bet · G701BoU13 · 1983-12-31 00:00:00 — ombyggnadslagstiftningen m. m. I detta betänkande behandlasmotioner i vilka föreslås ändringar i den nu gällande byggnadslagstiftningen. Ibetänkandet behandlas även motioner i vilka hemställs att det kommandeförslaget till en plan- och bygglag skall ges en viss utformning. I motion 1983/84:1994 (s) begärs en översyn av gällandeombyggnadsbestämmelser m. m. Mot bakgrund av pågående överväganden inomregeringens kansli avstyrker utskottet motionen. Även i moderatasamlingspartiets partimotion 923 yrkande 15 begärs ändringar i gällandebyggnadslagstiftning i avsikt att göra det möjligt att differentieraservicenivån inom olika detaljplaneområden. Utskottet avstyrker motionen medhänvisning till kommande propositioner om samhällets rekreationspolitik och omen plan- och bygglag. Frågan om att på t. ex. tre årslopa kravet på byggnadslov vid ombyggnad och reparationer tas upp icenterpartiets partimotion 2068 yrkande 1. Enligt utskottets uppfattning är detinte lämpligt att helt avstå från kravet på bygglov för ombyggnad ochreparationer ens . Motionen avstyrks av utskottet. En ändring i byggnadslagstiftningen begärs i motion1983/84:887 (m) så att rätten att bygga och bo utanför planlagda områden blirklart fastställd. Enligt utskottets mening är gällande lagstiftning tillfyllest när det gäller byggande utanför planlagda områden. Tre motioner - motionerna 1983/84:368 (s), 722 (c) och1344 (c) - om översyn av kostnadsreglerna för gatubyggnad avstyrks eftersomerfarenheter från tillämpningen av nu gällande regler utvärderas av en avbostadsministern tillkallad arbetsgrupp. I motionerna 1983/84:429 (s) och 1056 (vpk) begärs attbyggnadslov för skidliftar införs. Utskottet, som anser att byggnadslov börinföras, finner det lämpligt att regeringen överväger om en byggnadslovsskyldighetskall införas redan i gällande byggnadslagstiftning eller om bygglovsskyldighetskall gälla fr. o. m. . avses plan- ochbygglagen träda i kraft. Utskottet avstyrker motion 1983/84:888 (c) i vilken begärsatt reformarbetet med en plan- och bygglag skall omprövas. I motionerna 1983/84:1998 (c) och 2050 (c) begärs attplan- och bygglagen skall ges viss inriktning. I motionerna behandlas frågor omjämställdhet i planeringen, om bygglov för lantbrukets byggnader, om bygglovför vissa 1 1983/84.19 saml. BoU1983/84:13 2 mindre ändringsåtgärder samt om bebyggelserätten utanförplanlagt område. Enligt utskottets uppfattning bör de i motionerna upptagnafrågorna prövas vid behandling av förslaget om en plan- och bygglag. har med eget yttrande tillbostadsutskottet överlämnat fyra motioner - motionerna 1982/83:496 (s), 806(c), 1033 (s) och 1488 (s). I motionerna tas upp frågan om kontroll avdetaljhandelsetablering m. m. Även dessa motioner avstyrks av bostadsutskottetmed hänvisning till det kommande förslaget till plan- och bygglag. Tillutskottsbetänkandet har fogats följande reservationer. Ingenbyggnadslovsplikt för lantbrukets ekonomibyggnader (m, c) Ingenbyggnadslovsplikt för om- och tillbyggnader m. m. (m, c) Ingenbyggnadslovsplikt för skidliftar (m, c) Byggnadslovspliktför skidliftar, fr. o. m. (fp, vpk) Bebyggelserättenutanför planlagt område (m, c) Differentieradservicenivå inom olika detaljplaneområden (m). I ett särskilt yttrande understryker utskottets ledamotfrån att flera av de i motionerna aktualiserade frågorna lämpligenbör behandlas vid utskottets behandling av förslaget om en plan- och bygglag. Utskottets ledamöter från moderata samlingspartiet ochfolkpartiet anför i ett särskilt yttrande att frågan om behovet av kontroll avdetaljhandelsetablering såvitt rör planfrågorna bör avgöras vid riksdagensbehandling av förslaget om plan- och bygglag. De i detta betänkande behandlade motionerna är dels de under allmänna motionstiden1983 väckta och till näringsutskottet hänvisade motionerna 1982/83: 496 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen begär att regeringen framlägger förslag till sådan ändring igällande bygglagstiftning att nyetablering av större detaljhandelsanläggninginom redan stadsplanelagda områden skall kräva kommunalt tillstånd, 806 av () vari hemställs att riksdagenuttalar sig för att begränsa etablering av varuhus och stormarknader, 1033 av m.fl. (s) vari hemställs attriksdagen begär att regeringen förstärker kommunernas möjligheter att kontrolleraetableringen av detaljhandel med syfte att gynna seriös handel, 1488 av () och () varihemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna för enkommun att fullständigt samordna nyetablering med varuförsörjningsplan, dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1983/84: 368 av rn.fl. (s) vari hemställs att hos BoU1983/84:13 3 regeringen anhåller att i samband med genomförandet av PBLöversyn görs av gällande kostnadsregler för gatubyggnad och av möjligheternatill rationell samverkan enligt vad som i motionen anges, 429 av m.fl. (s) vari hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag om sådan ändring i attuppförande av skidliftar blir föremål för prövning enligt lagen ombyggnadslovsplikt, 722 av () och () varihemställs att hos regeringen begär en översyn av konsekvenserna av defrån 1982 gällande lagändringarna som omfattar de delar av byggnadslagstiftningensom rör fastighetsägares skyldighet att betala ersättning för gatukostnader, 887 av () och BertilDanielsson (m) vari hemställs att hos regeringen begär förslag omändring i byggnadslagstiftningen så att rätten att bygga och bo utanförplanlagda områden blir klart fastställd, 888 av () varihemställs att hos regeringen hemställer om att reformförslaget med nyplan- och bygglag omprövas och att nytt förslag läggs somunderlättar byggandet och som är bättre förankrat i människornas önskningarsamt leder till lägre boendekostnader, 923 av UlfAdelsohn m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (15) att hos regeringen anhåller om förslag sommöjliggör differentierad servicenivå inom olika detaljplaneområden på sätt somanges i motionen, 1056 av (vpk) och (vpk) varihemställs att antar i bilaga till motionen intaget förslag till lagom ändring i byggnadsstadgan (1959:612), (i motionen förordas att byggnadslovför skidliftar införs fr. o. m. ), 1344 av () och () varihemställs att måtte besluta ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om en översyn av byggnadslagens bestämmelser omfastighetsägares skyldighet att betala ersättning för gatukostnader, 1994 av () vari hemställs att riksdagenhos regeringen begär att en översyn görs av gällande ombyggnadsbestämmelser ienlighet med motionens syfte, 1998 av m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om bebyggelserätten utanför planlagt område, jordbrukets byggnader samtutformningen av byggnadslovsskyldigheten för om- och tillbyggnader m.m., 2050 av m.fl. (c) vari - med hänvisningtill motion 1983/84:2045 - hemställs att beslutar att hos regeringenbegära att i det aviserade förslaget till plan- och bygglag klart kommer tilluttryck i lagtexten att en utgångspunkt för samhällsplaneringen skall vara attskapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män, 2068 avThorbjörn m.fl. (c) vari såvitt nu är i fråga hemställs 1* 1983/84.19saml. BoU1983/84:13 4 (1) att beslutar attkravet på byggnadslov för ombyggnader och reparationer skall slopas under enförsöksperiod på exempelvis . Yttrande från annat utskott har med egetyttrande till bostadsutskottet överlämnat motionerna om kontroll avdetaljhandelsetablering. Yttrandet har som bilaga 1 fogats till dettabetänkande. Lagrådsremiss med förslag till ny plan- och bygglag m. m. Regeringen beslöt den 20 oktober1983 inhämta lagrådets yttrande över ett förslag till ny plan- och bygglag(PBL). Av lagrådsremissen (PBL-remissen) framgår bl. a. att en helt ny lag omplanläggning och byggande skall införas och att den skall träda i kraft den 1januari 1987. Bostadsministern har i annat sammanhang anfört att avsikten äratt en proposition om PBL skall lämnas . I motion 888 (c) yrkas att reformarbetet med förslag tillny PBL omprövas och att ett nytt förslag läggs som underlättar byggandet ochsom är bättre förankrat i människors önskningar samt leder till lägreboendekostnader. Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt attriksdagen får ta ställning till ett förslag om en ny PBL. Utskottet kan intedela motionärens uppfattning att en minskning av byggandet innebär att ettbehov av en genomgripande revidering av den nuvarande byggnadslagstiftningeninte skulle föreligga. Inte heller kan utskottet dela motionärens uppfattningom att det bedrivna arbetet med en ny PBL är orimligt. mening har i motionen inga bärande motiv framförts som bakgrund fördenna uppfattning. Det finns sålunda goda skäl hävda att en samlad bedömning avdet reformarbete avseende byggnadslagstiftningen som pågått ochsom resulterade i en lagrådsremiss fortsätts så att riksdagenkan föreläggas förslag i frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motion 888(c). I motion 2050 (c) hemställs att hos regeringenskall begära att det i PBL-förslaget klart skall komma till uttryck i lagtextenatt en utgångspunkt för samhällsplaneringen skall vara att skapaförutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Ett yrkande med samma innebördbehandlades av utskottet (BoU 1983/84:1) . Därvid anfördeutskottet att det i PBL-remissen angivits (1 kap. 1 §) att bestämmelserna ilagen bl. a. syftar till att främja en samhällsutveckling med jämlika och godasociala förhållanden för människorna i dagens samhälle och för kommandegenerationer. I specialmotiveringen till paragrafen anges ett av lagensgrundläggande syften vara att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. BoU 1983/84:13 5 Utskottet anförde vidare att vad imotionen föreslagits beaktats i PBL-remissen. Med anledning härav avstyrkteutskottet enhälligt bifall till motionen. Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan. Motion 2050(c) avstyrks sålunda. I motion 1998 (c) föreslåsriksdagen ge regeringen till känna att vad i PBL-remissen föreslagits om enutökning av byggnadslovsplikten till att omfatta lantbrukets byggnader integenomförs. F. n. är jordbrukets och andra liknande näringarsekonomibyggnader inte underkastade byggnadslovsplikt utanför områden medfastställd plan. I PBL-remissen (s. 29-32,197-198) förordas att skyldighetenatt söka lov skall kunna varieras genom kommunala beslut. Sålunda skall kommunför område som inte ingår i detaljplan kunna besluta att vissa åtgärder fårutföras utan bygglov under förutsättning att det kan ske utan olägenhet förgrannar och för allmänna intressen. Bland de åtgärder som kan få vidtas utanbygglov kan nämnas att uppföra, bygga till och på annat sätt ändraekonomibyggnader för jordbruket och andra liknande näringar. Enligt utskottets uppfattning har i PBL-remissenvederbörlig hänsyn tagits till olika intressen när det gäller omfattningen avkravet på bygglov för lantbrukets byggnader. Med den utformning som kravet fåtti PBL-remissen kommer frågan om bygglov för lantbrukets byggnader i vissa fallatt avgöras av kommun. Ett sådant decentraliserat beslutsfattande bör enligtutskottets uppfattning ge tillfredsställande möjligheter att variera kravet påbygglov. Utskottet anser att den lösning som valts i PBL-remissen är attföredra framför den ordning som förordas i motion 1998 (c) och som innebär attuppförande m. m. av byggnader för lantbrukets behov generellt undantas frånkrav på bygglov. Det mera nyanserade synsätt som kommer till uttryck ipropositionen och som tar större hänsyn till lokala förhållanden änmotionsförslaget är enligt utskottets uppfattning att föredra som utgångspunktför det fortsatta arbetet med att utforma en plan- och bygglag. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1998 (c) såvitt nu är i fråga. I motion 1998 (c) tas också upp frågan ombyggnadslovsskyldigheten för om- och tillbyggnader m. m. Motionärerna anför attmycket skulle vara att vinna på att de nuvarande bestämmelserna ombyggnadslovsplikt ändras så att alla typer av mindre åtgärder på befintligabyggnader får utföras utan krav på byggnadslov. Även i motion 2068 (c) yrkande1 tas upp frågan om omfattningen av byggnadslovsplikten för ombyggnader ochreparationer. Motionärerna anser att det bör vara möjligt att antingen heltavstå från krav på byggnadslov eller att kraftigtbegränsa de byggobjekt som kräver sådant lov. Mot bakgrund av det anfördaförordas att kravet på byggnadslov vid ombyggnader m.m. skall slopas under en BoU1983/84:13 6 försöksperiod på exempelvis . Vad rör förslagen i motionerna om omfattningen avbyggnadslovsplikten för ombyggnader, tillbyggnader och reparationer kan utövervad ovan anförts om byggnadslov utanför område med detaljplan erinras omföljande. F. n. är vissa åtgärder avseende småhus undantagna från kravet påbyggnadslov. Exempel på sådana åtgärder är att göra ändringar i inre,att färga om byggnadens fasad, att uppföra högst två uthus med en sammanlagdbyggnadsarea om högst . Vissa förutsättningar för att åtgärdernaskall vara befriade från kravet på byggnadslov ställs upp i byggnadsstadgan. I PBL-remissen anförs att de lättnader när det gällerskyldigheten att söka bygglov som finns för åtgärder i småhus skallfinnas även i fortsättningen. De lättnader som kommunerna kan besluta inomområden utan detaljplan omfattar om- och tillbyggnader samt även komplementbyggnader.Genom denna ordning kommer lättnaderna främst att beröra småhus. I remissenframhålls dock (s. 31) att det inte skall vara uteslutet med lättnader förflerbostadshusens del men att de samhälleliga intressena då ofta har sådanbetydelse att utrymmet för lättnader är begränsat. Vidare föreslås i remissenatt enklare fritidshus, kolonistugor eller liknande byggnader inom område meddetaljplan genom kommunalt beslut skall kunna befrias från krav på bygglov. Vad i motionerna anförts om att olika åtgärder bör prövasi syfte att uppnå förenklingar avseende byggnadslagstiftningen delas avutskottet. Enligt utskottets uppfattning är det emellertid inte lämpligt attmed utgångspunkt från vad i motionerna anförts, föreslå att vidta dei motionerna förordade åtgärderna. Vad i motion 1998 (c) anförts om att allatyper av mindre åtgärder på befintliga byggnader bör få utföras utanbyggnadslov är alltför allmänt hållet och därmed för opreciserat för att liggatill grund för ett i motionen föreslaget tillkännagivande om en ändring avbyggnadslovspliktens omfattning. Det är enligt utskottets mening inte hellerlämpligt att i enlighet med vad i motion 2068 (c) anförts helt avstå frånkravet på.bygglov för ombyggnader och reparationer ens . Ett betydligt mera nyanserat synsätt bör prägla de reformer avseendebyggnadslovsskyldighetens omfattning som det kan finnas anledning att överväga.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 1998 (c) och 2068 (c) yrkande1 om byggnadslovspliktens omfattning. Även i motionerna 429 (s) och 1056 (vpk) behandlas fråganom byggnadslov. I den förstnämnda motionen begärs en ändring ibyggnadslagstiftningen så att uppförande av skidliftar blir föremål förprövning enligt denna lagstiftning. I den sistnämnda motionen begärs en ändringi nu gällande byggnadslagstiftning i avsikt att införa byggnadslov förskidliftar fr. o. m. . Som angivits ovan är avsikten att PBLskall träda i kraft . I PBL-remissen föreslås (8 kap. 2 §) att bygglov skallerfordras för skidliftar. BoU1983/84:13 7 Utskottet delar motionärernasuppfattning och den uppfattning som kommit till uttryck i PBL-remissen om attdet för uppförande av skidliftar bör krävas bygglov. Vad utskottet och närmast har att ta ställningtill är då när denna bygglovsskyldighet skall inträda. Enligt utskottetsuppfattning finns anledning att överväga om vad i PBL-remissen föreslagits ombygglov för skidliftar skall föras in i byggnadslagstiftningen före den 1januari 1987, dvs. innan PBL avses träda i kraft. Regeringen bör i lämpligtsammanhang för redovisa sin syn på frågan. Vad utskottet nu med anledning av motionerna 429 (s) och1056 (vpk) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Bebyggelserätten utanför planlagt område m. m. I två motioner tas upp frågan ombebyggelse utanför planlagt område. I motion 887 (m) begärs förslag om ändringi byggnadslagstiftningen så att rätten att bygga och bo utanför planlagdaområden blir klart fastställd. I motion 1998 (c) anförs att en ny bygglag skallha en generös inställning till bebyggelse utanför plan och att om kommunenavslår en byggnadslovsansökan det skall åvila kommuns byggnadsnämnd att bevisaolämpligheten av att bebyggelse kommer till stånd. Utskottet behandlade (BoU 1983/84:1) ettyrkande med samma innebörd som det i motion 887 (m). Därvid anförde utskottetatt beslutat om ändringar i byggnadslagstiftningen i syfteatt underlätta bebyggelseutvecklingen på landsbygden och i övrigt glestbebyggda områden. De regler som f. n. gäller avseende lämplighetsprövningen avbebyggelsen på landsbygden och i övrigt i glest bebyggda områden har i principförts in i PBL-remissen. I sitt ovannämnda av godkända betänkande BoU1983/84:1 anförde utskottet vidare följande. Av den ovan lämnade redovisningenframgår enligt utskottets uppfattning att i byggnadslagstiftningen det i och försig inte finns regler som hindrar en önskad bebyggelseutveckling utanförplanlagda områden. Att en sådan bebyggelse inte kommer till stånd torde, somäven motionärerna påpekar, i det enskilda fallet bero på flera faktorer.Utskottet, som naturligtvis inte har någon annan uppfattning än motionärernanär det gäller att komma till rätta med krångel och onödig byråkrati i ärendenenligt byggnadslagstiftningen, kan inte finna tillräckliga skäl att tillstyrkamotionärernas begäran om ändring i byggnadslagstiftningen. I sammanhanget börerinras om kommunernas roll när det gäller beslut i ärenden om bebyggelsensutformning och lokalisering. Enligt utskottets uppfattning bör de nuvarandereglerna i byggnadslagstiftningen om byggande utanför planlagda områden gälla iavvaktan på beslut om en plan- och bygglag. I samband med förslagettill plan- och bygglag kommer för övrigt få möjligheter att prövareglernas utformning i ett större sammanhang än det som varit utgångspunkt förförslaget i motionen. Utskottet avstyrker sålunda motion 1061 (m). BoU1983/84:13 8 Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan och avstyrkermotion 887 (m). Utöver vad utskottet nu anfört med anledning av motion 887(m) vill utskottet med anledning av vad i motion 1998 (c) föreslagits ombebyggelserätten på landsbygden anföra följande. Frågan om bygglovsprövning i områden utan detaljplan ellerområdesbestämmelser behandlas i PBL-iemissen (s. 200-203). Härvid anges attdet i sådana fall skall göras en prövning av lämpligheten av varje sökt åtgärdoch att sökandens önskemål skall vägas mot samhällets intressen i en allsidigprövning. Detta har i lagrådsremissen uttryckts så (8 kap. 11 §) att i områdensom inte omfattas av detaljplan skall byggnadslov lämnas om det vid tillämpningav 2 kap. anses lämpligt att bebyggelsen sker på den aktuella platsen. I dettakapitel behandlas de allmänna bestämmelserna för planläggning och prövning avbygglov m. m. Den i PBL-remissen föreslagna ordningen ligger i linje medden utveckhng som skett inom ramen för den nuvarande byggnadslagstiftningen.Utskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga att i nu förevarandesammanhang föreslå göra det i motion 1998 (c) begärdatillkännagivandet om kommunernas inställning till byggande utanför detaljplan. I tre motioner tas upp frågan omreglerna för gatukostnadsersättning. I två av motionerna - motionerna 722 (c)och 1344 (c) - begärs en översyn av de delar av byggnadslagstiftningen som rörfastighetsägares skyldighet att betala ersättning för gatukostnader medan i dentredje motionen, motion 368 (s), hemställs att en översyn i samband medgenomförande av PBL görs om gällande gatukostnadsregler och av möjligheternatill rationell samverkan enligt vad i motionen anförts. trädde nya gatukostnadsbestämmelser ikraft. Bestämmelserna, som finns i byggnadslagen, innebär i korthet följande. Kommunen kan, inom område med stadsplan, ta ut kostnadernaav fastighetsägarna för att anlägga gator och andra allmänna platser i detområde där anläggningarna utförs. Endast kostnader för sådana anläggningar sombehövs för områdets eget behov får tas ut. Kostnaderna skall fördelas mellanfastighetsägarna efter skälig och rättvis grund. a. på grund av attkostnaderna kan komma att uppgå till betydande belopp och att ersättningar kankomma att tas ut i sådana fall då det finns begränsade möjligheter att få lånför att betala ersättningarna, finns bestämmelser om rätt till avbetalning.Bestämmelserna har utformats så att rätt till avbetalning föreligger omersättningsbeloppet är betungande med hänsyn till fastighetens ekonomiskabärkraft eller andra omständigheter. För vissa fall har dessutom en särskildjämkningsregel tagits in i byggnadslagén. Vilken lindring av villkoren somskall ske får avgöras från fall till fall. Jämkningen kan således innebära alltfrån viss förlängning av amorteringstiden till anstånd med BoU1983/84:13 9 betalning till dess att fastigheten säljs. Ävenräntevillkoren kan mildras. Gatukostnadsbestämmelserna har i sak oförändradetagits in i det förslag till ny plan- och bygglag som regeringen nyligenremitterade till lagrådet. Från skilda håll har framförts att tillämpningen av de nyabestämmelserna medför svårigheter för berörda fastighetsägare. I avsikt att fåin erfarenheter från tillämpningen av lagen har bostadsministern tillkallat enarbetsgrupp. 1 gruppen ingår företrädare för . ,, och Hyresgästernas riksförbund.Resultatet av gruppens arbete skall redovisas . Vad i motionerna 368 (s), 722 (c) och 1344 (c) förordatsom översyn av gatukostnadsreglerna får anses tillgodosett genom att denovannämnda arbetsgruppen tillkallats. Motionerna avstyrks, den förstnämnda imotsvarande del. I motion 368 (s) tas även upp frågan om bättre samverkanmellan fastighetsägare, väghållare och samhället. Motionärerna anför att iPBL-remissen finns förslag om hur gator och allmänna platser får anordnas dåkommun är huvudman men att motsvarande fråga då enskild väghållare berörs inteklarlagts. Gällande system när det gäller anordnande av allmännaplatser innebär att kommunerna normalt skall använda stadsplan om kommun tar påsig genomförandeansvaret. Om fastighetsägarna skall svara för genomförandet börbyggnadsplan användas: Även om fastighetsägarna har att svara för genomförandetkan kommun bistå fastighetsägarna med genomförandet av planen. Vad i PBL-remissen i dessa delar förordats bör ytterligareunderlätta för kommunerna att välja geriomförandeformer. Genom planbestämmelseravgörs vem som skall svara för genomförandet. Även i det till lagrådetremitterade förslaget till lag om exploateringssamverkan finns regler som börkunna bidra till båttre instrument för samverkan. Slutligen bör, ävenbeträffande frågan om samverkan, resultatet av den ovannämnda arbetsgruppensövervägande bidra till att ytterligare belysa frågan. Mot bakgrund av pågåendeöverväganden avstyrker utskottet bifall till motion 368 (s) även såvitt nu är ifråga. Vad i motionen förordats får sålunda anses i inte ringa gradtillgodosett utan någon begäran. Vissa standardkrav vid ombyggnad I motion 1994 (s) hemställs attriksdagen hos regeringen begär en översyn av gällande ombyggnadsbestämmelserfrämst såvitt avser de orienterings-handikappades behov. Motionären förordar att det förslag tillombyggnadsbestämmelser som avses föreläggas senare under våren 1984utformas så att det tillgodoser de orienteringshandikappades krav påtillgänglighet och användbarhet samt att både funktionellt och teknisktinriktade tillämpnings- BoU1983/84:13 10 Vidare föreslås att ettprojekteringsstöd införs för att finna bättre lösningar på deorienteringshandikappades problem.