bet · G701JoU33 · 1983-12-31 00:00:00 — omhögre skoglig utbildning (prop. 1983/84:131) I proposition 1983/84:131 har regeringen () dels föreslagit att 1. godkänna den ipropositionen förordade ökningen av antalet studerande på skogsteknikerlinjen, 2. godkänna den ipropositionen förordade lokaliseringen av skogstek-nikerutbildningen, dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen i övrigt anförts om den högre skogliga utbildningen. Motioner väckta med anledning av propositionen 1 motion 1983/84:2708 av () yrkas 1. att riksdagenbeslutar om att i stället för den föreslagna tjänsten som universitetslektorinrätta en tjänst som professor, 2. att medelanvisas för att inrätta två tjänster som assistenter vid den skogsteknologiskaenheten, skogshögskolan, . I motion 1983/84:2709 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering till av den marknadsinriktade skogligautbildningen. I motion 1983/84:2710 av m.fl. (s, vpk)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande bildande av en enhet i skogsteknik vid skogshögskolan iUmeå. I motion 1983/84:2711 av m. fi. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett bredare rekryteringsunderlag till skogsmästarlinjenspreparand-kurs. I motion1983/84:2712 av m. fl. (c) yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skogsteknikerutbildningen kompletteras och samordnas med lantbruksutbildningen, 2. att måtte uttala sig för attpåbyggnadsutbildning för jäg- mästarlinjen skall ske i . 1 1983/84. JoU1983/84:33 2 I motion 1983/84:2713 av och (båda m) yrkas att uttalar sig för attfyraårig teknisk linje i gymnasieskolan skall jämställas med i propositionennämnda utbildningar vad gäller antagning till skogsmästarlinjen. Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1983/84:682 av BörjeHörnlund m. fi. (c) yrkas att hos regeringen begär att enparlamentarisk beredningsgrupp tillsätts med uppgift att skyndsamt tillgodoseriksdagsbeslutet om skogshögskolans förläggning till . 1 motion 1983/84:2354 av () yrkas attriksdagen uttalar sig för att den nuvarande jägmästarutbildningen vidskogshögskolan i förstärks med följande åtgärder a) attutbildningen avseende marknadsinriktning i sin helhet förläggs till , b) att enforsknings- och utbildningsenhet i skogsteknik och virkeslära byggs upp i , c) att den s. k.SlND-professuren i produktutveckling och marknadsföring av sågade trävarorinrättas i , d) att erforderliga resurser ställs till förfogande förett program för regional skoglig forskning inriktad mot dels skogsförnyelse i svåra klimat lägen, dels teknik för intensivare skogsmarksutnyttjande. Representanter för Sverigeslantbruksuniversitets centrala förvaltning och skogsvetenskapliga fakultet harinför utskottet anfört synpunkter på bl. a. vissa lokaliseringsfrågor somaktualiserats i propositionen och motionerna. I propositionen föreslås vissaförändringar av den högre skogliga utbildningen. a. föreslås attskogsteknikerlinjen utökas med 30 nybörjarplatser förlagda till Skinnskatteberg.Vidare förordas en förlängning av skogsteknikerutbildningen med en termin tillfyra terminer och en förkortning av skogsmästarutbildningen med en termin tillsammanlagt två terminer. En förstärkning av ämnena skogsteknik och virkeslära iUmeå kommer att genomföras genom att ett universitetslektorat i skogsteknologiinrättas där. Propositionens förslag och överväganden bygger i huvudsakpå ett av skogsutbildningsutredningen avgivet betänkande (Ds Jo 1983:6) Högreskoglig utbildning, jämte remissyttranden. JoU1983/84:33 3 Enligt motion 2708 av () bör den föreslagna tjänsten som universitetslektor i skogsteknologigraderas upp till en professur. Medel bör anvisas för en professur och tväassistenttjänster. Också i motion 2710 av m. fl. (s, vpk)föresläs att tjänsten i fråga görs till en professur i ämnet. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att enförstärkning av ämnena skogsteknik och virkeslära i är angelägen och attförstärkning bör ske genom inrättande av ett universitetslektorat iskogsteknologi. Som i propositionen framhållits behövs ingen medelsförstärkningför detta ändamål. Utskottet är inte berett att föreslå attlantbruksuniversitetet tillförs sådana resurser som ett bifall till motionerna2708 och 2710 skulle innebära. Motionerna avstyrks således. I sammanhanget bör tilläggasatt regeringen i proposition 1983/84:107 om forskning föreslagitförstärkningar av den grundläggande forskningen rörande bl. a. skogsföryngring,skogsproduktion och markens långsiktiga produktionsförmåga. 1 två motioner, 2709 av m. fl. (s) och2712 av m. fl. (c) yrkas i fråga om jägmästarutbildningen att detavslutande årets utbildning inom marknadsinriktningen förläggs till . Ettliknande yrkande har framförts i den under allmänna motionstiden väcktamotionen 2354 av (). Av propositionen framgår att utredningen ansett vissa skältala för en lokalisering av nämnda utbildning till , medan däremot denskogsvetenskapliga fakultetens kollegienämnd enhälligt har motsatt sig att utbildningenflyttas från . Jordbruksministern har för sin del funnit att övervägandeskäl talar för att det avslutande årets utbildning inom marknadsinriktningensker i . Utskottet delar denna uppfattning. Den förordade lokaliseringeninnebär fördelar bl. a. mot bakgrund av att ämnena virkeslära och skogsteknikär koncentrerade till . Vidare ges bättre möjligheter till samverkan medviktiga forsknings- och marknadsföringsorgan i . Utskottetavstyrker således motionerna 2709, 2712 och 2354 i nu aktuella delar.Beträffande de allmänna önskemålen om en lokaliseringspolitik tillUmeåregionens fördel hänvisar utskottet till sina överväganden i det följande ianslutning till motion 682 av m. fi. (c). I motion 2712 (c) berörs även innehållet iskogsteknikerutbildningen. Enligt motionärerna har regeringen inte beaktatbehovet av samlade kunskaper för lantbruksutbildningen i fråga omkombinationen av jord- och skogsbruksföretag. Motionärerna anser attskogsteknikerutbildningen bör kompletteras och samordnas medlantbruksutbildningen i de delar av landet där jord och skog intimt hör samman. Utskottet vill påpeka att skogsteknikerutbildningen iförsta hand syftar till att förbereda de studerande för yrkesverksamhet iskogsbruket och angränsande sektorer av näringslivet. Det ankommer närmast påstyrelsen JoU1983/84:33 4 för att fastställa utbildningsplan.Enligt utskottets mening kan motionens syfte i viss män tillgodoses genom attde som så önskar bereds tillfälle att kombinera olika typer av utbildning inomskogsbruks- och jordbruksområdena. I propositionen har t. ex. förutsatts attskogsmästarutbildningen i viss utsträckning kan användas för kombinationer medbl. a. jordbruksutbildning. Utredningen har i detta hänseende (s. 208) anförtatt exempelvis en kombination av lantmästar- och skogs-mästarutbildning skullefylla ett väsentiigt behov för många befattningar i t. ex. jordbruketsföreningsrörelse och lantbruksnämnderna. Den skulle också vara en lämpligutbildning för den som skall äga eller driva ett större kombinerat jord- ochskogsbruksföretag. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attmotion 2712 i nu berörd del lämnas utan vidare åtgärd från sida. Enligt propositionen bör skogsmästarlinjen, såsomutredningen förordat, i första hand ge en vidareutbildning för skogstekniker.För tillträde till linjen bör krävas genomgången skogsteknikerlinje ellermotsvarande kunskaper. I den mån alla platser på linjen inte upptas avskogstekniker som söker vidareutbildning bör de användas för utbildning ikombination med annan kvalificerad yrkesutbildning på högskolenivå. Härmedavses då främst kombinationer med jordbruksutbildning, sågverksutbildning ochandra utbildningar som berör skoglig vidareförädling. Det ankommer på styrelsenför SLU att närmare utforma tillträdesreglerna till skogsmästarlinjen. Behörighetskraven för tillträde till skogsmästarlinjen tasupp i två motioner, 2711 av m. fi. (s) samt 2713 av SvenEric Lorentzon och (båda m). I den förstnämnda motionen understryksvärdet av ett bredare rekryteringsunderlag till skogsmästarutbildningen. I denmån alla utbildningsplatser inte upptas av skogstekniker som sökervidareutbildning bör utbildningsplatserna kunna användas för kombination medannan kvalificerad yrkesutbildning. Härvidlag hänvisar motionärerna till attutredningen ansett att studerande som genomgått fyraårig maskinteknisk linje igymnasieskolan via en särskild preparand-kurs borde kunna få tillträde tillskogsmästarlinjen. En sådan utbildning kunde vara lämplig för vissa tekniskabefattningar i skogsbruket. Liknande synpunkter framförs i motion 2713, somutmynnar i ett direkt yrkande om ett riksdagsuttalande att fyraårig teknisklinje i gymnasieskolan bör jämställas med övriga i propositionen nämndautbildningar i behörighetshänseende. Utskottet får för sin del anföra följande. Av utredningensbetänkande framgår (s. 150) att endast ca en femtedel avde utexaminerade skogsteknikerna sökt till skogsmästarutbildning. Genom den ipropositionen förordade ökningen av antalet nybörjarplatser påskogsteknikerlinjen kan det antas att ett större antal skogstekniker än f. n.kommer att söka vidareutbildning på skogsmästarlinjen. JoU1983/84:33 5 likhet med jordbruksministern att denna linje i förstahand bör ge en vidareutbildning för skogstekniker. Utskottet har emellertidockså förståelse för motionärernas önskemål om ett bredarerekryteringsunderlag till skogsmästarlinjen. F. n. rekryteras till dennautbildning elever med mycket varierande kunskaper och yrkeserfarenhet. Genomdenna spridning av förkunskaperna tillförs gruppen ett bretterfarenhetsområde, som måste anses värdefullt för avnämarna till den skogligautbildningen. Enligt utskottets bedömning torde det t. ex. i skogsnäringenfinnas ett behov av skogsmästare med teknisk grundutbildning på olika nivåer.Utskottet anser det angeläget att kombinationsutbildningar av bl. a. det slagsom angetts i propositionen och motionerna underlättas. Det bör ankomma påstyrelsen för SLU att närmare överväga behovet av ett bredare rekryteringsunderlagtill skogsmästarlinjen och att utforma tillträdesregler i enlighet härmed. Dåfrågan formellt faller inom styrelsens kompetensområde bör motionerna 2711 och2713 inte föranleda något särskilt initiativ från sida. Vissa lokaliseringsfrågor m. m. I den under allmänna motionstidenväckta motionen 682 av m. fl. (c) anförs att utlokaliseringen avskogshögskolan till inte skett i enlighet med beslut. av resurserna uppges vara förlagda till , medan övrig verksamhet ärfördelad på ett 20-tal orter. Motionärerna föreslår att en parlamentariskberedningsgrupp tillsätts med uppgift att skyndsamt tillgodoseriksdagsbeslutet om skogshögskolans förläggning till . Även motion 2354 av () innehåller, utöverdet avsnitt som behandlats i det föregående, synpunkter på skogshögskolanslokalisering. Flera åtgärder föreslås i syfte att stärka utbildningsresursernai . Härvidlag yrkas att en forsknings- och utbildningsenhet i skogsteknologioch virkeslära byggs upp i och att den s. k. SIN D-professuren iproduktutveckling och marknadsföring av sågade trävaror inrättas där. Vidarehemställs att resurser ställs till förfogande för ett program för regionalforskning inriktad mot skogsförnyelse i svåra klimatlägen och mot en teknik förintensivare skogsmarksutnyttjande. Utskottet erinrar om att det ursprungliga riksdagsbeslutetom en förläggning till av skogshögskolan innebar att modifikationer ilokaliseringsfrågan kunde bli nödvändiga, dels med hänsyn till högskolans möjligheteratt bedriva forskning i södra och , dels med hänsyn till denframtida organisationen av undervisningen (InU 1971:15). I ett regeringsbeslutår fastslogs att en förläggning av 235 personer till , 85 tillUppsala, 93 till och 16 till skulle ligga till grund förden fortsatta lokalplaneringen med anledning av skogshögskolansomlokalisering. Enligt uppgifter som lämnats inför utskottet av representanterför SLU uppgår det nuvarande antalet tjänster i JoU1983/84:33 6 (samtliga tjänster inkl. tjänster på forskningsrädsmedel,fonder m. till 248, dvs. ett antal som t. o. m. överstiger det i nyssnämndaregeringsbeslut angivna antalet. kan det konstateras att utvecklingenunder även lett till en ökning av resurserna i Uppsala.Flera olika faktorer har bidragit till denna utveckling. a. harstatsmakternas beslut om t. ex forskningsinsatser inom bestämda ämnesområden,om organisatoriska förändringar och om besparingar på utbildningsområdetpåverkat proportionerna mellan lokaliseringsorterna. Vidare bör påpekas attriksdagen och övriga myndigheter i princip endast kan påverka de fastatjänstenas lokalisering. Forskningsresurser från forskningsråd och fonder m. m.fördelas efter ansökan från enskilda forskare, och tjänster som därvid inrättasplaceras där den ansökande forskaren är lokaliserad. a. angivnabakgrund kan det inte med fog hävdas att den hittillsvarande utvecklingen varitoförenlig med beslut om skogshögskolans förläggning. Utskottetavstyrker motion 682. Yrkandet i motion 2354 om uppbyggande av en forsknings-och utbildningsenhet i skogsteknik och virkeslära i är delvistillgodosett genom det i propositionen aviserade lektoratet i skogsteknologi(prop. s. 5 6). Motionen bör i den delen inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Vad beträffar den s. k. SIND-professuren vill utskottetnämna att denna professur aktualiserades i samband med en utredning av statensindustriverk (SIND 1980:10), där bl. a. underströks behovet av ökade kunskaperom vedråvaran och dess egenskaper i samband med ökad vidareförädling. I sinanslagsframställning för /84 föreslog lantbruksuniversitetetatt en sådan professur skulle inrättas inom iUppsala. Förslaget bifölls ej i budgetbehandlingen. 1 den framlagdapropositionen 1983/84:107 om forskning föreslås kraftfulla satsningar påforskning och utveckling, bl. a. i fråga om virkets kvalitet ochvidareförädling (bil. 6 s. 13 och 31 f.). De medel som föreslås blitillgängliga bör kunna bidra till att en grundläggande kompetens byggs upp inomde ämnesområden som motionären åsyftar. Förslagen i proposition 107 om ettlångsiktigt program för skogsforskningen bör också kunna tillgodose motionärensönskemål om forskning rörande skogsförnyelse m. m. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att motion 2354 i återstående delar lämnas utannågon särskild åtgärd frän sida. 1. att riksdagengodkänner den i propositionen förordade ökningen av antalet studerande påskogsteknikerlinjen, 2. att riksdagengodkänner den i propositionen förordade lokaliseringen avskogsteknikerutbildningen. JoU1983/84:33 7 3. beträffande undervisningen i skogsteknologi attriksdagen med avslag pä motionerna 1983/84:2708 och 1983/84:2710 lämnar utanerinran vad i propositionen anförts om tjänstens gradering, 4. beträffande denmarknadsinriktade utbildningen på jägmästar- linjen attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2709, motion 1983/84:2712 yrkande 2, ochmotion 1983/84:2354 yrkande a) lämnar utan erinran vad i propositionen anförtsom utbildningens förläggning, 5. beträffanderekryteringsunderlaget till skogsmästarlinjen attriksdagen dels godkänner vad utskottet anfört, dels lämnar motionerna1983/84:2711 och 1983/84:2713 utan vidare åtgärd, 6. beträffandekomplettering av skogsteknikerutbildningen att riksdagenlämnar motion 1983/84:2712 yrkande 1 utan vidare åtgärd, 7. beträffandeskogshögskolans lokalisering att avslår motion 1983/84:682, 8. beträffandevissa förstärkningar av skogsutbildningen i övrigt, m. m. attriksdagen lämnar motion 1983/84:2354 yrkandena b) d) utan vidare åtgärd, 9. att lämnar utanerinran vad i propositionen i övrigt anförts om den högre skogliga utbildningen. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), GunnarOlsson (s), (), (), (),(), (), (), (), () och (vpk). JoU1983/84:33 8 Undervisningen i skogsteknologi (mom. 3) () och (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 3 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"långsiktiga produktionsförmåga" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad motionärerna anfört om behovetav en kraftfull satsning på undervisningen i skogsteknologi i . Denundervisning i skogsteknik och virkeslära som meddelas i skulle ihög grad underlättas om viss skogsteknisk och virkeslärekompetens fanns påplats. Skogshögskolans forskning i riskerar att bli något ensidig när kompetensi teknik och kvalitetsfrågor helt saknas. Som motionärerna anfört är detytterst väsentligt att söka finna helhetslösningar på de skogliga problemenoch att skapa intimt samarbete mellan tekniker och biologer. I ett regionalt perspektiv och utifrån universitetsutgångspunkt har den föreslagna enheten ytterligare viktiga fördelar. FörUmeåregionen som helhet är en teknisk satsning utomordentligt värdefull. finns alla basvetenskaper kemi, fysik, elektronik m. m. men den tillämpade tekniska forskningen saknas. En tillräckligt kraftfullskogsteknologisk enhet skulle därför kunna bli ett mycket viktigt element iregionens vidare utveckling. Även vad gäller virkes- och kvalitetsfrågornafinns ett växande intresse för dessa inom regionen, vilket pä ett påtagligtsätt skulle gynnas av den föreslagna enheten. Utskottet anser mot angiven bakgrund att enskogsteknologisk enhet bör inrättas i under ledning av en professor iämnet skogsteknologi. Merkostnaden för denna satsning i förhållande tillregeringens förslag är relativt liten. Vidare bör medel beräknas för tvåmedhjälpare/assistenter. Det bör ankomma på regeringen att i detalj beräknakostnaderna för den av utskottet föreslagna enheten och, om så erfordras,återkomma till med begäran om tilläggsanslag pålantbruksuniversitetets budget. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande undervisningen i skogsteknologi attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionerna 1983/84:2708 och1983/84:2710 a) bemyndigarregeringen att vid inrätta en tjänst somprofessor (24/26) i ämnet skogsteknologi i enlighet med vad utskottetförordat, b) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om medel till en professur ochtvå assistenttjänster. JoU1983/84:33 9 Komplettering av skogsteknikerutbildningen (mom. 6) och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 3 börjar med "Utskottet vill" och på s. 4 slutar med"sida" bort ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att det enligt 1977 årsjordbrukspolitiska beslut borde vara möjligt att utnyttja de fördelar somkombinationen jord/skog innebar. Detta var en viktig förändring av den tidigarejordbrukspolitiken, som innebar att jordbruksdelen ensam skulle ligga tillgrund för bedömningar av företagets bärkraft. Skall man lyckas driva ettkombinerat företag på ett tillfredsställande sätt krävs också utbildning i hursåväl jorden som skogen skall skötas. Enligt utskottets mening bör behovet avsådan utbildning beaktas i högre grad än som varit fallet i sambandmed skogsteknikerutbildningens uppläggning. Utskottet instämmer således i desynpunkter som framförs i motion 2712. Skogsteknikerutbildningen bör enligtutskottets mening kompletteras med en alternativ studieinriktning som innebäratt denna utbildning samordnas med lantbruksutbildningen på ett sätt somtillgodoser kraven pä kunskaper om det kombinerade företagets skötsel. anfört bör ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse: 6. beträffande komplettering avskogsteknikerutbildningen attriksdagen med anledning av motion 1983/84:2712 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,