bet · G701SkU28 · 1983-12-31 00:00:00 — omkapitalbeskattningen m. m. I detta betänkande behandlarutskottet 9 motioner som bl. innehåller yrkanden om kapitalbeskattningen ochdess utformning. Motionerna tar upp frågorom såväl sänkning som höjning avkapitalskatterna. M och c vill ha en återgång till de skalor som gällde föreden , medan vpk yrkar betydande skärpningar av skatterna. M och cvill jämte fp upphäva den tillfälliga höjningen av förmögenhetsskatten vid 1984års taxering. I några motioner begärs en uppräkning av det skattefriabottenbeloppet vid gåva, och i en motion yrkas utredning rörande förmögenhetsskattensframtida utformning. Utskottethar avstyrkt bifall till samtliga motionsyrkanden. Fem reservationer har avlämnats. Av dessa är fyragemensamma för m, c och fp, medan en undertecknats av endast moderater. 1983/84:1140 av förste vice talmannen () I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omutredning om förmögenhetsskattens långsiktiga utformning i enlighet med vad imotionen anförts. 1983/84:1142 av m. fl. 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förmögenhetsbeskattningen, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arvs- och gåvobeskattningen. 1983/84:1442 av () och () I motionen yrkas att måtte anta sådan ändring i39 § d lagen 1941 om arvsskatt och gåvoskatt att det där angivna värdet angestill . i stället för . 1983/84:1443 av () I motionen yrkas att beslutar att det skattefriabeloppet och värdet vid gåva ändras från . i enlighetmed vad i motionen anförts. 1 1983/84. SkU1983/84:28 2 1983/84:1475 av () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag beträffande gåvoskattsgränsens justering i förhållande tillpenningvärdeförsämringen. 1983/84:1501 av m. fl. 9. att beslutar upphäva beslutet om dentillfälliga förmögenhetsskatten för . 1983/84:2032 (jfr 2031) av UlfAdelsohn m. fl. (m) såvitt avser yrkandena 8. att upphäver lagen om tillfällig höjning avden statliga förmögenhetsskatten fr. o. m. taxeringen 1984, 9. att beslutar att de skattesatser som gälldeför förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt 1982 återinförs fr. o. m. 1983/84:2456 (jfr 2455) av m. fl. 5. att beslutar godkänna vad i motionen anförtsom en engångsskatt på stora förmögenheter att uttas vid halvårsskiftet1984 och hos regeringen hemställa om förslag till lag i enlighet därmed, 7. attriksdagen beslutar anta följande förslag till Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt Härigenom föreskrives att 28 S lagen (19+1:416) om arvsskatt ochgåvoskatt skall ha nedan angiven lydelse. Skattepliktig lott, kr. 2 500 000 - 6 000 000 - Arvsskatt, kr. 3 000 + \ 9 000 -H 18 000 -t- 60 000' -H 178 500 -H 1 338 500 + 3 858 500 -h lott, kr. 1 200 000 - Arvsskatt,kr. 2 000 +20 % 11 600 +36 % 22 400 -(- 35 600 +50 % 50 600 +57 % 79 600 -I-64 % 111 100 -f71% 359 600 +78 % 827 600 +85 % Skattepliktig lott, kr. 20 000 20 000 - 40 000 40 000 - 60000 60 000 - Arvsskatt, kr. inom skiktet " " 4 " " 9 600 + " " Denna lag träder i kraft den 1juli 1984. Äldre bestämmelser gäller fortfarande om skatteskyldighet inträttdessförinnan. 1983/84:2525 (jfr 2524) av m. fl. 5. att beslutar att de före gällande skatteskalorna för arvs-, gåvo- och förmögenhetsskattåter skall gälla. Gällande rätt m. m. Förmögenhetsskatten tas ut avfysiska personer, dödsbon, utländska bolag och vissa familjestiftelser. Skattenutgår enligt en progressiv skala. Vissa föreningar och samfund där medlemmarna inte äger deli föreningens eller samfundets förmögenhet samt vissa samfälligheter betalar -under förutsättning att de är skyldiga erlägga inkomstskatt - en proportionellförmögenhetsskatt om 1,5 %o på den del av sin beskattningsbara förmögenhet somöverstiger . Genom riksdagsbeslut höjdesförmögenhetsskatten för fysiska personer . Genomhöjningen, som gäller fr. o. m. taxering, blev skatten iförmögenhetsskiktet . , i skiktet . , i skiktet . och för beloppdäröver . antog ett regeringsförslag om entillfällig ytterligare skärpning av förmögenhetsskatten vid taxering.Beslutet SkU1983/84:28 4 innebar en sänkning av skattepliktsgränsen frän 400 000till . och en höjning av skatten i samtliga skikt med 1 procentenhet.I det nya lägsta skiktet mellan .300 000 och . har skatteuttagetsatts till . Arvs- och gåvoskatt utgår enligt tre klasser, olikautformade beroende på vem som ärver eller får egendom och på arvets ellergåvans storlek. Vid arvsbeskattningen medges i klass I ett skattefrittgrundavdrag på . för efterlevande make och på . I klasserna II ochIII medges ett motsvarande avdrag om . Barn eller avkomlingar tillbarn, som inte fyllt när skyldighet att betala arvsskatt inträder, harrätt till ytterligare ett avdrag (s. k. minderårighetsavdrag) om . förvarje år som återstår till dess 18-årsgränsen uppnås. Vidgåvobeskattningen medges ett skattefritt grundavdrag om . Riksdagsbeslutet innebar också en höjningav arvs- och gåvoskatten i klass I och med 2 till 5procentenheter i klass II. Som exempel kan nämnas att skatten för en skattepliktiglott i klass I på . till , på 500 000kr. Skattesatsen i det högsta skiktet (.) steg från65 till . I klass II stegskatten på . till , på . från 97 700kr. tilL335 600 kr.Skattesatsen i det högsta skiktet i klass II (.) har haftatt pröva yrkanden om såväl sänkning som höjning av kapitalskatterna. I samband med behandlingen av regeringsförslag omhöjning av kapitalskatterna yrkades sålunda av samtliga borgerliga partier attkapitalskatterna skulle lämnas oförändrade. Man motiverade detta yrkande medatt skärpningarna i praktiken riktade sig mot familjeföretagen och mot produktivtsparande. 1 en vpk-motion yrkades betydande skärpningar av såvälförmögenhetsskatten som arvs- och gåvoskatten. framhöll medanledning härav att skatteskalorna omläggning avkapitalbeskattningen fortlöpande anpassats till penningvärdeutvecklingen ochatt därutöver väsentliga lättnader genomförts beträffande kapital ifamiljeföretag. Härtill kom - menade utskottet - att ägare av storaförmögenheter fick anses ha möjlighet att ta på sig en del av de ökade bördornaför att stärka samhällsekonomin. Skärpningarna i fråga om mindre förmögenheteroch arv var enligt utskottets mening måttliga. I fråga om större kapital ansågutskottet däremot redan utgående skatter så höga att utrymme saknades för såbetydande höjningar som föreslogs av vpk. Även i samband med prövningen av propositionen omtillfällig skärpning av förmögenhetsskatten återkom ett motionsyrkande omåtergång till den förmögenhetsskatteskala som gällde vid taxering.Vidare SkU1983/84:28 5 yrkades av m, c och fp avslag på propositionen, medan vpkyrkade ytterligare skärpningar. Skatteutskottetframhöll i sitt betänkande SkU 1983/84:12 bl. Ett återkommande argument i deborgerliga motionerna är att den tillfälliga förmögenhetsskattehöjningen kommeratt få särskilt negativa verkningar för småföretagen, eftersom dessa redan nuhar påtagliga svårigheter att täcka förmögenhetsskatten med avkastningen påsitt kapital. 1 partimotionerna från c och fp och i motion 60 ifrågasättsdessutom om inte skatteskärpningen strider mot det i grundlagen uppställdaförbudet mot retroaktiv lagstiftning. Motionärerna pekar i sammanhanget på attriksdagen redan tidigare beslutat om en förmögenhetsskatteskärpning fr. o. dvs. det år som den nu föreslagna tillfälligaskatteskärpningen avser. Skattepliktig förmögenhet skall enligt 2 §förmögenhetsskattelagen beräknas med hänsyn till förhållanden vid utgången avbeskattningsåret. Enligt 1 § samma lag är ett beskattningsår alltid detkalenderår som närmast föregått taxeringsåret. Skattepliktig förmögenhet vid1984 års taxering skall således bestämmas med utgångspunkt i förhållanden somgäller vid utgången av 1983. Med hänsyn härtill och då den nu aktuellapropositionen bordlades i kan förslaget om skärptförmögenhetsskatt vid taxering inte anses utgöra retroaktiv skattelagi grundlagens mening. Utskottet kan instämma i önskvärdheten av att förslag omskatteskärpningar läggs fram före ikraftträdandet för att imöjligaste mån undvika de särskilda problem som en snabb omställning i vissafall kan medföra för de skattskyldiga. Förslaget bör emellertid bl. a. bedömasmot bakgrund av de åtstramningar som är aktuella för stora grupper i samhälletoch ses som ett led i regeringens samlade program för att komma till rätta medde samhällsekonomiska problemen. I likhet med departementschefen finner utskottet att detinte minst av fördelningspolitiska skäl är angeläget att den som har enförmögenhet får avstå en del av de stora förmögenhetsökningarna som uppståttunder senare tid till samhället. Med hänsyn härtill och då lagstiftningenenligt uttryckligt uttalande av departementschefen enbart skall gälla vid 1984års taxering, anser utskottet sig böra biträda propositionen i denna del. Även vpk:s yrkande om ytterligare höjningar avförmögenhetsskatten avstyrkte utskottet. Frågan om en uppräkning av detskattefria grundavdraget vid gåvobeskattningen prövades av senast idecember 1982. Då avslogs en motion om höjning av avdraget till . framhöll i sammanhanget (SkU 1982/83:15)bl. Som framgår av vad utskottet nyssanfört har skatteskalorna för arvs- och gåvoskatten successivt anpassats tillpenningvärdeförändringen. När det gäller gåvoskatten har dock det skattefriabeloppet legat kvar vid , om man bortser från vissa ändringar i frågaom skattefriheten för gåva av lösöre. Att grundavdraget för gåvor inte räknatsupp har sin grund i gåvoskattens funktion att hindra kringgåenden avarvsbeskattningen genom fortlöpande gåvor av belopp under skattepliktsgränsenoch i att gåvor från SkU1983/84:28 6 olika givare till gåvomottagare i samma familj inte läggsihop vid gåvobeskattningen. Det kan också nämnas att en spärr behövs motmöjligheterna att uppnå fördelar vid inkomstbeskattningen genomkapitalöverföringar till barn. höjde genom beslut idecember 1982 förmögenhetsskatten i samtliga fyra skikt.Höjningen gäller fr. o. m. En tillfällig skärpning av sammataxering beslutades av . Skärpningen innebär-förutom enytterligare höjning av skatten i alla skikt - en sänkning avskattepliktsgränsen till . I det nya lägsta skiktet (300 000 - .) har skatteuttaget satts till . Arvs- och gåvoskatten höjdes senast i december 1982.Höjningen utgjorde i klass I och 2 till 5procentenheter i klass II ochträdde i kraft . I partimotionerna 2032 (jfr 2031) från och2525 (jfr 2524) från yrkar motionärerna att riksdagsbesluten om höjningav förmögenhetsskatten fr. o. m. taxering och om tillfällig skärpningav skatten vid samma taxering undanröjs, Motionärerna yrkar också att deskatteskalor för arvs- och gåvoskatten som gällde före den 1 januari 1983återställs. begär i sin motion 1501 att den tillfälliga höjningenav förmögenhetsskatten vid årets taxering upphävs. Förste vice talmannenIngegerd tar i motion 1140 upp frågan om förmögenhetsskattenslångsiktiga utformning. Hon pekar på den ringa andel av statens inkomster somförmögenhetsskatten utgör och menar att den på lång sikt enda hållbaralösningen för att förbättra produktivt sparande i förhållande till ickeproduktiva investeringar torde vara att målmedvetet sänka förmögenhetsskattenoch slutligen ta bort den helt utom för mycket höga förmögenheter. Vpk har en diametralt motsatt syn och anserkapitalskatterna alltför blygsamma. Partiet yrkar i motion 1142 att riksdagenskall uttala sig för en permanent höjning av förmögenhetsskatten från i skiktet 400 000 -. och från i skiktet över 1,8 milj.kr. samt av arvs- och gåvoskatten från i det högsta skiktet avklass I och från i motsvarande skikt av klass II. Yrkandet i fråga om arvs- ochgåvoskatten har fullföljts i motion 2456 med en begäran om lagstiftning avsamma innebörd. Vpk begär också ett tillkännagivande av innehåll att entillfällig förmögenhetsskatt på stora förmögenheter bör uppgå till avförmögenhetsinnehavet och - om nödvändigt - upprepas. I en särskild partimotionfrån vpk, 2456 (jfr 2455), begärs också förslag om en engångsskatt på påstora förmögenheter. Skatten bör enligt motionärernas mening tas ut . SkU1983/84:28 7 De frågor som gällerförmögenhetsskattens höjd var föremål för prövning i samband medbehandlingen av förslaget om tillfällig skärpning avskatten. Då avslogs på förslag av skatteutskottet motioner av samma innebördsom de nu aktuella partimotionerna. De skäl som utskottet därvid åberopade försina ställningstaganden redovisas i inledningen till detta betänkande. Detsammagäller den av beslutade höjningen av arvs- och gåvoskatten. Inuvarande ekonomiska läge finns det enligt utskottets mening inte tillräckliganledning för att frånträda sin tidigare av statsfinansiella ochfördelningspolitiska hänsyn dikterade ståndpunkt. Utskottet är således inteberett medverka till vare sig en sänkning eller en höjning av kapitalskatternaoch avstyrker följaktligen motionerna 1140, 1142, 1501, 2032, 2456 och 2525,sistnämnda fem motioner såvitt avser kapitalbeskattningen. Som inledningsvis anförts gällervid gåvobeskattningen ett skattefritt bottenbelopp om . Beloppet hargällt då det sänktes från . till sin nuvarande nivå. Fråga om fri beloppets storlek har tagits upp i tremotioner. och (båda fp) yrkar i motion 1442 attbeloppet höjs till , medan () i motion 1443 begärhöjning av beloppet till . () slutligen yrkar i motion1475 att skattepliktsgränsen justeras med hänsyn till penningvärdeförändringenefter 1958. Den nu aktuella frågan har prövats upprepade gånger underårens lopp. avstyrkte utskottet en motion i ämnet. Utskottet pekadedärvid på gåvoskattens funktion att hindra kringåenden av arvsbeskattningengenom fortlöpande gåvor under skattepliktsgränsen. Utskottet erinrade isammanhanget om att gåvor från olika givare till gåvomottagare i samma familjinte läggs ihop vid gåvobeskattningen och att det finns möjligheter att uppnåfördelar vid inkomstbeskattningen genom kapitalöverföringar till barn. Enligt vad utskottet erfarit är det regeringens avsikt attlåta göra en översyn av arvs- och gåvobeskattningen. Med hänsyn härtill ärutskottet f. n. inte berett medverka till en uppräkning av skattepliktsgränsen.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna. 1. beträffande lagstiftningen omtillfällig höjning av förmögenhetsskatten attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1501 yrkande 9, 1983/ 84:2032 yrkande 8 och1983/84:2525 yrkande 5 i motsvarande del, SkU1983/84:28 8 2. beträffandetillkännagivande m. m. om tillfällig skatt på förmögen het attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1142 yrkande 4 i motsvarande del och1983/84:2456 yrkande 5, attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2032 yrkande 9 i motsvarande del,1983/84:2525 yrkande 5 i motsvarande del och 1983/ 84:1142 yrkande 4 imotsvarande del, 4. beträffande utredningom successiv sänkning av förmögenhetsskat ten attriksdagen avslår motion 198.3/84:1140, 5. beträffandearvs- och gåvoskatten att riksdagenavslår motionerna 1983/84:2032 yrkande 9 i motsvarande del, 1983/84:2525yrkande 5 i motsvarande del, 1983/84:1142 yrkande 10 och 1983/84:2456 yrkande7, 6. beträffandedet skattefria beloppet vid gåvobeskattningen attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1442, 1983/84:1443 och 1983/84:1475. Närvarande: (), ().Stig Josefson (c), förste vice talmannen (), (). (), (), (), (). (), (), (), (), () och (). Lagstiftningen om tillfällig höjning av förmögenhetsskatten(mom. 1) (), (), förste vicetalmannen (), (), (), KarlBjörzén (m) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "De frågor" och slutar med"avser kapitalbeskattningen" bort ha följande lydelse: De skatteskalor för förmögenhetsskatten och för arvs- ochgåvoskatten som gällde fram till härstammade från ett av den SkU1983/84:28 9 dåvarande socialdemokratiska regeringen framlagtförslag. Reformen innebar en omfördelning så att skatten sänktes för små ochmedelstora förmögenheter och arv och höjdes för de större. De nya reglernagrundade sig på en omfattande översyn av kapitalbeskattningen. Av detomfattande material som presenterades av utredningen framgick enligt vadbevillningsutskottet anförde vid sin prövning av frågan att möjligheterna tillskattehöjningar på detta område var begränsade. Utskottet anslöt sig tillregeringens förslag men framhöll att de farhågor som vidremissbehandlingen uttalats i fråga om den inverkan skatteskärpningar kunde fåpå näringslivets funktionsduglighet och på hela vårt lands ekonomi manade viss försiktighet. Förmögenhetsskatten för () höjdes genom beslut av . Beslutetinnebar betydande skärpningar även i lägre förmögenhetsskikt. Den av ihöstas beslutade tillfälliga höjningen av skatten med ytterligare enprocentenhet i samtliga fyra skikt och tillkomsten av ett nytt lägsta skikt harsärskilt hårt drabbat ägare till och anställda i mindre och medelstora företag.För dessa har förmögenhets- samt arvs- och gåvoskatterna redan före den 1januari 1983 inneburitallvarliga problem. Denytterligare, mycket kraftiga skärpningen av förmögenhetsskatten vid 1984 årstaxering får i flera fall en rent konfiskatorisk effekt och skärper drastiskt kravet på avkastning före skatt. Det torde inte kunna bestridas att kapitalskatterna i sinnuvarande utformning påverkar företagens produktiva sparande ochinvesteringsvilja negativt. De farhågor som tidigare uttalats, bl. a. avbevillningsutskottet, för en alltför hög beskattnings skadeverkningar på vårekonomi har enligt skatteutskottets mening besannats av utvecklingen. Det kaninte anses rimligt att nu ta ut högre kapitalskatter än som fastställdes 1970för motsvarande realvärden. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandena imotionerna 2032 och 2525 om en återgång till de skatteskalor för förmögenhets-samt arvs- och gåvoskatterna som gällde före . Utskottetsställningstagande innebär bifall också till yrkandet i nämnda båda motioner ochi motion 1501 om upphävande av den tillfälliga höjningen av förmögenhetsskattenvid taxering. Av vad utskottet anfört framgår att utskottet inte kanbiträda vpk:s yrkanden om skärpning av kapitalskatterna. Utskottet avstyrkerföljaktligen dessa yrkanden i motionerna 1142 och 2456. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1983/84:2032 yrkande 8, 1983/84:2525 yrkande 5 i motsvarande del och1983/84:1501 yrkande 9 antar följande Lag om upphävande av lagen (1983:968) om tillfällighöjning av den statliga Härigenom föreskrivs att lagen (1983:968) om tillfällig höjningav den statliga förmögenhetsskatten skall upphöra att gälla. Förmögenhetsskatten (mom. 3) (), förste vicetalmannen (), (), (), KarlBjörzén (m) och () anser under åberopande av innehållet ireservation 1 att utskottet under mom. 3 bort hemställa att med bifall tillmotionerna 1983/84:2032 yrkande 9 i motsvarande del och 1983/84:2525 yrkande 5i motsvarande del samt med avslag på motion 1983/84:1142 yrkande 4 imotsvarande del antar följande Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt. Härigenom föreskrivs att 11 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angivna lydelse. Statlig förmögenhetsskatt skall för fysisk person,dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskattangiven familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger600 : en och en halv procent av den del av den beskattningsbara förmögenheten,som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 600 000men inte . och av återstoden: 800 000men inte : . och2,av återstoden; . och av återstoden. Statlig förmögenhetsskatt skall för fysisk person,dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskattangiven familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger600 : en procent av den del av den beskattningsbara förmögenheten,som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 600 000men inte . och [,av återstoden 800000 men inte : . och av återstoden . och av återstoden. Denna lag träder i kraft den 1januari 1984 och tillämpas första gången vid taxering. SkU1983/84:28 11 Utredning om successiv sänkning av förmögenhetsskatten(mom. 4) , förste vice talmannen , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "De frågor" och slutar med"avser kapitalbeskattningen" bort ha följande lydelse: Förmögenhetsskatten för () höjdes genom beslut av . Beslutetinnebar betydande skärpningar även i lägre förmögenhetsskikt. Den av riksdageni höstas beslutade tillfälliga höjningen av skatten med ytterligare enprocentenhet i samtliga fyra skikt och tillkomsten av ett nytt lägsta skikt harsärskilt hårt drabbat ägare till och anställda i mindre och medelstora företag.För dessa har förmögenhets- samt arvs- och gåvoskatterna redan före den 1januari 1983 inneburitallvarliga problem: Denytterligare, mycket kraftiga skärpningen av förmögenhetsskatten vid 1984 årstaxering får i flera fall en rent konfiskatorisk effekt och skärper drastiskt kravet på avkastning före skatt. Det torde inte kunna bestridas att kapitalskatterna i sinnuvarande utformning påverkar företagens produktiva sparande ochinvesteringsvilja negativt. De farhågor som tidigare uttalats, bl.a. avbevillningsutskottet, för en alltför hög beskattnings skadeverkningar på vårekonomi har enligt skatteutskottets mening besannats av utvecklingen. Det kaninte anses rimligt att nu ta ut högre kapitalskatter än som fastställdes 1970för motsvarande realvärden. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandena imotionerna 2032 och 2525 om en återgång till de skatteskalor för förmögenhets-samt arvs- och gåvoskatterna som gällde före . Utskottetsställningstagande innebär bifall också till yrkandet i nämnda båda motioneroch i motion 1501 om upphävande av den tillfälliga höjningen avförmögenhetsskatten vid taxering. Av vad utskottet anfört framgår att utskottet inte kanbiträda vpk:s yrkanden om skärpning av kapitalskatterna. Utskottet avstyrkerföljaktligen dessa yrkanden i motionerna 1142 och 2456. Förmögenhetsskatten bidrar med omkring 1/av statensinkomster. Trots detta har den betydande skadeverkningar på sparande,produktiva investeringar och företagande. Redan i lägsta förmögenhetsskatteskiktet tarförmögenhetsskatt och inkomstskatt normalt mer än hela aktieutdelningen. Företagare i små och medelstora företag tvingas ofta -trots nedsättningen av förmögenhetsvärdet till av substansvärdet - tillomfattande löneuttag ur rörelsen enbart för att kunna betala förmögenhetsskatten.Förmögenheter sambeskattas utan att en gynnsammare skatteskala eller ett SkU1983/84:28 12 högre skattefritt belopp medges, vilket innebär ettmissgynnande av äktenskap och/eller tillkomsten av barn. Förmögenhetsskatten har tillsammans med inkomst- ochreavinstskatterna medfört en flykt till icke-produktiva investeringar i guld,konst, diamanter m.m. Detta fördröjer framåtskridandet och möjligheterna attlösa vårt lands ekonomiska problem. I andra sammanhang föreslås lättnader som är nödvändigaredan på kort sikt, såsom slopandet av förmögenhetsskatten på arbetande kapitaloch hänsynstagande till den latenta skatteskulden på börsnoterade aktier. Denenda långsiktigt hållbara lösningen torde emellertid vara att målmedvetet sänkaförmögenhetsskatten och att ta bort den helt utom för mycket högaförmögenheter. Förmögenhetsskatten får enligt utskottets mening inte ens i defallen vara så hög att den tillsammans med inkomstskatten får konfiskatoriskaeffekter. En sådan långsiktig lösning är även nödvändig för att nedbringaförmögenhetsbeskattningen till en internationellt konkurrenskraftig nivå. Utskottet biträder således yrkandet i motion 1140 om enutredning om förmögenhetsskattens långsiktiga utformning med ovan nämndinriktning. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:1140 hos regeringen anhåller om utredning avförmögenhetsskattens långsiktiga utformning i enlighet med vad i motionenanförts. Arvs- och gåvoskatten (mom. 5) (), (), förste vicetalmannen (), (), (), KarlBjörzén (m) och () anser under åberopande av innehållet ireservation 1 att utskottet under mom. 5 bort hemställa