bet · G701NU30 · 1983-12-31 00:00:00 — De avstatsmakterna introducerade s. k. styrmedlen har, anförs det vidare, spelat enmycket blygsam positiv roll. Näringslivets planering har dock avsevärtförsvårats av en vacklande energipolitik. Den fortgående utbyggnaden av fjärrvärme har enligtmotionärerna varit positiv. Fjärrvärme är det dock sällan rationellt att ha ivillaområden eller i glesbebyggda områden. För att energipolitiken skall kunna understödja ekonomiskåterhämtning och industriell expansion är enligt moderata samlingspartiet långsiktighetoch en i huvudsak fri prisbildning av gmndläggande betydelse. Av särskild viktär att det skapas klarhet kring ett antal miljö- och tillståndsproblem och attsubventionsinslagen i energipolitiken så långt möjligt avvecklas.Konkurrenskraftiga inhemska energialternativ skall tas till vara. Den fortsattaforskningen kring kärnvärrne skall noga följas. För att en ekonomisk, rationell energiproduktion skallkunna åstadkommas måste, heter det vidare, energibeskattningen utformas så attresp. energislags verkliga kostnader tillåts att slå igenom. Ett klariäggande av framtida miljökrav, främst vidkolförbränning, framstår för motionärerna som utomordentligt angeläget. För att realistiska kostnadsjämförelser skall möjliggörasmåste såväl kommuner som näringsliv möjligt ges definitiva riktlinjerbeträffande reningskrav etc. på kolområdet. Någon på olja eller kol baseradkondenskraftproduktion blir i normalfallet icke erforderiig så länge nytta kandras av gjorda vattenkrafts- och kärnkraftsinvesteringar. Sammanfattningsvisanför motionärerna vidare att energipolitiken måste NU 1983/84:30 13 inriktaspå att marknadens förmåga skall tillvaratas. Byråkratins inflytande överenergibesluten måste reduceras. 1 partimotion 1983/84:911 sägs atten offensiv och fram-tidsinriktad energipolitik har avgörande betydelse för attvi skall kunna förbättra vår ekonomi, öka sysselsättningen, värna om natur ochmiljö samt forma ett decentraliserat samhälle. Landetsenergisystem kan i princip vara uppbyggda enligt två olika strategier, anförmotionärerna. Den ena strategin bygger på en centralis-tisk ochkoncentrationsinriktad syn på hur energisystemen bör utformas. Denna leder tillkrav på investeringar i och byggande av storskaliga och centraliseradeanläggningar för såväl produktion som distribution av energi. Den andrastrategin - vilken motionärema företräder - bygger på ett decentralistisktsynsätt och utgår ifrån nödvändigheten av hushållning med tillgängliga resurseroch energianvändningens anpassning till naturens eget kretslopp. Energisystemenbör enligt denna strategi ges en flexibel och lokalt anpassad, småskaligutformning. Imotionen konstateras vidare att energianvändningens utveckling främst inomoljeområdet - har blivit mer gynnsam än vad som bedömdes vara möjligt i sambandmed energipolitiska beslut. Motionärema drar härav slutsatsen att detinte föreligger något behov av att ersätta olja med andra importerade fastabränslen för att uppsatta sparmål skall kunna nås. Avavgörande betydelse för den framtida utformningen av energisystemen är,fortsätter motionärerna, att produktionen av elenergi och värme sker på ettsådant sätt att tillförd energi utnyttjas effektivt och för rätt ändamål.Elenergi bör främst utnyttjas för ändamål där den har uppenbarafördelar jämfört med andra energislag. För uppvärmningsända-niål kommer det attvara olämpligt att använda högvärdig elenergi. Valet av strategi för hurvärmeproduktionen skall ske sägs vara helt bestämmande för vilkamöjligheter som finns att skapa en trygg och säker energiförsörjning, medutnyttjande av inhemska, förnybara energikällor och en effektivenergianvändning. Omman satsar på kol och elenergi för uppvärmning kommer marknaden för inhemskafasta bränslen, spillvärme, solenergi etc. att helt ryckas undan, sägermotionärerna. innebär de storskaliga värmesystemen större förlustermed krav på en större produktionskapacitet än det egentliga värmebehovet. Dettamedför ökade ekonomiska och miljömässiga påfrestningar. En effektivareenergianvändning och lägre total energiförbrukning ger däremot en bättreekonomi för både samhället och den enskilde konsumenten. Medde angivna utgångspunkterna skall målet för energipolitiken enligtcenterpartiet vara att skapa ett decentraliserat energisystem i huvudsakbaserat på utnyttjande av inhemska, förnybara enc.gikällor och en effektiv NU 1983/84:30 14 användningav den tillförda energin. En sådan inriktning sägs ge de bästaförutsättningarna för att kraven på resurshushållning, ekologisk balans, godmiljö, hög säkerhet, försöijningstrygghet, ökad sysselsättning samt en stärktekonomi skall uppfyllas. Stimulans av småskaliga energisystem ger vidaremedborgarna bättre möjlighet till överblick, inflytande och kontroll överenergisystemen. Motionärernaanför vidare att de energipolitiska beslut som har träffats undercenterpartiets ledning och senare har inneburit att energipolitikensuccessivt har förändrats från en inriktning på ett storskaligt, känsligtenergisystem med stort utlandsberoende till formande av ett decentralistisktenergisystem byggt på mångfald, energihushållning och utnyttjande av olikainhemska energikällor. Imotionen betonas fortsättningsvis vikten av att man försöker skapa nyaarbetstillfällen genom en satsning på inhemsk energi. Från bytesbalanssynpunktär det vidare önskvärt att importerad energi ersätts med inhemskenergiproduktion. Ettenergisystem byggt på småskalighet och inhemsk energi uppvisar även störresäkerhet och försörjningstrygghet än ett storskaligt system. Gmndregeln i ettenergisystem baserat på energihushållning är att varje energikälla som i störreomfattning och skall användas i energisystemet på ettnaturligt sätt måste ingå i naturens eget kretslopp för att inte på siktåstadkomma allvariiga miljöskador, sägs det vidare. Grundläggandeför energipolitik är, framhålls det i motionen, hushållning medtillgängliga resurser. Detta innebär en strävan att inte använda mer högvärdigenergi än vad varje situation kräver. En effektiv energianvändning förutsätteri sin tur bl. a. hushållning med energikvalitet. Vi måste, anförs det, brukabättre i stället för att förbruka mer. Energiförbrukningen i minskar, anförvänsterpartiet kommunisterna i motion 1983/84: 1367. sker enförskjutning mellan olika energislag. Oljeanvändningen minskar kraftigt, medanelanvändningen ökar. Den ökade mängden elenergi produceras så gott som helt ochhållet i kärnkraftverk. Över hela den svenska produktionen och konsumtionen avenergi lägger kärnkraftsutbyggnaden och dess snabbt ökande produktion avelström en förlamande hand, säger motionärema. Energisparandet hindras ochfördröjs. Destörsta och snabbaste vinsterna inom energiförsörjningen står, heter detvidare, att vinna pä konsumtionssidan. Åtgärder för hushållning, nya normer förmaskinkonstruktioner, bättre processer, systematisk omstrukturering avelanvändningen och framför allt samhälleliga styrmedel är nödvändiga. Föratt det skall bli möjligt att mönstra ut kärnkraften ur vår energiför-söijningär det enligt kommunisterna nödvändigt med en rad samhälleligaingripanden. NU 1983/84:30 15 Med en systematisk hushållning och omstruktureringav elanvändningen är det, hävdar motionärerna, fullt möjligt att undvarakärnkraften utan att för den skull angripa de fyra huvudälvar och andraälvsträckor som enligt den fysiska riksplaneringen skall bevaras och utan attfastna i ett beroende av koleldade kondenskraftverk. Avvecklingenav kärnkraften är, anförs det i motionen, inget egentligt problem om man sommål för vår elförsöijning i första hand har att tillgodose elspecifika ändamål,som belysning, eldriven trafik och elektriska motorer inom industrin. Vad detär fråga om är hur uppvärmningen skall ordnas. Vänsterpartietkommunisterna anser att den angivna inriktningen för elanvändningen börbeslutas av och bli bestämmande för konkreta åtgärder. Dennainriktning skulle kunna fastställas i en energihushållningslag, som ocksåskulle omfatta bestämmelser rörande energieffektiviteten, så att det inomvarje användningsområde finns viss garanti för att energisnål teknik kommertill användning. Det gäller vid industriella investeringar att använda bästatillgängliga elsnåla teknik. Dessutom gäller det att använda sådan teknik inomhushåll och offentlig verksamhet. Avprincipen att elspecifika ändamål i första hand skall tillgodoses då det gällerelförsörjning följer att uppvärmning normalt skall baseras på bränslen, intepå elenergi. För uppvärmningsändamål bör elenergi användas endast i anslutningtill värmepump för tillvaratagande av annan energi. Vadgäller elförsörjningen anförs vidare att så fort som möjligt måsteåtergå till ett system med vattenkraften och inte kärnkraften som baskraft. Närvattenkraften har byggts ut till , när framställningen av elenergi ikommunala kraftvärmeverk och genom industriellt mottryck har genomförts sålångt som underiaget tillåter och när en komplettering har skett med ettvindkraftsprogram i storleken , räcker elproduktionen enligtmotionärerna till för all vettig användning av elström. Enövergäng till ett elsystem som det i motionen föreslagna fordrar att den avkärnkraftsindustrin igångsatta realisationen av billig elenergi frånkärnkraftverk stoppas. Ytterligare införande av elenergi i värmesystemen måsteförhindras. Motionärernaanser att ett överskott av elenergi från kärnkraftverk f. n. är en realitet.Mot denna bakgrund föreslår de att kraftfulla satsningar på export av elenergisnarast skall genomföras för att inte ett inhemskt elberoende skall byggasupp. Uppgifteri anslutning till vissa motionsyrkanden Riksdagsbeslutom energipolitikens inriktning m. m. De nu gällande av statsmakterna fastställdariktlinjerna för energipolitiken avser tiden fram till omkring . Debeslöts av är 1981 efter förslag av regeringen (prop. 1980/81:90. NU1980/81:60, rskr 1980/ NU 1983/84:30 16 81:381).Härvid angavs ett kraftigt minskat oljeberoende som ett centralt mål. Vidaregällde det att skapa förutsättningar för en avveckling av kärnkraften ienlighet med utslaget av folkomröstningen i kärnkraftsfrågan våren 1980.Statsmakterna tog sikte på en successiv utveckling mot ett energisystem ihuvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor medminsta möjliga miljöpåverkan. I ett program för energihushållning under1980-talet låg tyngdpunkten på åtgärder som skulle spara olja.Energihushållningen skulle främjas genom rådgivning, utbildning ochinformation men också genom utnyttjande av prissättningen som styrmedel.ParalleUt härmed skulle ett program för oljeersättning genomföras. I fråga omkärnkraften beslöts om åtgärder för att höja säkerheten vid kärnkraftverken ochom en lag som reglerar finansieringen av framtida kostnader för hantering avanvänt kärnbränsle. Omfattningenoch inriktningen av ett nytt treårigt energiforskningsprogram fastställdes. Iriksdagens beslut ingick också att genomgripande organisatoriska förändringarskulle genomföras, bl. a. inrättande av en särskild central myndighet förenergifrågor. Riksdagenbegärde att regeringen skulle tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgiftatt ytterligare analysera vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att säkrakärnkraftens avveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende. Regeringenfattade beslut om en sådan kommitté . Kommittén, som benämns 1981års energikommitté (I 1981:08), har avgett ett tiotal delbetänkanden (Ds I1983:12-21). Regeringen gav kommittén vissa tilläggsdirektiv (dir.1983:65) om redovisning av alternativ där vattenkraftsutbyggnad ingår utövervad som förutsätts enligt beslut om riktlinjer för den fysiskariksplaneringen. Kommittén skall avsluta sitt arbete . Ienlighet med beslut lades 1982 framförslag om ny myndighetsorganisation på energiområdet. Med hänsyn till attfrågan om energimyndigheternas lokalisering var olöst beslöt därvid,med bifall till en socialdemokratisk reservation, att den nya centralaenergimyndigheten, statens energiverk, skulle inrättas - ett årsenare än enligt regeringens förslag - och att oljeersättningsfonden skulleinordnas i den centrala energimyndigheten (NU 1981/82:28, rskr 1981/82:246).Energiforskningsnämnden härden fått permanent ställning somfristående myndighet. Regeringen har i förra årets budgetproposition lagt framförslag om inrättande av statens energiverk i enlighet med tidigarebeslut. Detta förslag har bifallits av (NU 1982/83:26, rskr 1982/83:193). är sålunda den centralaförvaltningsmyndigheten för frågor om energiförsörjning. I proposition 1983/84:107(bil. 9 s. 39) föreslår regeringen att energiforskningsnämnden den 1 juli 1984skall föras samman med statens energiverk. Detta förslag behandlar utskottet isitt betänkande NU 1983/84:45. NU 1983/84:30 17 Under allmänna motionstiden åren 1982 och 1983väcktes ett stort antal motioner rörande energipolitiken. De spände över ettbrett register av frågor. Flertalet av dessa motioner har behandlats inäringsutskottets betänkanden NU 1981/82:30 och NU 1982/83:33. Ienlighet med förslag i den nya regeringens ekonomisk-politiska propositionbeslutade (prop. 1982/83:50, NU 1982/ 83:18, rskr1982/83:111) om åtgärder för att få till stånd vissa investeringar inomenergiområdet. Det gällde tillfälligt statligt stöd till investeringar ifjärrvärmedistributionsanläggningar, Vidare beslöts om bidrag för att ökainvesteringarna i torveldade förbränningsanläggningar. Ytterligare en nystödform inrättades, nämligen med syftet aft komplettera de dåvarande stödeninom energiområdet och undanröja de hinder som kan finnas hos industrin när detgäller att leverera utmstning avsedd för energiområdet. beslutadeockså om en delegation (I 1982:07) med uppgift att handha frågor om upphandlinginom energiområdet. Hösten1983 beslöt efter förslag av regeringen om grundläggande principerför beskattningen inom energiområdet (prop. 1983/84:28, SkU 1983/84:9, rskr1983/84:97). En sådan princip var aft skattesystemet skulle främja tillkomstenav de energiinvesteringar för oljeersättning och energihushållning som enligt1981 års energipolitiska beslut bör genomföras . Hänsyn skulletas till olika energikällors effekter på miljön, bytesbalansen,försöijningstryggheten, sysselsättningen och den industriella utvecklingen.Näringsutskottet yttrade sig (NU 1983/84:4 y) i ärendet såvitt gällde frågorinom dess beredningsområde. Islutet av fattade beslut om fortsatt stöd för åtgärder föratt ersätta olja m.m. för perioden . Stödetskall särskilt inriktas på anläggningar som använder inhemska energikällor.Vidare beslöts om ett konjunkturanpassat investeringsprogram 1984 (prop. 1983/84:62, NU 1983/84:9, rskr 1983/84: 124). Riksdagenhar godkänt regeringens förslag till ny lagstiftning påkärnenergiområdet (prop. 1983/84:60, NU 1983/84:17, rskr 1983/84:135). gäller sålunda lagen (1984: 3) om kärntekniskverksamhet. Fleraav motionerna under allmänna motionstiden innehöll önskemål omuttalanden av om energipolitikens inriktning. Såväl moderatasamlingspartiet som kom med krav på övergripandeprogramförklaringar. Också och kommunisterna hade ipartimotioner yrkanden som kunde hänföras till de allmänna riktlinjernasområde. Näringsutskottetansåg (NU 1982/83:33 s. 32) att det inte fanns anledning för aft idet sammanhanget ompröva de riktiinjer för energipolitiken fram till år 1990som hade antagits av statsmakterna . Mot denna bakgrundoch efter att ytterligare ha kommenterat 2 1983/84. vissa synpunkter i motionerna avstyrkte utskottetifrågavarande yrkanden från moderata samlingspartiet och centerpartiet.Företrädare i utskottet för resp. parti reserverade sig till förmån förmotionerna. Övriga motionsyrkanden om energipolitikens allmännainriktning gällde styrmedel i energipolitiken (fp), energihushållning (vpk),stöd till torvan-läggningar, fjärrvärmeanläggningar m.m., energisektornssysselsiitinings-effekter (c), användning av solenergi (c) och riktlinjer förkolanvändningen (c). Utskottet avstyrkte samtliga dessa yrkanden (s. 32 f.).och de avslogs ocksä av . Reservationer förelåg även i dessa fall. De nordiska länderna har sedan år1915 samarbetat inom elkraflsområ-det. Detta år togs den första sjökabelnmellan och i bruk. binds kraftsystemen i , , ochSverige samman genom 17 samkörningsledningar. Den effekt som kan överföras ärmellan och ca I 400 MW, mellan och ca 2000 MW ochmellan och ca 900 MW. Mellan () och finnsen likströmsförbindelse på 510 MW. De nordiska kraftsystemen har via Jyllandförbindelse med kontinenten. Mellan och finns en I 000MW liksiiömsförbindelse. Detta är den första stamnätsförbindelsen av dennastorleksordning mellan SAMKÖRNINGSLEDNINGARINELLAN DE NORDSKA LÄNDERNA NU 1983/84:30 19 På grund av avståndet finns ingenelförbindelse med , som dock deltar i all annan verksamhet i densamnordiska organisationen . Nordel, grundat , är ett organ för nordisktelsamarbete. Dess syfte är att främja nordiskt samarbete beträffandeproduktion, distribution och konsumtion av elenergi. Ett viktigt led i dennasträvan är att fördela den totala elproduktionen länderna emellan så attkostnaderna blir så låga som möjligt. Elutbytet mellan medlemsländerna varierar till år.Det uppgick till . var utbytet ca12 TWh . Av följande sammanställning framgår utrikeshandelmed elkraft . har under vart och ett av dessa år, med undantagav , varit nettoimportör av elkraft. Nettoimporten var störst (4970 GWh) beroende på den ovanligt stora importen från (9498 GWh).Största mottagarlandet för den svenska elexporten är , som är 1983 togemot tvä tredjedelar av exporten. import och export av elkraft (GWh) Nettoimport (->-) Neltoexport (-) 3190 513-1-2677 1503 991-1-512 2813 919-1-1894 3 853 740-1-3113 9498 452 9046 1595 1533 -l- 62 1163 669 4-494 499 997 - 498 1738 479-1-1259 679 1354 - 675 648 2039 -1391 703 1174 -471 204 4244 -4040 348 1358 -1010 220 3621 -3401 Summa 5433 4085 -Hl 348 3369 2834 -1-535 3516 6160 -26445939 2577 4-3362 10397 5427 4-4970 Eltaxorna har under senare årsuccessivt ändrats mot en alltmer kost-nadstrogen utformning. Förhögspänningstarifferna har man uppnått en mycket hög grad avkostnadsanpassning. De varierar med kostnaden för produktionen såväl underdygnet som mellan årstider och geografiska områden. Utskottet har tidigareredogjort för högspänningstariffernas utformning (senast i betänkandet NU1981/82:30 s. 37). har beslutat om en nyhögspännings-tariff fr. o.m. Beslutet har fattats efter överläggningarmed bl. och och eftersamråd med statens pris- och kartellnämnd. Tariffen gäller i fem år.Prisökningen är . Tariffnivån därefter är beroendeav vissa prisklausuler. Enligt vattenfallsverket kommer elprisets utvecklingunder att ligga under eller i nivå med inflationen. NU1983/84:30 20 Den nya högspänningstariffen iir istort sett uppbyggd som den tidigare. Det lägre sommarpriset, som gällerfrän , är dock utsträckt också till september. En särskildhögbelastningsavgifi tas ut . Skillnaden i tariffer mellan och mellerstaSverige är kvar. Det betyder att elpriset i är lägre och imellersta lägre än i . Den nya högspänningstariffen innebär all elpriset förvatlenfiillsverkets kunder i uppgår lill perkWh. Hiirtill kommer för industrin elskatt med normalt per kWh. För en större kund i , som har elt totaltelpris utan skatt på per kWh, uppgår den rörliga delen,energiavgiften, lill per kWh . juni, är energiavgiften per kWhoch per kWh. Energiavgiften varierar med efierirågan, med ettlägre pris då belastningen på produktionsanläggningar och distributionsnät ärlåg. Statens vattenfallsverks lågspänningstaxa ändrades senastden (se NU 1982/83:33 s. 26). Bl.a. infördes dä en vidareutvecklad säsongsdiffereniierad tariff som alternativ till de normalalägspänningsla-rifferna. () ärcentral förvaltningsmyndighet för den statliga statistikproduktionen. SCBpublicerar merparten av den statistik som finns på energiområdet. Verket samlarlöpande in uppgifter om tillförsel och användning av energi i . a.kartläggs energileveranserna till olika sektorer i samhället samt hushållensenergianvändning. skall enligt sin instruktion upprättaöversikter och prognoser över energianvändning, energiförsöijning ochförsöijningsmöj-ligheter. Statens pris- och kartellnämnd utger bl. a.kvartalsrapporter om oljemarknaden. Dessa innehåller ett omfattande materialom utvecklingen på marknaderna för petroleumprodukter och vissa andraenergislag. SCB och har ett regelbundet samarbete i syfteatt göra energistatistiken enhetligare och bättre anpassad till avnämarnasönskemål. har för avsikt att lämna regelbundna rapporter omenergianvändningens utveckling och omfattning i olika samhällssektorer. Vidarehar inom vidtagits vissa organisationsförändringarför att få till stånd en bättre samordning av energistatistiken. Regeringen gav energisparkommittén (I 1974:05) iuppdrag att fortlöpande redovisa den aktuella utvecklingen i fråga om landetsenergiförbrukning samt i samråd med statens industriverk bedöma energiförbrukningensutveckling . Som underlag för redo- NU1983/84:30 21 visningen användes huvudsakligen SCB:s sammanställningEnergiförsörjningen, som publiceras i Statistiska meddelanden serie E.Kommittén redovisade uppgifterna i form av tidsserier (fr. o.m. 1973) samtgjorde jämförelser mellan faktiskt utfidi och bedömningar enligt olikaenergipolitiska beslut. Kommitténs arbete upphörde . varvid dessfunktioner överfördes lill statens energiverk. 1 proposition 1980/81: 90 om riktlinjer förenergipolitiken (bil. framfördes regeringens synpunkter påenergistatistikens utformning. a. betonades vikten av att uppgifter omanvändningen av energi för uppvärmningsändamål blev utföriigare belyst inomenergistatistiken. Vidare anfördes att en kontinuerlig uppföljning avenergihushållningen förutsätter att energistatistiken ger möjlighet att följaenergianvändningens utveckling inom skilda sektorer. Dessutom behövs, sades detbl. a., uppgifter om hur energianvändningen fördelar sig på olika ändamål.Behovet av statistik beträffande tillförsel och användning av inhemska bränslenbetonades. Vidare anfördes följande. Energitillskott från solfångare ochvärmepumpar kan antingen räknas som energihushållning, vilket ger en sänkningav användningsnivån, eller som energitillförsel, varvid användningsnivån intepåverkas medan tillförseln av andra energislag minskas. Under alla omständighetermåste drivenergin för värmepumpar tas upp i energitillförseln. Hur denna frågabör behandlas i energibalanserna är också en fråga som borde läggas fast. Föredragande statsrådet räknade med att SCB vid sittfortsatta arbete med att utveckla energistatistiken skulle ta upp de nämndafrågorna. Av vikt var att arbetet skulle bedrivas efter samråd med avrjämarna,bl.a. Avslutningsvis betonades vikten av att SCB inomramen för oförändrade totala resurser beaktade behovet av förbättrad statistikför energiområdet. Behovet av statlig statistik inom skilda samhällsområdenhar kartlagts av statistikutredningen i betänkandet (SOU 1983: 17) FramtidastatUg statistik. Inom energiområdet har utredningen kartlagt det nuvarandestatistikutbudet (s. 100 f.) och, liksom för övriga områden, gjortprioriteringar med olika ambitionsnivåer. De flesta störreelproduktionsanläggningar är anslutna till det riksomfattande storkraftsnätet,som består av ledningar och transformatorstationer för och . Nätetutnyttjas för överföring över större avstånd av elenergi mellanproduktionsanläggningar och konsumtionsområden. Nätet är en förutsättning församköming mellan kraftföretagen och med övriga nordiska länder. Samkörningengör det möjligt att utnyttja det totala elproduktionssystemet på det mestekonomiska sättet. Tillfälliga störningar i elproduktionen liksom fel påstörre ledningar m. m. normalt utan avbrott för abonnenterna. NU1983/84:30 22 Tisdagen den 27 december 1983drabbades den svenska elförsörjningen av en allvariig störning som ledde tillatt kraftleveranserna till södra hälften av landet avbröts. Upphovet tillstörningen var överhettning och brand i ett kopplingsorgan i entransformatorstation vid . Detta fel ledde bl. a. till att produktioneni kärnkraftsstationerna inte kunde upprätthållas utan samtliga block utomForsmark I fränkopplades.