bet · G701FöU15 · 1983-12-31 00:00:00 — (vpk) 1. att beslutar a) att uttala atten större vikt i fortsättningen skall ägnas åt sårbarhet i 6: 1 b samhälletvid det svenska totalförsvarets planering, b) att hosregeringen hemställa om att direktiven till nästa försvarsut- 6:1 b redningutformas i enlighet därmed, 4. att med anledning av proposifion 1983/84:100,bilaga 6, beslutar b) att under punktG I. Civilförsvar, bevilja ett iförhällande till rege- 14: 1 c ringens förslag med . c) att under punktG 2. Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar, be- 14:2 vilja ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till33600000 kr., d) att under punkt G 3. Civilförsvar: Skyddsrum,bevilja ett i förhållan- 14:3 b de till regeringens förslag med . förhöjt belopp fill 739500000 e) att under punkt H 2. Drift avberedskapslager,.bevilja ett i förhållan- 17:2 de till regeringens förslag med . förhöjt belopp till 231 118000 f) att under punkt H 3. Beredskapslagring och industriellaåtgärder, 17:3c bevilja ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till . 1983/84:617 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin 12:1 mening ger regeringen till känna vad i motionenframförts om skyddsmask-produktionén. 1983/84:770 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin 6:4 d mening ger regeringen fill känna vad som i motionenanförts om angelägenheten av försvarsupplysning och att sådana åtgärder vidtasatt varje värnpliktig under sin grundutbildning får en fullgodförsvarsinformation omfattande minst samt att rimlig tid förförsvarsupplysning anslås även under repetitionsövningar. FöU 1983/84:15 Behandlasi betänkande utsk. 1983/84:971av Per m. fl. (m) såvitt gäller yrkande 8.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen 6: 5 aanförts om frivilliga försvarsorganisationer. 1983/84:972av () vari yrkas att som sin 12:3 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om den fulla ersättningen tillkommunerna för planläggning av civilförsvaret. 1983/84:1087av m. fl. (fp) vari yrkas att med avslag 3 påregeringens hemställan i proposition 1983/84:100 under försvarsdepartementetsbilaga punkt 4.7 ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ABAB:smonopolställning. 1983/84:1176av () och () vari yrkas 12:2 b attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommedelstilldelning för skyddsrumsbyggandet inom . 1983/84:1177av m. fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen begär förslag till nästa om förstärkning av 19:2 a civilbefälhavarnas kanslier genom omfördelning av tjänster från central och lägre regional nivåinom de civila delarna av totalförsvaret, alternativt också från myndigheterinom det militära försvaret, 2. attriksdagen godtar den av regeringen föreslagna förseningen i fråga 12:1 om skyddsmasker och barnskydd för civilbefolkningen men med Ullägg av vad i motionen anförts omC-skydd inom militära försvaret, prioritering av barnskydd samt principer förfördelning av skydd, 3. attriksdagen uttalar att planeringen för skyddsrumsbyggande bör 12: 2 a utgå från återhållsamhet med pengar till skyddsrum i sådana områden som vid kommande kommunalskyddsplanering kan visa sig bli betraktade som lågriskområden, 4. attriksdagen beslutar att anslaget till skyddsrum skall vara 100 milj. 14:3 b kr. lägre än vad regeringen föreslagit. 1983/84:1178av () vari yrkas att hos regering- 8:3 en begäratt en försöksverksamhet av i motionen angivet slag genomförs, lämpligen vid K4 , som bör ta sikte på att reformen skall kunna införas vid övrigaförband och ge värnpliktiga möjlighet att överlåta fri värnpliktsresa tillnärmaste anhöriga. 1983/84:1180av m.fl. (vpk) vari yrkas aU 6:4e hos regeringenhemställer om åtgärder för att lösa problemen med barnomsorg vid inkallelse tillmilitärtjänst. FöU 1983/84:15 57 Behandlasi betänkande utsk. 1983/84:1559av () och () vari yrkas att 6:4 f iskrivelse till regeringen begär sådana regler i fråga om övningar inomförsvarsmakten och civilförsvaret att bättre hänsyn än kan tas fillföräldrars barnomsorg. 1983/84:1560av m. fl. (s) vari yrkas att hos rege- 6:4 g ringenbegär åtgärder för att öka informationen om FN och FN-frågor inom utbildningeni försvaret. 1983/84:1565av () och () vari yrkas att 12:5 riksdagenbeslutar att hos regeringen av beredskapsskäl begära en inventering avbostäder som inte är beroende av elström för sin uppvärmning och som kan utgöraen reserv för användning i händelse av krig, långa elavbrott i fred och andrakatastrofer. 1983/84:1566av Per m.fl. (m) vari yrkas att som sin 3 mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett slopande av ABAB:ssärställning i fråga om bevakning av totalförsvarsobjekt. 1983/84:1896av m. fl. (m) såvitt gäller yrkande 7.att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till ned- 17:3 adragning av anslagen till beredskapslagring inom tekoområdet i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1983/84:2206av () och () vari yrkas att 6:4 h riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om civilakunskaper som grund till värnpliktsutbildningen. 1983/84:2209 av m. fl (c) såvittgäller yrkandena 1. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i 6:1 c motionen anförts med anledning av direktiv till1984 års försvarskommitté, 7. att uttalar att den i 1982 årsförsvarsbeslut fastlagda fid- 12:1 punkten för anskaffning avskyddsmasker till hela befolkningen skall ligga 1983/84:2212av () och () vari 7:1 yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande skjutplatsen vid udde. 1983/84:2358av () och () vari yrkas 15:2 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenbeträffande försöijningsberedskapen på beklädnadsområdet. FöU 1983/84:15 58 Totalförsvaretsutveckling efter /87 Chefenför försvarsdepartementet, statsrådet , anför Föratt bereda underlag års försvarsbeslut föreslås att enparlamentariskt sammansatt kommitté nu tillkallas. Kommitténs arbete bör bl. - analysera den internationellaoch den inhemska utvecklingen, - överväga försvarspolitikensroll inom säkerhetspolitiken, - överväga de olikatotalförsvarsgrenarnas roll inom försvarspolitiken, - överväga och lämna förslag omtotalförsvarets och de olika totalförsvarsgrenarnas inriktning /87. Vidareföreslås att kommittén skall överväga och lämna förslag om vissa frågor rörandepriskompensationssystem, statsmakternas sätt att behandla svårigheter attgenomföra den beslutade inriktningen samt omriksdagens inflytande på utvecklingen inom totalförsvarssektorn. Regeringenkommer senare att ge kompletterande direktiv för kommitténs arbete. Korhmitténsförslag som är av betydelse för regeringens anvisningar för programplaneringskall lämnas senast . Inriktningen av säkerhets- ochförsvarspolitik och totalförsvarets utveckling efter /82behandlades ingående i prop. 1981/ 82:102, FöU 18 och 20, rskr 374 och 403 pågrundval av förslag års försvarskommitté i betänkandena (SOU 1979:42)Vår säkerhetspolitik, (Ds Fö 1980: 2) Vidgad säkerhetspolitisk debatt, (Ds Fö1981:1) Säkerhetspolitiken och totalförsvaret och (Ds Fö 1981: 14)Totalförsvaret 1982/1987. Genom försvarsbeslut och den inriktningbeslutet gavs av (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9,rskr 271) fastställdes bl. a. en långsiktig inriktning av säkerhets- ochförsvarspolitiken och planeringsramar för perioden /83-1986/87. Beslutet innebar för detmilitära försvaret bl. a. att det skulle skapas FöU1983/84:15 59 bättre möjligheter till materielomsättning och tekniskförnyelse, främst för de mest kvalificerade förbanden i krigsorganisationen,genom reduceringar och omstruktureringar i fredsorganisationen,personalminskningar och omfattande rationaliseringar i övrigt. hardärefter (prop. 1983/ 84:25 bil. 2, FöU 9, rskr 118) beslutat tillföra marinen250 milj. kr. utöver tidigare tilldelade medel för förstärkningar av vårt skyddmot ubåtar. Betydande ekonomiska svårigheter har uppstått för detmilitära försvaret. Prisutvecklingen för flera av de materielprojekt somingick i försvarsbeslutet har, bl. a. som en följd av dollarkursens uppgång,avvikit kraftigt från nettoprisindex. Regeringen har därför (prop. 1983/84:112) beslutat föreslå en ökning, för vissa angivna ändamål, av demedel som bör anvisas för /85 och den planeringsram som börgälla för resterande del av nuvarande försvarsbeslutsperiod, dvs. åren 1985/86och 1986/87. För totalförsvarets civila delar innebar 1982 årsförsvarsbeslut väsentliga förändringar av den inriktning som dittills gällt.Bl. a. skall kommunerna ta över ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och för planeringen härför ifred. För det ekonomiska försvaret bestämdes att individens överlevnad ochsamhällets funktion borde säkerställas om vi helt eller delvis blir hänvisadetill egna försörjningsresurser. Vidare bestämdes vissa uppgifter i s. k.fredskriser. Även hälso- och sjukvården samt i krig fick endelvis ny inriktning. har (prop. 1983/84:40, FöU 7, rskr88) beslutat om en viss minskning under /85 avskyddsrumsbyggandet jämfört med försvarsbeslut. Såväl inom det militära försvaret som inom totalförsvaretscivila delar pågår nu genomförandet av försvarsbeslut. Många av debeslutade åtgärderna kommer att ta att genomföra. Som exempel kannämnas utveckling och anskaffning av flera materielobjekt inom försvarsmaktensamt strukturförändringar och rationaliseringar i det militära försvarets fredsorganisation,vilka planerats för att genomföras . Omstruktureringeninom de civila delarna av totalförsvaret kommer inte heller att vara heltgenomförd förrän in på nästa försvarsbeslutsperiod. 2 Pågående studier och utredningar Arbetet med att ta fram underlagför nästa försvarsbeslut har pågått i och vid myndigheternasedan sommaren 1982. En betydelsefull del av detta underlag ärperspektivplanerna, vilka utarbetas vid myndigheterna efter anvisningar frånregeringen enligt följande tidsplan i stort. FöU 1983/84:15 60 regeringensanvisningar för vissa analyser ochövriga förberedelser, myndigheternas rapport av problemområden m. m. införförsvarsbeslutet . regeringens anvisningar för perspektivpla- neringensfas A. myndigheternas rapport efter fas A. neringensfas B. myndigheternas rapport efter fas B 1985 (prelimi- (perspektivplanerför perioden efter närt) /87). Därutöverhar regeringen uppdragit åt att utarbeta underlagför beslut om försvarsforskningens långsikliga inriktning. Detta arbeteansluter till de olika stegen i perspektivplaneringen. Enligtregeringens anvisningar skall myndigheterna i sitt arbete utgå från att nästaförsvarsbeslut kommer att fattas . Regeringenhar i anvisningarna för perspektivplaneringens fas A lagt fast vissasäkerhetspolitiska utgångspunkter och gjort en bedömning av utvecklingen iomvärlden och av framtida konfliktrisker. Dessutom har angetts vilka uppgifteri stort totalförsvaret skall kunna lösa i olika tänkta situationer, s.k.konfliktkategorier. Genom försvarsdepartementets försorg ställs vissa exempeli form av angreppsfall och krisfall till myndigheternas förfogande i början avår 1984. Grundläggandeför anvisningarna är att huvuddelen av värderingarna och målen för vårttotalförsvar bedöms bli oförändrade även efter /87. Regeringenhar därför inriktat arbetet under fas A på att i första hand ta fram ettfördjupat underlag inom ett antal områden som behöver uppmärksammas särskilt i1987 års totalförsvarsbeslut. Överbefälhavarenstuderar i perspektivplaneringens fas A de påfrestningar som vårt landframdeles kan tänkas ställas inför i fred och under neutralitet och vilka kravdessa kan ställa på det militära försvaret. Dessutom utreder överbefälhavarenfrågor både rörande försvarsmaktens krigsorganisation, bl. a. system förbekämpning av sjömål, pansarvärnssystem och luftförsvar, och rörandefredsorganisationen, bl. a. ett långsiktigt, principiellt mål förfredsorganisationens utveckling. Vidare utarbetar överbefälhavaren under fas Aunderlag avseende den svenska försvarsindustrins långsiktiga utveckling. Förde civila delarna av totalförsvaret utreds på motsvarande sätt bl. a. frågor omcivilförsvarsverksamhetens knytning till samhället och medborgarna, materielför civilförsvarets krigsorganisation, befolkningens och krigsviktigasamhällsfunktioners skydd, hälso- och sjukvården samt i krigsamt ledningen och försörjningen på lokal nivå. Dessutom utreds bl. a.näringslivets utveckling såvitt avser områden som kan FöU 1983/84:15 61 bedömasvara eller bli särskilt kritiska från försörjningsberedskapssynpunkt,elförsöijningen samt behovet av krigsskydds- och beredskapsåtgärder itelesystemet. Vissa frågor om värnpliktsutbildningens utformningövervägs av en särskild kommitté som regeringen fillkallade i juni 1983.Kommittén har i uppdrag att lämna förslag till utgångspunkter för defortsatta studierna av värnpliktsutbildningens utformning årsförsvarsbeslut. Kommittén har getts stor frihet att inom ramen för nuvarandeprinciper föreslå ändringar i grund- och repetitionsutbildningen. I direktivenför kommitténs arbete har som angelägna frågor angeUs bl. a. hur de ökadekraven att med fredsorganisationens resurser göra snabba insatser skalltillgodoses året runt. Vidare har angetts att kommitténs förslag bör medföralägre sammanlagda kostnader för värnpliktsutbildningen. Kommittén skall bl. a.studera möjligheterna att ge de värnpliktiga ett ökat ansvar för sinutbildning, att ytteriigare differentiera utbildningstiderna samt att samordnautbildningsresurserna mellan försvarsgrenarna. Regeringen tillkallade en särskildutredare med uppdrag att göra en översyn av kraven på utbildning och kvalitethos militära chefer m. m. Översynen som ursprungligen främst inriktades mot debefattningsskikt som är styrande för rekrytering och utbildning har genomtilläggsdirekUv vidgats till att omfatta beräkningar avminimibehovet av yrkesofficerare på alla nivåer i krigsorganisationen.Utredningen som har antagit namnet befälsbehovsutredningen kommer att senastunder Qärde kvartalet 1984 lämna förslag fill en balanserad befälsstruktur. Av stor betydelse för effektiviteten inomtotalförsvaret är hur dess enheter för ledning organiseras och dimensioneras.EU omfattande underlag har tidigare tagits fram rörande olika delområden avledningsstrukturen. Vissa beslut har fattats, men inom flera områden pågårfortfarande utredningar och försök. Tillgängligt underiag sammanställs nu inomregeringskansliet. Ianvisningarna för perpektivplaneringens fas A har överbefälhavaren fått iuppdrag att utreda och definiera de ändringar i den militära ledningsstrukturen,främst i krig, som en reducering av antalet militärområden till fyra eller treskulle medföra. Regeringen har vidare geU försvaretsrationaliseringsinstitut i uppdrag att till utarbeta minstett sammanhängande alternativt förslag till ledningsstruktur för de civiladelarna av totalförsvaret i fred och krig. Regeringen har 6 1983/84. FöU 1983/84:15 62 dessutomi uppdragit åt överbefälhavaren att under senare delen av 1984redovisa sådana förändringar i organisation och arbetsformer inom och mellande centrala staberna som bör vidtas för att stärka överbefälhavarensprogramsamordnande roll. Som ekonomisk utgångspunkt för delstudierna underperspektivplaneringen har regeringen angett följande: "Studiernaav angivna områden under fas A skall bedrivas med utgångspunkt i attförsvarsmaktens ram efter /87 är i huvudsak oförändrad (prop.1982/83:100 bil. Härvid skall planeringen genomföras i fast pris. Reserverskall inte avdelas. Förarbetet under fas B kommer regeringen att lämna anvisningar som innebär atthandlingsvägar på olika ekonomiska nivåer skall studeras. Under fas B skallvidare särskilt studeras de ramminskningar som möjliggörs av den minskandeårliga värnpliktskontingenten ." 3 En ny försvarskommitté bör tillkallas (FöU 1981/82:18) har uttalat att denförutsätter att erfarenheterna av myndigheternas och försvarskommitténs arbeteinför försvarsbeslut tas till vara och blir vägledande för kommandearbete av detta slag. har vidare (FöU 1983/84:6, rskr 72) medanledning av förslag från revisorer bl. a. uttalat att det ärönskvärt att får ett ökat inflytande på utvecklingen inomtotalförsvaret. I samband härmed konstaterade att eftersom flertaletav ledamöterna i en försvarskommitté utgörs av riksdagsledamöter innebär ensådan kommittés arbete parlamentarisk insyn och medverkan i försvarsplaneringen. Vidplaneringen av förberedelsearbetet års försvarsbeslut har regeringenbeaktat erfarenheterna från fidigare arbeten av detta slag. Detta har bl. a.lett fram till en något ändrad inriktning av perspekUvplaneringens inledandefas. Orientering om arbetets uppläggning har lämnats till utrikes-och försvarsutskott. Motbakgrund av vad jag har anfört förordar jag att en parlamentariskt sammansattkommitté nu fillkallas för att överväga och lämna förslag omsäkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets fortsatta utveckling m.m.efter /87. FöU 1983/84:15 63 4 Inriktningen av kommitténs arbete säkerhetspolitik syftar till att bevaralandets fred och frihet. Den formas genom en samverkan mellan utrikespolitiken,försvarspolitiken, vår polifik i internationella nedrustningsfrågor,handelspolitiken och biståndspolifiken. Vår säkerhetspolitik kommer tilluttryck i den alliansfria politiken i fred syftande till neutralitet i krig,stödd på ett efter våra förhållanden starkt försvar. Den kommer också tilluttryck i strävandena att minska riskerna för krig och konflikter i världen. Somgrund för sina överväganden om totalförsvarets inriktning, uppgifter ochsammansättning bör kommittén i en första etapp av sitt arbete analyserautvecklingen i omvärlden och de hot mot vår fred och vår frihet som kanuppkomma samt bedöma hur dessa hot kan förebyggas och mötas. Kommittén börockså analysera den svenska samhällsutvecklingen från sårbarhets- och resurssynpunktoch därvid särskilt uppmärksamma sådana delar av samhället därfunkfionssäkerhet och motståndskraft kan vara av väsentlig säkerhetspolitiskbetydelse. Kommittén bör som bakgrund till sina överväganden ta del av debedömningar som gjorts rörande den långsiktiga ekonomiska utveckUngen iSverige. Kommitténbör studera samspelet mellan olika säkerhetspolitiska medel och särskiltöverväga försvarspolitikens roll inom säkerhetspolifiken. Deinternationella nedrustningsförhandlingarna i vilka under lång tidspelat en aktiv roll har kommit att beröra frågor, som ocksådirekt angår förhållanden i vårt närområde och vår försvarspolitik. Kommitténbör mot denna bakgrund studera hur vår politik i internationellanedrustningsfrågor och andra förhandlingar om internationell säkerhet kansamordnas med och förstärka övriga delar av säkerhetspolitiken. a. överväga vilka tänkbara rustningskontroll-ochnedrustningsåtgärder, som är särskilt betydelsefulla för säkerhet ochhur dessa påverkar totalförsvar. Inom försvarspolitiken förutsätts ett samspel ochen samverkan mellan totalförsvarets olika grenar: militärt försvar,civilförsvar, ekonomiskt försvar, psykologiskt försvar och övrigt totalförsvar.Kommittén bör mot bakgrund av sina överväganden om försvarspolitikens roll inomsäkerhetspolitiken och sina analyser av den internationella och den inhemskautvecklingen överväga de olika totatförsvarsgrenarnas roll inom försvarspolitiken. Detnordiska områdets betydelse för stormaktsblocken bedöms ha ökat. Dennautveckling har bl. a. gjort det mera troligt att kan beröras redan iett Udigt skede av en stormaktskonflikt. Särskild vikt måste därför läggas vidtotalförsvarets roll att av skärpta motsättningar FöU 1983/84:15 64 mellanstormaktsblocken bidra till stabiliteten i det nordiska området och tillrespekten för det svenska territoriets integritet. Krav understödda av hotmåste kunna avvisas. De mest resurskrävande uppgifterna för totalförsvaret äratt avhålla andra makter från att angripa vårt land, att begränsakonsekvenserna för vår del av kriser och krig i omvärlden och att, om vi ändåangrips, med all kraft försvara vårt land och bevara vår nationella frihet.Kommittén bör granska dessa utgångspunkter och överväga vilka krav som motdenna bakgrund bör ställas på totalförsvarets skilda delar. Jaghar tidigare beskrivit de studier inom olika delområden som genomförs under perspektivplaneringensfas A. a. resultaten av dessa som grund avser regeringen att undersommaren 1984 ge direktiv för myndigheternas arbete med sammanvägda förslag Ullplanering (handhngs-vägar) för perioden efter /87. Kommittén börunder en andra etapp av sitt arbete överväga och lämna förslag omtotalförsvarets och de olika totalförsvarsgrenarnas inriktning efter budgetåret1986/87. Härvid bör myndigheternas rapporter efter perspektivplaneringens fas Butgöra ett viktigt underlag. Det bör stå kommittén fritt att ta upp även andrafrågor som kommittén finner bör undersökas särskilt under det fortsatta studie-och planeringsarbetet. Kommitténbör överväga och lämna förslag om totalförsvarets ledningsstruktur i fred ochkrig. Härvid bör förslagen beträffande det militära försvaret och beträffandede civila delarna av totalförsvaret vara samordnade. Jag avser senare föreslåatt regeringen, bl. a. på grundval av de utredningar som genomförs avöverbefälhavaren och av , ger underlag förkommitténs arbete i dessa delar. Säkerhetspolitiska, strategiska och militärtekniskaförändringar medför kontinuerliga behov av anpassning och förbättringar inomstora delar av det militära försvaret. måste materiel ersättas närden är funktionsduglig. I några fall kan den tekniska utvecklingengöra det möjligt att uppnå erforderliga prestanda till lägre kostnader äntidigare. Som regel innebär dock de högre krav som efterhand måste ställas påett flertal funktioner att kostnaderna för varje enhet kommer att öka. Somexempel på förändringar av ovan angivet slag kan nämnas utvecklingen inomelektronikområdet vilken medför krav på såväl skydd som aktiv förmåga hos fleraav våra system samt den fortsatta utvecklingen av fjärrverkande vapensystemsräckvidd och precision som innebär ökande krav på skydd och rörlighet hos våraförband och vapensystem. Detär således nödvändigt med ökade satsningar inom vissa delar avkrigsorganisationen. Sådana ökningar måste, i en begränsad ekonomi, mötas genomrationaliseringar och genom att målen ställs lägre inom andra områden. Tidigarebeslut i sådana avvägningsfrågor har huvudsakligen inneburit en prioritering avde mest kvalificerade förbanden i krigsorgani- FöU 1983/84:15 65 sationen.För detta har erfordrats omfattande rationaliseringar och reduceringar avfredsorganisationen och vissa antalsminskningar av de kvalificerade förbanden.Strävan har härvid varit att kompensera dessa antalsminskningar genom attsäkerställa de återstående kvalificerade förbandens förmåga. Jaghar tidigare redovisat huvuddragen försvarsbeslut. De omfattanderationaliseringar och fredsorganisationsförändringar som där beslutades hållernu på att genomföras. Vissa möjligheter att ytterligare minska kostnaderna förfredsverksamheten, bl. a. som en följd av de minskandevärnpliktskontingenterna, undersöks nu av vämpliktsutbildningskommitté.Det är dock nödvändigt att utnyttja även andra fortsattarationaliseringsmöjligheter. Kommittén bör studera möjligheterna att minskakostnaderna för fredsverksamheten och särskilt ange inriktningen av denfortsatta utvecklingen av fredsorganisationen. Dessa studier bör vara sålångsiktiga att minskningen av värnpliktskontingentens storlek under denärmaste 15 ä 20 åren kan beaktas. De kostnadsminskningar som kan uppnås pådetta sätt är emellertid knappast Ullräckliga för att gemöjligheter till sådana ökade satsningar inom vissa områden som belysts ovan.Därför måste också förändrade prioriteringar inom krigsorganisationenövervägas. Somtidigare nämnts har antalet kvalificerade förbandminskat, i vissa fall avsevärt. har emellertid antalet typer avförband och funktioner varit i huvudsak oförändrat.