägda statliga aktiebolagen och utövar detta genomatt representera statens aktier vid bolagsstämman. Omfattningen av den statliga verksamheten i bolags- ellerstiftelseform Av redogörelse tillriksdagen för de statliga företagen framgår att statlig verksamhet i bolags-eller stiftelseform bedrevs vid 174 företag. Bland dessa ingick sju affärsverk,sju kreditinstitut och stiftelsen . Övriga företag, i vilkastatens ägarandel var högre än med undantag för 14 fall bedrev verksamheti aktiebolagsform inom en mångfald områden. Affärsverken och de övriga företagen ägde i sin tur helteller delvis eller innehade minoritetsandelar i 1 049 bolag. Omsättningen/utlåningen i den statliga företagsgruppen,inkl. affärsverken, uppgick (eller motsvarande redovisningsperiod)till . Motsvarande summa för var 177miljarder kronor. Tas inte affärsverkens omsättning med, uppgick omsättningen/utlåningenår till . Som redan anfördes igrundlagberedningens betänkande har frågan om revisorernas rätt att granskastatliga bolag länge diskuterats och delvis varit omstridd. Orsaken härtill kanmåhända vara den att enhetliga och klara linjer för bildande och ägande avstatliga bolag och stiftelser saknas och att de särskilda statliga företagenhar getts vitt skilda förutsättningar för sin verksamhet. Frågan om en sådan ökad insyn för revisorerna har påsenare tid aktualiserats i flera fall. Den nuvarande till buds ståendemöjligheten för revisorerna att begära särskilt tillstånd av attgranska ett statligt bolag eller en statlig stiftelse har då visat sig varaomöjlig att tillämpa i FiU1983/84:10 11 Därtill kommer attidet.ärvidirekt olämpligt attriksdagen debatte rar en revisionsfråga innan- deriiödvändiga bakgrundsmaterialet kunnat presenteras. .fr'? ' Revisorerna vill särskilt visa på följande fyra typfall dågranskningsmöjligheterna varit begränsade. Vid den granskning av domänverkets intäkts- ochkostnadsutveckling, som initierat förevarande motioner, kunde revisorernakonstatera att granskningen måste begränsas till enbart själva domänverkets,dvs. affärsverkets verksamhet, och att vi måste lämna den s. k. domänkoncernenoch de i denna ingående aktiebolagen utanför. Därmed kunde sålunda inte entotal bedömning av domänkoncernens verksamhet genomföras. Skälet härför varrevisorernas begränsade möjligheter att i sin löpande granskning ta upp destatliga bolagen. Detta gav revisorerna anledning att anlägga meraprincipiella synpunkter på ämnet. I slutkapitlet av den upprättadegranskningsrapporten gavs därför en översiktlig bild av förhållandena.Samtidigt föreslogs att revisorerna vid sin förvaltningsrevision skulle gesbättre möjligheter till insyn i affärsverkens totala verksamhet, innebärandefrämst insyn i den verksamhet som bedrivs av verkens s. k. dotterbolag. Sådangranskningsmöjlighet borde även ges åt . Rapporten remitterades i denna del för yttrande tilldomänverket, postverket, , , vattenfallsverket,förenade fabriksverken och . tillstyrkte vid remissbehandlingen envidgad möjlighet till insyn för revisorernas del. Verket tog uppfrågan om likartade befogenheter för verkets egen del, bl. a. vidredovisningsrevisionen. Revisorerna finner verkets synpunkter på ökadebefogenheter, vilka i stor utsträckning har samma grund som revisorernas önskanom vidgad granskningsmöjlighet, värda beaktande. Verkets remissyttrande biläggsrevisorernas remissvar. och postverket har inte något direkt emot envidgad insyn för revisorerna. , och förenadefabriksverken anser att - om en förbättrad koncernredovisning genomförs - nugällande ordning ger fillräckligt utrymme för information. är direktemot en ökad insyn. Genomgående är man från affärsverkens sida orolig för atten ökad insyn skulle menligt påverka de sekretessförhållanden som bör gälla fördotterbolagen. genomför revisorerna en granskning av ettaktiebolag på kulturområdet. Denna har initieratsv kulturutskottet och fallerinom ramen för vår granskning av verksamhet som bedrivs med statliga medel. Vadsom kommit fram vid granskningen har gett oss anledning att sätta i frågalämpligheten av nuvarande begränsning av granskningsmöjligheterna. Vidare har vid planeringen av kommande verksamhetsårrevisorerna på grund av inskränkningen i behörigheten att granska fått avståfrån väckta FiU1983/84:10 12 tankar på granskning av prissättningen inom den verksamhetsom ABiSyensk ; med ensamrätt bedriver samt även från granskning avden försäljning av bl. a. statligt överskottsmateriel som ett av förenadefabriksverkens "dotterdotter"-bolag ägnar sig åt. Enligt grundlagberedningens uttalande kan gerevisorerna möjlighet att granska även verksamhet som bedrivs av statligt ägdabolag eller statliga stiftelser. Vi kan konstatera att den statligaverksamheten i bolagsform successivt ökat och att den numera fått en betydandeomfattning. Med hänsyn härtill och till de erfarenheter som revisorerna gjortom nödvändigheten av en ökad insyn anser revisorerna det påkallat med vidgadgranskningsmöjlighet, innebärande rätt att granska även statsägda aktiebolagoch stiftelser. Revisorernas undersökningar bör självfallet varabegränsade till en sådan mer översiktlig granskning av förvaltningsrevisionenart som revisorerna regelmässigt bedriver. Syftet med den vidgade behörighetenskall vara att ge ökad insyn. Formellt kan den vidgade behörigheten ges genom attlydelsen av 1 § första stycket, tredje punkten i revisorernas instruktionändras på så sätt att ordet "icke" ersätts med ordet"även". Punkten får då följande lydelse: Som statlig verksamhet ansesi detta sammanhang även verksamhet som bedrivs i form av aktiebolag ellerstiftelse. Revisorerna förordar att instruktionen för revisorernaändras i enlighet med nu framfört förslag. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. Ibeslutet har deltagit revisorerna (), (), BertilJonasson (c). (), (), (), HolgerBergman (s), (), (). (),() och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvaritkanslichefen (föredragande). FiU1983/84:10 13 ()iA mos ' Underbilaga till bilaga 2 Revisionsavdelning 1 '»"- ' insyn i affärsverkskoncernerna (Rapport1981/82:4)