bet · G701KU24 · 1983-12-31 00:00:00 — Dessa projekt görssåväl på regeringens uppdrag som på RRV:s eget initiativ. Enligt den nämnda förordningen och till denna skall i RRV:s avgiftsregister anges förvarje avgiftsområde aktuella taxor, gällande ekonomiskt mål, vem somfastställer taxan och i förekommande fall enligt vilket bemyndigande detta skersamt det författningsmässiga stödet för den avgiftsbelagda verksamheten.Vidare åläggs de statliga förvaltningsmyndigheterna att underrättariksrevisionsverket när statlig avgift inom myndighetens verksamhetsområde harbeslutats eller när sådan avgift har ändrats. För annan statlig förvaltningsmyndighet än affärsverkföreskrivs en skyldighet att normalt minst en gäng samråda med RRV ifråga om avgifterna inom myndighetens område. Framställning om ändring av avgifthos regeringen eller beslut om ändring av avgift skall vid sådan myndighet skeefter samråd med . Samrådsskyldigheten omfattar bl. a. principerna föravgiftssättning och kalkylering. I RRV:s föreskrifter anges vad som bör ingå iunderlaget för samråd med RRV. Sålunda skall lämnas budget och utfall avkostnader med kommentarer avseende senast kända resultatperiod. Härvid bör belysasorsakerna till eventuella avvikelser från budgeterade intäkts- och kostnadsvärden.Vidare bör i samrådsunderlaget ingå en kostnadsbudget innefattandesjälvkostnaderna, dvs. samtliga kostnader för verksamheten och en intäktsbudgetför varje verksamhetsgren. Till sistnämnda budget skall fogas en redogörelseför de förhållanden som varit styrande för beräkning av den verksamhetsvolymsom ligger till grund för intäkterna. I förekommande fall bör slutligen isamrådsunderlaget också ingå bl. a. uppgifter om vidtagna och planeraderationaliseringsåtgärder vilka påverkar avgiftsnivån. m. m. För flertalet förekommande avgiftersom ligger inom primära kompetens har beslutanderätten delegeratstill regeringen eller till förvaltningsmyndighet som regeringen bestämmer. Avgiftstaxorna för de olika myndigheterna fastställsberoende på avgiftstyp antingen av regeringen eller av myndigheterna själva. Inågra få fall fastställs taxan av tillsynsmyndighet. 1 budgetproposifionen (prop. 1982/83:100, bil. 1)anmälde regeringen att det i årets budgetarbete hade gjorts en målmedvetengranskning av befintliga taxor och avgifter som regeringen fastställer. Förmånga statliga taxor och avgifter hade gällt att dessa endast med längamellanrum anpassats till kostnadsutvecklingen för de tjänster som utbjudits.Följden hade därmed blivit att taxornas och avgifternas bidrag till kostnadstäckningenminskat. KU1983/84:24 48 1 propositionen hänvisades till detansvar som åvilar RRV vid de årliga samråden i avgifisärenden och att RRVdärvidlag även hade ett ansvar vad gällde förslag till en utvidgad avgiftsfinansiering.Genomgången hade vidare lett till att ett stort antal avgifter skulle komma atthöjas. Frågan togs senare upp också i kompletteringspropositionen(prop. 1982/83:150, bil. a. att myndigheterna borde överväga om det var motiverat att seöver de principer för avgiftsberäkningar eller taxesättning som tillämpades.När myndigheterna gjorde dessa överväganden borde prövningen enligtpropositionen ske utifrån de ekonomiska krav som statsmakterna kunde haformulerat för verksamheten. Vid eventuell avsaknad av sådana fastlagda målborde myndigheten lämna underlag för statsmakternas ställningstagande. Det skall i sammanhanget nämnas att samma krav pånedskärning när det gäller anslagstilldelningen ställs på såväl reglerande myndighetersom uppdrags- och anslagsmyndigheter. Sålunda förutsätts att myndigheternafortlöpande gör rationaliseringar och omprioriteringar i verksamheten. 1 motionen tas upp i huvudsak tväproblemställningar. Den ena gäller beslutanderätten beträffande sådanatvingande avgifter som, i enlighet med vad som närmare utvecklats tidigare idetta avsnitt, visserligen inte beslutas av , men där riksdagenmedverkar genom det bemyndigande som är en förutsättning för regeringensbefogenhet att föreskriva om avgifterna eller att delegera denna befogenhetvidare till förvaltningsmyndighet. Ett annat problem som motionärerna tar uppgäller formerna för kontroll av att avgifter inte används av statligamyndigheter för att undgå ålagda rationaliseringsmål. Beträffande den förstnämnda frågan förordar motionärernaen ordning som innebär att beslut om olika slags avgifter av tvingande karaktärskall behandlas som skatter och beslutas av . Utskottet har ovan utförligt redovisat de skäl som legattill grund för utformningen av rörande avgiftsmakten. Detförutsattes, inte minst av praktiska skäl, att delegation inom avgiftsområdetborde komma till stånd i inte obetydlig omfattning samt i enkla former. Dettasynsätt har enligt utskottets mening giltighet också . Det bör enligtutskottets mening i de flesta fall vara tillräckligt att i sambandmed att den ger regeringen ett bemyndigande preciserar riktlinjer föravgiftshanteringen i varje särskilt fall. Det flnns dock inget hinder i RF motatt , om den i ett visst fall skulle flnna det lämpligt, går in ochbeslutar samtliga regler om avgiften. Utskottet är med hänsyn till det anförda således inte pågrundval av vad som anförts i motionen berett ta initiativ till ändring i RF:sregelsystem. Utskottet vill dock framhålla att svårigheter kan undvikas när det gäller att i praktiken avgöra en pålagasstatsrättsliga KU1983/84:24 49 Utskottet förutsätter att såväl regeringen somde olika utskotten i fortlöpande bevakar att intentionerna i RFtillgodoses i det praktiska arbetet med skatte- och avgiftsfrägorna. Utskottetvill också erinra om det allmänna arbete som enligt vad som tidigare redovisatspågår i syfte att förbättra normgivningen. Den andra frågan som motionärerna tar upp gällermöjligheterna att utnyttja avgiftshöjningar som medel att undgårationaliseringsmål. Som också framgått av utskottets tidigare redovisningfinns det flera möjligheter att i olika sammanhang kontrollera attavgiftsuttagen grundar sig på rationella bedömningar och att ochregeringens intentioner iakttas. En målmedveten granskning har också för en tidsedan gjorts av taxor och avgifter som fastställts av regeringen. Denna översynhar givetvis också fortsättningsvis stort värde i det löpande arbetet inomregeringskansliet. Utskottet anser sig för sin del inte f. n. böra förordanågra ytterligare åtgärder beträffande myndighetens avgifter. Utskottet villdock erinra om att olika frågor rörande skatter och avgifter f. n. bereds ifinansutskottet med anledning av en motion (1983/84:370) som väckts under denallmänna motionstiden . Enligt vad erfarit harfinansutskottet beslutat inhämta ett yttrande från RRV. kommersåledes senare att få behandla vissa frågor som har anknytning till avgiftsmakten. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion /83:1128. Nämnder och råd inom statsförvaltningen I mofion 1982/83:1122 av (båda m) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen framförts om en översyn av råds- och nämndverksamheteninom statsförvaltningen. I motionenanförs följande. Inom de olika departementensverksamhetsområden redovisas ett stort, antal råd, nämnder och stiftelser. Någraexempel hämtade från utbildnings- och socialdepartementen är: 17 -1- 44 14,6 milj. kr. 1,7 milj. kr. 2,9 milj. kr. KU1983/84:24 50 Råd Antal Förvaltnings- och fllminstitutet) (0,4) milj. kr. 11 2,6 milj. kr. Statenshandikappråd 19 2,2 milj. kr. Till de olika råden knyts kanslier av skiftande storlek. Råden har till uppgift att "främja" vissverksamhet eller "verka för" vissa syften i enlighet medstatsmakternas beslut. 1 vissa fall tjänar råden som något slags styrinstrumentöver en mängd fristående organisationer. fördelar t. ex.anslag till ett 70-tal ungdomsorganisationer. Det är viktigt att administrationen förenklas så långt detär.möjligt. Det gäller också rådsverksamhet av här redovisat slag.Förvaltnings- och administrationskostnader för enbart här uppräknade rådbelöper sig till över 24 milj. kr. Frågor som kan ställas är: Behövsalla dessa råd? Kan instruktioner och rutiner förenklas? Det bör nu vara tid för en översyn av inomstatsförvaltningen förekommande råds- eller nämndverksamhet av här exemplifieratslag. Flertalet av de organ som redovisasi motionen är trots benämningen råd statliga myndigheter som i form avinstruktioner som beslutats av regeringen ombesörjer olikaförvaltningsuppgifter inom sina respektive ansvarsområden. Statens kulturrådhar enligt sin instruktion (1974:644, omtryckt 1982:604, ändrad 1983:515) tilluppgift att främja förverkligandet av målen för den statliga kulturpolitiken.Rådet handlägger ärenden om statliga åtgärder som rör teater, dans och musik,litteratur och folkbibliotek, konst, museer och utställningar samt folkbildningoch folkrörelser. Rådet skall granska förslag tillanslagsframställningar från andra myndigheter och organ inom nämnda delar avkulturområdet samt göra en sammanfattande bedömning av anslagsbehoven. Enligt instruktionen för (1965:746,omtryckt 1976:502, ändrad senast 1982:383) har detta råd till uppgift att genomförvärv av konstnärliga arbeten till statens byggnader och andra lokaler förstatliga myndigheter verka för att konstnärliga värden införlivas medsamhälls-miljön. har enligt sin instruktion (1976:527)till uppgift att inom ramen för samhällets kultur- och fritidspolitik främjaungdomens sociala och personliga utveckling. Rådet skall handlägga och utredafrågor om samhällets stöd till ungdomsorganisationerna och verka för en samordningav statliga insatser som avser verksamhet bland barn och ungdom. , som tidigare ingått i stiftelsen , är avvecklat (se prop. 1981/82:111, s. 62).Barnfilmsrådets tidigare KU1983/84:24 51 uppgifter handhas i stället av en ochungdomsfilm inom . Denna nämnd har i förhållande tillbarnfilmsrådet fått vissa vidgade arbetsuppgifter, vilket innebär enavlastning för arbetet inom . är en central förvaltningsmyndighet meduppgift att handlägga frågor rörande barns miljö och barns säkerhet.Instruktion för barnmiljörådet framgår av särskild förordning (1980:572). skall enligt sin instruktion(1979:421) verka för förbättrade levnadsförhållanden för handikappade ochfrämja samarbetet i handikappfrågor mellan samhällsorganen samt mellan dem ochhandikapporganisationerna. Rådet, som utses av regeringen, består av ordförandeoch 17 övriga ledamöter. I rådet ingår företrädare för handikapporganisationernasamt för , , ,, arbetarskyddsstyrelsen, , statensplanverk. De organ som tas upp i densammanställning som presenteras i motionen är med något undantag myndighetersom svarar för viktiga uppgifter inom sina respektive ansvarsområden. Som framgått tidigare i betänkandet pågår flera olikaverksamheter som syftar till att utveckla den offentliga sektorns organisationoch höja effektiviteten. Vad gäller de kostnadsmässiga aspekter som står iförgrunden i motionen vill utskottet peka också på bl. a. den fortlöpandeprövning av behoven inom varje verksamhet som sker i samband med den årligabudgetprövningen av anslagen till såväl myndigheter som andra organ med anslageller bidrag. I samband därmed uppmärksammas rationaliseringsbehov och kanaktualiseras organisatoriska förändringar. Såvitt gäller myndigheterna skallnämnas också den verksamhet som statskontoret och bedriver. De aspekter pä den offentliga verksamheten som framhålls imotionen beaktas således bl. a. i det pågående utredningsarbetet. Prövningen avrådens verksamhet och finansiering sker i olika utskott i . Mot dennabakgrund är inte berett att förorda någon särskildutredningsinsats i det hänseende som motionärerna förespråkar. 1. beträffande ordförandeskapet i verksstyrelserna attriksdagen förklarar motion 1983/84:1413 besvarad med vad utskottet anfört. KU1983/84:24 52 2. beträffande suppleanter istatliga styrelser att förklarar a) motion 1982/83:424 och b) motion 1983/84:1403 besvarade medvad utskottet anfört, 3. beträffande/ö>e«//«gav det statliga regelsystemet attriksdagen förklarar motionerna 1982/83:420 samt 1983/ 84:434, yrkandena 1 a)och b), 740, yrkandena 1, 2 och 46, 933, 1119, 2135, 2138, såvitt nu är ifråga, och 2473 besvarade med vad utskottet anfört, 4. beträffandekostnadsberäkningar i propositioner attriksdagen avslår motionerna 1983/84:434, yrkande 2, och 2138, såvitt nu är ifråga, 5. beträffande ekonomisk granskningi särskilda former av lagför slag m. m. att riksdagenavslår motionerna 1983/84:371, 434, yrkande I c) och3, 740, yrkande 3, samt 1113, 6. beträffande länsförvaltning ochlänsdemokrati att a) förklarar motionerna 1982/83:275,414, 523, yrkande 2, och 1659 samt 1983/84:516, 1109 och 2134 besvarade med vadutskottet anfört, b) avslår motionerna 1982/83:523,yrkandena 1 och 3, samt 1983/84:1353, yrkande 5, och 1395, 7. beträffandestyrning av statliga företag attriksdagen förklarar motion 1983/84:293 besvarad med vad utskottet anfört, 8. beträffande/o>/ögg/j;«gen avsammanträden i statliga myndig heter m. m. altriksdagen avslår motion 1983/84:739, 9. beträffandeavgiftsmaktens tillämpning attriksdagen avslår motion 1982/83:1128, 10. beträffande nämnder och råd istatsförvaltningen att avslår motion 1982/83:1122, 11. beträffande proposition 1983/84:100 attriksdagen beslutar att vad som anförts i propositionen i här aktuella delar(bil. 2, punkt 4, s. 6; bil. 15, s. 5-22; bil. 15, punkt B. Länsstyrelserna m.m., s. 34 och 3844) inte skall föranleda något uttalande i den måndet inte berörts vid behandlingen av motionsyrkandena. KU1983/84:24 53 Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), Hans Nyhage (m), (),(), i (m), (), (), (), (), (), BengtKindbom (c) och (vpk). Förenkling av det statliga regelsystemet (mom. 3) , Hans Nyhage, GunnarBiörck i och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 22 som börjar "Inriktningen av" och på s. 23 slutar"nu anfört" bort ha följande lydelse: Motionerna 1982/83:420 samt 1983/84:434, yrkandena 1 a)och b), 740, yrkandena 1, 2 och 46, 2138, såvitt nu är i fråga, och 2473innehåller åtskilliga konstruktiva förslag om hur ett intensifieratavregleringsarbete bör bedrivas. 1 viss mån sammanfaller inriktningen av de imotionerna förordade åtgärderna med det arbete som igångsatts av regeringen,men den avviker på väsentliga punkter. I motion 2138 förordas flera olika åtgärder som enligtutskottets mening utgör viktiga utgångspunkter för ett framgångsriktavregleringsarbete. Enligt motionen bör ett första element i en planmässigavreglering vara att inte beslutar om reglerande bestämmelser om detinte klart framgår att fördelarna överstiger de samlade kostnaderna.Motionärerna betonar också att inte bör använda ramlagstiftning sommöjliggör för verkställande myndigheter att utvidga ett regelkomplex iefterhand genom tillämpningsföreskrifter. Vidare framhålls i motionen bl. a.vikten av att näringslivsorganisationer ges möjligheter att lägga fram sinaförslag. Det är enligt utskottets mening nödvändigt att regeringenomprövar frågan om inriktningen av det fortsatta avregleringsarbetet med hänsyntill de förslag som lagts fram i motionerna och att den därvid framläggerförslag som tillgodoser de grundläggande krav på det fortsatta arbetet somanges i bl. a. motion 2138. Utskottet föreslår att ger regeringen till kännavad utskottet nu anfört. Utskottet anser att motionerna 1983/84:933, 1119 och2135 väsentliga delar fär anses tillgodosedda med vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande/oren/c//wg av detstatliga regelsystemet att a) medbifall till motion 1983/84:2138, såvitt nu är i fråga, och med anledning avmotionerna 1982/83:420, 1983/84:434, yrkandena 1 a) och b), 740 yrkandena 1, 2och 4 6, och 2473 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört rörande motionerna. KU1983/84:24 54 b) förklarar motionerna 1983/84:933, 1119 och 2135besvarade med vad utskottet anfört. Förenkling av det statliga regelsystemet (mom. 3) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar "Inriktningen av" och på s. 23 slutar"nu anfört" bort ha följande lydelse: partimotion 1983/84:1119 innehåller enredovisning av grundläggande krav som måste ställas för att ett arbete syftandetill minskad lagstiftning och annan reglering skall bli framgångsrikt. a. de krav som bör ställas på redovisning av lagstiftningsförslagskonsekvenser i olika hänseenden, möjligheten att finna alternativa styrmedel'i stället för reglering, m. m. Utskottet anser att det fortsatta arbetet bör ha deninriktning som förordas i motionen. Det arbete som .ägär inomregeringskansliet har i många avseenden en annan uppläggning. Enligt utskottetsmening är det därför nödvändigt att fattar beslut om sådan inriktningav arbetet som förordas i motion 1119. bör därför bifalla motionen.Vidare vill utskottet framhålla att en minskad användning av ramlagstiftningbör vara en viktig del av ambitionen att förenkla och rationaliseraregelsystemet. Enligt utskottets mening kan de övriga motioner som väcktsrörande avreglering, m. m. i flera avseenden anses tillgodosedda genom att detfortsatta arbetet fär den inriktning som utskottet förordat. delsatt utskottets hemställan undermoment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande/o>en/(/ig av det statligaregelsystemet att a) med bifall tillmotion 1983/84:1119 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört rörande motionen, b) förklararmotionerna /83:420, 1983/84:434, yrkandena 1 a) och b), 740, yrkandena 1, 2och 4-6, 933, 2135, 2138, såvitt nu är i fråga, och 2473 besvarade med vadutskottet anfört. och länsdemokrati (mom. 6) och (båda c) anser delsattden del av utskottetsyttrande på s. 40 som börjar "Propositionen ansluter" och slutar"regionala utvecklingsinsatser" bort ha följande lydelse: I propositionen anför civilministern att i det fortsattaarbetet med länsdemokratifrågorna skall de grundläggande utgångspunkter somlänsdemokratikommittén formulerat vara vägledande. Det måste starkt beto- KU1983/84:24 55 nas att de av kommittén angivna utgångspunkterna inte fårses isolerat från vilken roll som olika länsorgan skall tilldelas igenomförandet av en utbyggd regional demokrati. Utskottet vill erinra om attlänsdemokratikommittén markerade landstingens ställning bl. a. genom attuttala (SOU 1982:24, s. 225) att visserligen fick accepteras somnaturligt organ för att fä bättre samordning, men dä under förutsättning att länsstyrelsernastod under ett länsdemokratiskt inflytande genom som valkorporationvid styrelsevalen. Även övriga länsorgan skulle enligt kommittén, för attfrämja samordning och bästa resursutnyttjande, stå under landstingetsinflytande på samma sätt. Ett sådant synsätt måste enligt utskottets mening givetvisuppfattas som att landstingen förutsätts få en tongivande roll som företrädareför det folkliga inflytandet i de regionala beslutsprocesserna. Varje tendens iriktning mot att ta ifrån landstingen viktiga uppgifter rubbar samtidigtförutsättningarna för det arbete som länsdemokratikommittén inlett. Enligt utskottets mening har viktiga roll motden angivna bakgrunden inte tillräckligt beaktats i det arbete som redovisats ibudgetpropositionen. Som påpekas i partimotion torde t. ex. detuppdrag som regeringen lämnat statskontoret inte beröra demokrati- ochinflytandefrågor. För att det fortsatta arbetet inte skall få en inriktningsom avlägsnar sig långt från grundläggande tankar inom länsdemokratikommitténbör enligt utskottets uppfattning regeringen fä uppdrag att göra ettförnyat ställningstagande rörande det fortsatta arbetet i länsdemokratifråganoch därvid se till att landstingens roll lyfts fram i större utsträckning. Ettprogram för överförande av nya betydelsefulla uppgifter till landstingen,vilket förordas i partimotion, är enligt utskottet angeläget. Inomramen för ett sådant program bör även övervägas åtgärder av det slag somföresläs i motionerna 1983/84:523 och 1983/84:1395. nu anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan undermoment 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande länsförvaltning ochlänsdemokrati att a) = utskottet, b) med bifall fillmotion 1983/84:1353, yrkande 5, och med anledning av motionerna 1982/83:523,yrkandena 1 och 3, samt 1983/84:1395 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört rörande motionerna. Avgiftsmaktens tillämpning (mom. 9) (), (), Hans Nyhage (m), i (m), (),() och () anser KU1983/84:24 56 dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 48 som börjar "Beträffande den" och på s. 49 slutar"motion 1982/83:1128" bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Distinktionen mellan skatter och avgifter har en avgörandebetydelse när det gäller de former i vilka dessa pålagor skall beslutas. Tillledning för hur en pålaga skall klassificeras i ett visst fall finns uttalandeni motiven till RF. Uttalandena bygger på vissa allmänna principer och lämnardärför utrymme för att det i enskilda fall kan uppkomma svårigheter vid bedömningarna.Detta innebär en risk för att praxis utvecklas i en riktning som avlägsnar sigfrån de intentioner som ligger bakom om skatter och avgifter. Dettakan föranleda en förskjutning i beskattningsrätten som inte varit avsedd vidtillkomsten av gällande regler. Detta kan inte accepteras. Enligt utskottets mening är det angeläget att regeringengör en utvärdering av praxis på detta område och att den lägger fram förslag isyfte att säkerställa att intentionerna i RF tillgodoses. Regeringen bör ävenlägga fram förslag om att pålagor skall betecknas i enlighet med sinstatsrättsliga karaktär, vilket inte är fallet beträffande vissa skattersom betecknas som avgifter. Beteckningen avgift bör som regel endast användasnär uttaget motsvaras av en direkt till avgiften knuten motprestation fränsamhällets sida. Det är enligt utskottets mening nödvändigt att regeringeni det sammanhanget också tar ställning till eventuellt behov av åtgärder isyfte att förhindra att avgiftshöjningar kan utnyttjas i syfte att undgå avriksdag och regering uppsatta rationaliseringsmål. anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande avgiftsmaktenstillämpning attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1128 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Kostnadsberäkningar i propositioner (mom. 4) , Hans Nyhage, GunnarBiörck i och (alla m) anför: Vi biträder i sak motionärernas uppfattning om att det ärväsentligt att bestämmelserna i 3 kap. 2 § RO tolkas så att en ordentlig analysskall ske av alla kostnader. Det blir dä möjligt att väga kostnader mot avseddafördelar. Utskottet har pekat på det angelägna i att också andrakostnader än statens redovisas i den män detta är av vikt för riksdagensbedömningar. Vi vill understryka vikten av att så verkligen sker. KU1983/84:24 57 förekommer det över huvud taget stora brister vadgäller beräkningen av de kostnader som förslag som föreläggs kommeratt medföra för olika parter. Ekonomisk granskning i särskilda former av lagförslag(mom. 5) , Hans Nyhage, GunnarBiörck i och (alla m) anför: Motionärerna aktualiserar ett besvärande förhållande i denekonomiska beslutsprocessen, nämligen att visavi statsförvaltningen iövrigt är sämre ställd när det gäller möjligheten att i sittarbete utnyttja gediget kunnande av objektiv ekonomisk och teknisk expertis.Det är med hänsyn till bl. a. de villkor som arbetar under förenatmed praktiska svårigheter att generellt finna lämpliga former för hur dettaproblem skall lösas. Under alla förhållanden måste dock tillförsäkrasmöjligheten till olika former av kvalificerad och oberoende ekonomisk expertisi samband med sin behandfing av frågor som leder till ekonomiska konsekvenser. och länsdemokrati (mom. 6) () anför: Utvecklingen mot vidgad länsdemokrati bör fortsätta. Ettviktigt steg i den riktningen togs genom beslutet (prop. 1976/77:19, KU1976/77:12, rskr 1976/77:27) att samtliga ledamöter i länsstyrelsernasstyrelser utom ordföranden skulle utses av landstingen.