bet · G701KU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Men det är klart att visst går det att sabotera det svenskaelsystemet. Vi har också ägnat oss åt att följa vad som händer i de länder sombefinner sig i krig för att undersöka vad som just händer med elförsörjningen.Det har då framkommit att även under så massiva anfall som t. ex. varutsatt för lyckades man faktiskt hålla i gång en viss elförsörjning för denödvändigaste ändamålen. Det är självklart att om vi blir angripna, så kommerdet inte att finnas någon fredstida kvalitet på elförsörjningen - det kan jagverkUgen tillstå. Men det anses inom totalförsvaret att vi har en god chans attklara av de nödvändigaste behoven. Den andra frågan om eventuellt otillräcklig datorkapacitettror jag att bättre än jag kan svara på. : Efter driftstörningen byggdes självakraftsystemet upp igen på något . Det bedömer vi som relativtsnabbt. Det är riktigt att det kom in så mycket informafion fill det centralakontrollrummet under ett skede, att all inkommande information inte kundedatorbehandlas. Det tillståndet varade i ungefär 20 eller , om jagminns rätt. För min del tror jag inte att det på ett avgörande sätt hadepåverkat själva uppbyggnaden. Vårt system för att bygga upp ett kraftsystem ärett mycket decentraUserat system. Varje driftansvarig region har att handlaenligt vissa instruktioner, och i centrala kontrollmmmet skall man bara ingripanär man måste vidta avvikelser från dessa instruktioner. Därför bedömer jag detknappast såsom troligt att man skulle ha vunnit särskilt mycket idriftupp-byggnadstid, även om man hade haft andra datorer. Det är som sagt minbedömning. var nätet uppbyggt. KU1983/84:30 236 tionsresurser kunde man inte koppla in kraftverken pådetta nät, och det gjorde att det dröjde för en del avabonnenterna innan de åter hade ström. : Ledningen från Harsprånget byggdes ju förrätt . Då var det väl inte så mycket resonemangfrån markägare och andra om vad fältstyrkan vid marken skulle betyda osv. Detskulle vara intressant att få veta: Vilka erfarenheter har avspänningen utefter den ledningen som sträcker sig över en stor del av landet? Sedan till min nästa fråga. frågade -litet slarvigt, tycker jag, om jag uppfattade honom rätt - när fick mananledning att titta på ett alternativ i mera realistisk form? Det skulle alltsåvara som ersättning för det ursprungliga förslaget om . Jag förmodar attni har betraktat 800 kV-systemet som ett mycket realistiskt system,eftersom det ju har prövats på amerikanska kontinenten och i och nisjälva har talat om ledningshöjder och att fältstyrkan vid marken däinte skulle vara större än vid ett 400 kV-system. Jag vill gärna höra er egentolkning av det realistiska i att, om man fått tillstånd, bygga 800kV frånbörjan. Nästa delavsnitt av min fråga: Ansernisjälvaatt det varskrock, höll jag på att säga, och annat som kom in i bilden när man resoneradeom ? Bidrog det till att regeringen drog ut på behandlingen av det härärendet? Generaldirektören svarade ju litet snällt , att visst var man påregeringssidan medveten om svårigheterna. Medvetenhet räcker inte alla gånger- det krävs åtgärder också om det skall bli resultat. : Frågan gäller alltså erfarenheter av defältstyrkor som finns. Det är alldeles riktigt att detta över huvud taget intediskuterades när man tog de första 400 kV-ledningarna i drift. De var aUtsåinte dimensionerade för att tillgodose några speciella värden påfältstyrkorna. Erfarenheterna i såväl som i övrigt är väl att man intekan peka på några effekter. De effekter som finns och som är märkbara ärinduktionsfenomen som kan uppstå på grund av att det induceras en ström till t.ex. metallföremål som ligger parallella med ledningen. Det kan vara i stängsel,i plåttak, i fordon som man ställer upp. Där är det lätt att vidta åtgärder.Man kan alltså få en sådan spänning, ett överslag, som man får när man gått påheltäckande matta ut till pentryt och kommer åt diskbänken. Dessa frågor har studerats väldigt mycket sedan deaktualiserades vid i . Det var då ryssarna påstodatt arbetare hade erfarit negativa effekter av att arbeta i ställverk. Vid alladessa studier har man inte kunnat visa på några biverkningar av att manexponeras för de fältstyrkor som är aktuella kring - och därmed inteheller kring , eftersom de skulle ge samma värden som befintliga 400kV-ledningar. i har ju gjort en mycketomfattande studie, där man sett efter om kor som betar under 400 kV-ledningskulle få sämre KU1983/84:30 237 värden när det gäUer fertilitet än andra kor. Man har intekunnat visa någon skUlnad mellan den gruppen och det övriga kobeståndet. Sedan ställdes en fråga om när vi på allvar undersöktealternativ till . Min bild av detta är att vi ansåg att det kunde vara enfördel att visa att den konstruktion som vi avsåg att använda för ävenkunde användas för två stycken 400 kV-ledningar. Detta arbete gjorde vi påkraftledningsenheten medan samrådsprocessen pågick. Det visade sig senare attkravet på konstruktionen ändrades en smula av elektrotekniska skäl i sambandmed att vi slutligen fick koncession för dubbla i 800 kV-stolparna. Detmedförde att vi fick göra om det förslag som vi hade. Frågan om huruvida problematiken om har påverkatärendets behandling tycker jag är svår att svara på. Men man kan notera att näringsutskottet,som berörde den här frågan, fastslår att det inte är fråga om att höja några avde här värdena, utan att vårt förslag till 800 kV-ledning kunde anpassas tillsamma värden som vi hade för . I och med det skulle också på siktpåverkan på omgivningen minskas genom att vi klarar större överföringsbehov medfärre ledningar. : Jag vill bara tillfoga att våra egnaarbetare är de som är mest utsatta för de här elektriska fälten. Det är enmycket allvarlig sak för oss att se till att vår egen personal arbetar undergoda förhållanden. Därför har vi haft på gång mycket ingåendeundersökningar med medicinsk expertis inkopplad. Just nu startar vi upp ettlångvarigt försök med jämförande grupper, där man skall gå så djupt man överhuvud taget kan. Vi känner ingen oro för situationen i det här avseendet. Detgör heller inte facket. Facket är helt införstått med alla de arbetsmiljöer somexisterar i det här avseendet. : Till det vill jag bara kommentera att detför många som är tekniskt intresserade står klart att det som ochannan sakkunskap på detta område har fäst avseende vid är om fältstyrkan kan hanågon betydelse för ekologin där ledningen går fram. Det har tydligen inteVattenfall, inte facket och inte andra sakkunniga heller. Men det är välalldeles uppenbart att osäkerheten inför detta och kanske den tekniskaokunnigheten har gjort att det har skapats litet av mytologi kring det här. Jaghar en stark känsla av att det har bidragit till att kanske äventyra enuppbyggnad av en 800 kV-ledning. I varje fall har det fördröjt det hela. : I frågan ingick ursprungligen om det fannsnågot skrock med i det här. Skrock eller inte, men speciellt den ryska rapportsom nämnde har väl påverkat det här. Helt plötsligt komryssarna och sade att här finns det vissa farliga faktorer som inte ärundersökta. Det fick en väldig spridning, så att när man mindre än ett ärsenare dementerade dessa uppgifter från var det inte längre möjligt attla fillbaka påståendena, utan det uppstod en mycket kraftfull pressdebatt idetta ämne som måste ha KU1983/84:30 238 Det har säkert påverkal den här frågan - dettror jag. Men det är inte helt klarlagt hur det är med sådana här frågor,eventuella skadeverkningar eller inte. Det väsentliga i detta sammanhang ärväl att det i varje fall inte hade blivit värre om man hade gått på änpå . : Först bara en liten kommentar tilldet sista. Om vi skall utvärdera strömmen och kanske vi här i utskottetfår fördjupa oss betydligt mer i problematiken. Jag har några frågor. Såvitt jag förstått var det ett65-procentigt avbrott . hade en stor del avabonnenterna fått tillbaka strömmen. Med tanke på vad som är sagt här skullejag vilja fråga om betraktar det inträffade som en katastrof. Vifick reda på att detta är det största avbrottet . Jag vill minnas attdet i varje fall i västra var ett avbrott som beroddepå en flygolycka i . Var det avbrottet av mycket mindre omfattning? Slutligen skulle jag vilja fråga: Om den här ledningenhade byggts skulle man alltså inte ha fått en sådan här störning. Vad menas meddet? Betyder det att det över huvud taget inte hade blivit någon brand i Hamra?EUer betyder det att exempelvis inte hade fått något avbrott,eller betyder det att man hade klarat det här utan elavbrott över huvud taget? : Jag tycker inte att man kan beteckna det somen katastrof om det med mellanrum blir en störning som visserligenkostar mycket pengar och naturligtvis inger en oro i samhället. Jag skullevilja uttrycka det så att jag tror att det är omöjUgt att gardera sig för allasådana här störningar. Själva betraktar vi det som ett ekonomisktoptimumproblem så att säga. Man har att avväga de åtgärder som skall sättas inför att om möjligt förhindra sådana här händelser mot de skador som uppstår omeller när sådant här inträffar. Man lär sig enormt mycket på en sådan här händelse, och vigår nu mycket ambitiöst igenom vad vi bör göra för att tillvarataerfarenheterna. Detta är vi inte färdiga med , men vårt allmänna syfte är attförsöka förlänga tiderna mellan sådana här avbrott. är det alldelesspeciellt att vi har en riskfylld tid framför oss, under ombyggnaden avledningen över 1985, men till det skall också läggas att regeringen hartillsatt en särskild utredning för att klarlägga alla de här förhållandena. Denkan ju komma till andra resultat än vad vi har gjort. Det kommer att leda tillåtgärder från statsmakternas sida som vi naturligtvis lojalt skall följa. Den andra frågan gällde om någon annan olycka inträffatunder den här . Ja, det har det, men ingen av den landsomfattandekaraktären som denna. Vi hade exempelvis 1979 ett fel i som berördeNorrland rätt mycket. Det har säkert förekommit någonting på också,men vi har här talat om landsomfattande händelser. Den tredje frågan gällde vad det inneburit om ledningenfunnits. Även om olyckan då hade inträffat i Hamra hade den inte haft någoneffekt, tror vi. KU1983/84:30 239 som konsumenterna hade märkt. Det gäller alla konsumenteri landet - inte bara i . : Om vi simulerar exakt sammahändelseförlopp i Hamra plus utlösning av fyra ledningar där, hade helasystemet stabiliserat sig och ingen hade märkt någonting. : Jag skulle allra sist vilja ställa enfråga som i och för sig är litet vid sidan av denna frågestund, men eftersom vihar landets främsta expertis här vill jag ställa den, även med risk för att fåen reprimand från ledamoten - dock inte från ordföranden.Alternativet till luftledning är ju kabel. Av skissen framgår att vi har haftoch har kablar. Det går en till , en tiU och en till . Var ligger den tekniska och framför allt denekonomiska gränsen för hur mycket kV man kan distribuera via kabel? Förekommerdet forskning här i och utomlands för att utveckla kabelteknik? Jagförstår att det är tekniskt och framför allt ekonomiskt svårt. : Man får här skilja på två fall. I detena fallet är det fråga om sjökablar, som man ofta använder för högspändUkström. De kan göras långa, och de kablarna är förhållandevis rimliga att göraäven vid relativt höga spänningar. Det är något annorlunda om man skall grävaned kablarna i marken. Om man skall göra en kabel som motsvarar en 400kV-luftledning blir priset per mängdenhet ungefär 20 gånger så stort som för enluftledning. Det är alltså fråga om väldigt stora kostnader. Med de kablar somfinns kan man inte göra långa ledningar, för redan vid ungefär 30-40 kmfungerar kabeln inte längre elektriskt som överföringsledning. Det finns alltsåbåde tekniska och ekonomiska begränsningar. Det är riktigt att det sker enutveckling när det gäller kabeltekniken. Man hoppas kunna användaplastisolerade kablar för mycket höga spänningar. Man kan säga att det i driftsäkra konstruktioner av sådana kablar upp till ungefär . Viprövar f. ö. just i Hamrastationen sådana kablar för att utröna driftsäkerheten. Når det gäller ledningarna kring och när fråganom utbyggnaden behandlades undersökte vi, på begäran, vilka möjligheter vihade att använda nedgrävda kablar. Då kom vi fram till dessa enormt högakostnader och tekniska begränsningar. : Därmed är frågestunden avslutad. Jag beratt få rikta ett tack till generaldirektör , ochGunnar Frislröm för att ni så välvilligt har svarat på våra frågor. 16 1983/84. KU 1983/84:30 KU 1983/84:30 -1------------------------------------------------------------------ 1------- 1------- 1 -1--------------------------------------------------------------- 1------- 1------- 1 SDP-LG/MS 830322 KU 1983/84:30 - *-> «*2 a: *- 0>:(tj 00 Q)fli Q) KU 1983/84:30 246 Bilaga B 1 a Regeringsärenden ' Inkl. 149 författningar kungjorda i annanförfattningssamling än SFS. Inkl. 2193 nädeärenden. Ärendensom inte har offentliggjorts. KU 1983/84:30 ' Inkl. 139 författningar som kungjorts i någon annanförfattningssamling än SFS. Inkl.2 346 nädeärenden. Ärendensom inte har offentliggjorts. KU1983/84:30 , 248 PMangående regeringens behandling av skrivelser Vid granskning av regeringensskrivelse /84:80 med redogörelse för behandlingen av skrivelsertill regeringen har några iakttagelser gjorts som eventuellt bör föranledakommentar från utskottets sida. Frågan om beskattning av multinationella företag Med anledning av olika motioner iämnet beslöt (BeU 1970:53, rskr 345) att begärautredning angående de multinationella företagens beskattning. Frågan berördes i företagsskatteberedningensslutbetänkande (SOU 1977:86) Beskattning av företag. Beredningen uttalade ifrågan följande (s. 586): En särskild fråga beträffandebeskattning av koncerner gäller möjligheten för de s. k. multinationellaföretagen att med verkan i beskattningshänseende flytta vinster mellan olikanationer. Frågan har tagits upp bl. a. i en skrivelse från LO till regeringenoch bereds f. n. i en särskild arbetsgrupp med företrädare för ohkadepartement. Inom förekommer också ett intensivt arbete för att sökautforma klara regler för beskattning av multinationella företag. Med hänsyn bl.a. till det anförda föreligger enligt beredningen inte tillräcklig anledningatt i nu förevarande sammanhang behandla frågor rörande de multinationella företagensskatter. I regeringens skrivelse(1983/84:80) med redogörelse för behandlingen av skrivelser uppgesatt frågan alltjämt bereds inom . Pågående utredningar inombl. a. och EG avvaktas. redovisning av regeringensbehandling av riksdagsskrivelse om vissa datafrågor beslöt den 20 april 1983med anledning av proposition 1982/83:100, bil. 2 och 15 om vissa datafrågorsamt om anslag till statlig rationaUsering och revision m. m. (FiU 1982/83:33,rskr 247). I regeringens skrivelse (1983/84:80) med redogörelse förbehandlingen av skrivelser lämnas följande uppgifter (s. 181-182): 22. , medanledning av prop. 1982/83:100 bil. 2 och 15 om vissa datafrågor samt om anslagtill statlig rationalisering och revision, m.m. (FiU 1982/83:33, rskr 247).mom. Chefen för beslöt läggaskrivelsen till handlingarna. Anmäld (äfnr 10). Regeringen beslöt ändringi den statliga organisationen för redovisningsrevision. KU 1983/84:30 249 mom.13 a och e Anmäldden (äfnr 8 och 9). Regeringen beslöt utfärda regleringsbrev /84 avseende anslag till statlig rationalisering och revision,m. m. mom. 13 b-d Anmäldden (äfnr 6). Regeringen beslöt utfärda regleringsbrev /84 avseende vissa anslag inom område. Skrivelsen är därmedslutbehandlad. Denna redovisning visar sig vid kontroll meddepartementet vara felaktig på flera punkter: Mom. 2-7 och 10-11 skall ej föranleda behandling iregeringen. Mom. 1 och 8 var för redovisningensupprättande under beredning och slutbehandlades först i samband med åretsbudgetproposition. som erhöll kopia avriksdagsskrivelsen berördes ej av skrivelsen. Mom. 12anmäldesden9 , då regeringenutfärdade regleringsbrev för /84. Skrivelsen som helhet var ännu inte slutbehandladdå redogörelsen avgavs. 3.Markering av oavslutade riksdagsskrivelser Vid behandlingen i utskottet av regeringensskrivelse /84:80 vid ett tidigare sammanträde framhölls att det skulleunderlätta studiet av skrivelsen om oavslutade ärenden markerades på särskiltsätt. Statsrådsberedningen, som sammanställer skrivelsen, har underrättats omutskottets önskemål och kommer i en eller annan form att tillmötesgå detta. KU 1983/84:30 250 PMangående redovisning av bemyndiganden I samband med granskning av regeringens utövning avnormgivningsmakten uttalade i granskningsbetänkandet KU1979/80:50 att det vore önskvärt att samtliga bemyndiganden inormgivningshänseende som dittills lämnat och fortsättningsvislämnade skulle samlas, systematiseras och hållas tillgängliga på lämpligt sätt.Med hänsyn till statsrådsberedningens övergripande uppgifter inomregeringskansliet, bl. a. med gransknings- och anvisningsverksamhet, ansågsdenna väl ägnad att svara för en sådan uppgift. beslutade att medgillande av vad utskottet anfört i bl. a. denna fråga lägga utskottets anmälantill handlingarna. Konstitutionsutskottetsuttalande har åberopats i förvaltningsutredningens slutbetänkande (SOU1983:39) Politisk styrning-administrativ självständighet. Enhgt utredningen ärdet naturligt att all delegation av normgivnings-makt förenas dels medregisterhållning hos det överlämnande organet, dels med redovisningsplikt fördet mottagande organet. Den systematisering som efterlysts ikonstitutionsutskottets betänkande skulle enligt förvaltningsutredningen kunnautgöra ett första steg för ett system syftande till kontroll av hur delegeradebefogenheter utnyttjas. Statsrådsberedningen(SB) påbörjade insamlandet av uppgifter från departementen. F.n. finnsmaterial för . Materialet omfattar bemyndiganden som givits ilagform men däremot t. ex. inte avgiftsbemyndiganden om dessa lämnats i annanordning. InomSB har diskuterats olika former för hur en löpande komplettering av materialetbäst skall genomföras. Det tillförlitligaste alternativet har därvid ansettsvara att arbetet utförs av eller under ledning av en rättssakkunnig i SB. Ocksåbeträffande systematiseringen av materialet har övervägts olika alternativ.Härvid har uppkommit svårigheter att åstadkomma ett system som uppfyller såvälkrav på att vara tillförlitligt och tillräckligt informativt som att det skallkunna läggas upp och föras med en rimlig arbetsinsats. Ett kronologiskt systemmed utgångspunkt för grundförfattningens utfärdande skulle vara detenklaste. Varje departement kan bilda en avdelning i registret. Inom avdelningensorteras sedan lagarna i kronologisk ordning. Varje lag bildar ett uppslag. Närett nytt bemyndigande i en lag beslutats förs det på uppslaget. En ny lagbildar ett nytt uppslag. Ettsådant register är relativt lätt att lägga upp och föra. Det kan dock bedömasfå begränsat värde från informationssynpunkt. Den som söker ett visstbemyndigande får först söka rätt på uppslaget för rätt departement. Han fårsedan välja ut den lag han tror ligger närmast till hands och gå igenomsamtliga bemyndiganden i den lagen. KU 1983/84:30 251 Enindelning efter ämne skulle göra registret mer användbart. Densom läser en förordning och vill hitta ett bakomHggande bemyndigande skullesåledes söka under det ämne som förordningen handlar om. Ennackdel är att ett sådant register skulle bli betungande att lägga upp ochföra. Varje enskilt bemyndigande måste analyseras mycket noggrant. En särskildsvårighet består i att skilja s.k. kvasibemyndiganden från reellabemyndiganden. Många bemyndiganden passar också in under flera ämnen och vissaämnen är mycket omfattande. För att kunna användas på avsett sätt måsteregistret vara helt tillförlitligt. Detta är dock svårt att uppnå utan enmycket stor arbetsinsats från departementens och SB;s sida. skall få ett självständigt värde synes dock en ämnesindelning varaden lämpligaste lösningen. Medhänsyn till den arbetsinsats som sålunda krävs för att registret skall motsvarade krav som bör ställas på det för att det skall bli tillförlitligt ochtillräckligt informativt har försök gjorts att förutse den praktiska nytta somregistret skulle medföra. Ettgrundläggande syfte med registret är att underlätta möjligheterna till kontrolloch överblick för både riksdag och regering. Beträffande värdet av registret urdenna synpunkt har det framhållits av SB att värdet av registret torde varamera begränsat för vidkommande. För ett departement som villhöra efter om det inom ett visst ämnesområde som bevakas av departementet finnsett bemyndigande, anses det ligga närmast till hands att vända sig till detegna rättssekretariatet. Också andra departement finner det nog ocksånaturligare att vända sig direkt till det berörda departementetsrättssekretariat. Däremot skulle de rättssakkunniga i SB kunna ha en viss nyttaav registret i granskningsverksamheten. Det finns fortlöpande ett behov av attkontrollera om det finns något bemyndigande för regeringen att utfärda enförordning. Det åligger dock i och för sig departementet att i samband meddelningen lämna SB uppgift om bakomliggande bemyndiganden. Motbakgrund av registrets grundläggande syfte skall det finnas tillgängligt förregering och riksdag. Departementen och bör därför informeras omregistret på lämpligt sätt. SB får utse någon i vars arbetsuppgifter det ingåratt svara på frågor om vad som finns i registret, lämpligen den assistent someventuellt skall hjälpa till att föra registret. Dethar ansetts mera tveksamt om ett register av förevarande slag vid sidan av denbetydelse det kan ha i och i också kan vara avnågot större intresse för allmänheten och myndigheter. Den som vill tareda på om en utfärdad bestämmelse vilar på riktig konstitutionell grund kangenom det departement som utarbetat förordningen direkt få besked om vilketbeslut av som Ugger till grund för förordningen. EnkompUkation i detta sammanhang är att regeringen till skillnad frånunderlydande myndigheter har en självständig normgivningsmakt. En förordninghar också inte sällan många olika konstitutionella grunder. KU 1983/84:30 252 kandet t. o. m. finnas ohka grunder för samma paragraf. Att reda ut dessaförhållanden är komplicerat och värdet skulle säkert knappastsvara mot arbetsinsatsen. ändå bedömas ha ett intresse för allmänheten och myndigheterna bör pålämpligt sätt informeras om att registret finns och hur man skall gå till vägaför att få uppgifter från registret. PåSB:s initiativ har inom SB och utsettskontaktmän för samråd om det fortsatta arbetet med registret. KU 1983/84:30 253 PMom remisser till lagrådet propositioner För att avge yttrande över lagförslag skall detenligt 8 kap. 18 § regeringsformen (RF) finnas ett lagråd med domare i högstadomstolen och regeringsrätten. Om lagrådets sammansättning och arbetsformerfinns bestämmelser i en särskild lag om lagrådet (1979:368). Lagrådet kan beståav högst fyra avdelningar. Regeringen bestämmer med hänsyn till arbetsbördan ilagrådet om det skall bestå av mer än en avdelning. Normalt skall varjelagrådsavdelning bestå av tre ledamöter. Såväl justitieråd som regeringsrådskall ingå i varje avdelning. Lagrådsremissbeslutas av regeringen. Möjlighet finns också för riksdagsutskott att höralagrådet med stöd av 4 kap. 10 § riksdagsordningen. Vilkalagförslag som i princip bör lagrådsgranskas anges i 8 kap. 18 § RF. Yttrandebör inhämtas innan beslutar lag som tillhör någon av följandekategorier: 1. grundlag om tryckfriheten, 2. lag om begränsning av rätten att få ta del avallmänna handlingar, 3. annan lag som angår begränsning av någon av degrundläggande fri- och rättigheterna, 4. lag om beskattning, 5. lag om svenskt medborgarskap och civilrättslig lag, 6. offentligrättslig lag som gäller åligganden förenskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden samt 7. lag om rättegången, lag om offentligrättsligatjänstemäns rättsställning och annan lag som avses i 11 kap. RF. Detär inte all lagstiftning enligt punkterna 1-7 som blir aktuell för granskningav lagrådet. Grundlagsregeln om när lagrådet bör höras har försetts med någraundantag.