bet · G701UU10 · 1983-12-31 00:00:00 — om godkännande av fördrag om och 1980 årskonvention om bevarande av levande tillgångar i (prop.1983/84:79) I proposilionen föreslås attriksdagen godkänner fördrag om och konvention ombevarande av levande tillgångar i . Fördraget och konventionen i engelska originalversionerjämte översättningar till svenska är fogade till propositionen som bilagor Ioch 2. Den antarktiska kontinenten harblivit föremål för territoriella anspråk från en rad staters sida, somtraditionellt varit aktiva i området. 1908 reste som första landkrav på en del av kontinenten. har (1923), (1924),(1933), (1939), (1940) och gjort anspråk påområden som totalt läcker fyra femtedelar av den antarktiska kontinenten. efter skärptes densäkerhetspolitiska utvecklingen i på grund av de konkurrerandesuveränitelskraven i området. Inga av dessa krav hade emellertid fältinternationellt erkännande och i praktiken var det endast kravställarna sominbördes erkände de framförda anspråken. En rad stater, däribland förenta stater. Japanoch , hävdade däremot att i princip inle kunde göraslill föremål för ockupation av en enskild stat. ökades faran för atl skulle bli indraget i det kalla krigetmellan och . gjordes ansträngningar att kommatill rätta med denna ömtåliga politiska situation genom elt brettinternationellt samarbete grundat på gemensamma forskningsintressen. De s.k.internationella polaråren utgjorde inkörsporten. ()föreslog 1955 ett Iredje polarår, vars forskningsprogram sedan byggdes ut tilldel internationella geofysiska året (IGY). genomförde tolvstater etl framgångsrikt internationellt forskningsprogram i inomramen för IGY. För att möjliggöra en fortsättning av detta samarbeteinleddes på initiativ förhandlingar mellan samma stater omell fördrag, vars 1Riksdagen 1983/84. UU1983/84:10 2 huvudsyfte skulle vara en fredlig användning av Antarktis.Dessa förhandlingar resulterade i Anlarktisfördraget som ingicks vid enkonferens i och trädde i kraft . De stater som ursprungligen undertecknade avtalet varAmerikas förenta stater, , , och- , vilkainte reste territoriella anspråk i områdei, och sju stater med territoriellakrav, nämligen , , , , , ochStorbritannien, har , , , , ,, , , , , , ,, , ochUruguay lillträll fördraget. Det svenska intresset för polarområdena har bl. a. avgeografiska skäl i första hand gällt Arklis. Förhållandena i harlånge varit ganska okända för en större svensk allmänhet. Svenskar har dockvarit aktiva i området. utforskade 1901-1903.Mellan åren 1949 och 1952 var en gemensam norsk-britlisk-svensk expeditionverksam i området. 1 samband med krisen kring i Sydatlanten hardock de politiska och folkrätlsliga omständigheterna i tilldragit sigstort intresse. Även genom betydelsen av jämförande forskning mellan de bådapolarområdena är det internationella forskningssamarbetet i avintresse från svensk synpunkt. Del är också angelägel att närmare kunna följabehandlingen av resurs- och miljöfrågorna i områdei. Regeringen kommer i senaresammanhang alt lägga fram förslag om polarområdenas roll i svenskhavsresurspolitik. Till skillnad från Arklis har för del eninternationell samarbetsordning kommit till stånd genom Antarklisfördraget. Mot bakgrund av de föreliggande territoriella kraven påden antarktiska kontinenten får Antarklisfördraget anses ha fungerat på ettframgångsrikt sätt som en balanserande faktor mellan olika intressen. 1 taktmed de stigande förhoppningarna om resursutvinning på fanns teckensom lydde på alt de makter som upprätthåller territoriella anspråk påkontinenten kunde komma alt framföra dessa med ökad styrka. Anlarktisfördragelstillkomst medförde att frågan om territoriella anspråk fördes åt sidan tillförmån för tanken atl skulle tjäna som ett område fritt förinternationell forskning. Fördraget fastslår ett anlal grundläggande principer förverksamheten på : fri internationell forskning, demilitarisering,förbud mot kärnexplosioner och deponering av radioaktivt avfall. Det finnsanledning särskilt understryka fördragels roll i rustningsbegränsnings- ochnedrustningssammanhang. Forskningen har intagit en framträdande plats ifördragssamarbetet. Del förtjänar nämnas atl även tidigare deltagit isådan forskning, t, ex, i den norsk-brittisk-svenska expeditionen 1949-1952.Etl av de viktiga forskningsorganen för Antarktisforskningen - SCAR (ScientificCommillee UU1983/84:10 3 on ) - bildades f. ö. vid ett möte som ICSU() höll i . Genom fördraget har också ett styrande organ församarbetet i inrättats. De stater som bedriver substantiell forskningpå bildar tillsammans med de ursprungliga signatärmaklerna de s.k.konsultativa staterna, vilka vid regelbundna möten diskuterar frågor avgemensamt intresse och antar rekommendationer för alt förverkliga fördragetssyften. Dessa rekommendationer omfattar ett vitt spektrum avåtgärder, t. ex. skyddav flora och fauna, miljöskydd och kommunikationer. Med hänsyn tillalt f. n. bedriver forskning i endast i ringa omfattning ärdet inte aktuellt för att söka medlemskap som konsultativ part. Sedan1983 har emellertid de icke konsultativa fördragsstaterna inbjudits somobservatörer vid de konsultativa mötena. Genom tillträde till fördraget skulleSverige få bättre insyn i pågående samarbetsaktiviieter i Antarklisområdel.Fördraget saknar en gemensam sekretariatsfunktion och några kostnader härförskulle således inte uppstå för del. Antarklisfördraget reglerar inteutvinningen av resurser på och kring . Dessa frågor har emellertidtilldragit sig ökad uppmärksamhet som de är mycketkänsliga, eftersom de genom sin natur aktualiserar fördragsstaternas olikainställning till suveränitelskraven i området. En väsentlig drivkraft för enutvidgning av samarbetet på resursområdet har varil behovel av atl beaktamiljöaspekterna i det antarktiska ekologiska systemet i sin helhet vid varjeresursutvinning. 1 första hand har de levande naturtillgångarna ihavsområdet kring den antarktiska kontinenten rönt intresse, och då främstkrillen. en liten räkart, som förekommer i Antarklisområdel i storakoncentrationer. Några länder, varav kan nämnas och , harägnat sig åt krillfiske. De ekonomiska och kommersiella förutsättningarna förkrillfiske är ännu myckel osäkra. Krillen utgör ell viktigt led i denantarktiska "eko-kedjan". En överfiskning av krill skulle få svårakonsekvenser för andra arter i området, som livnär sig på krill. Detta ärbakgrunden till det arbete som de konsultativa staterna inledde 1977 för atl fåtill stånd etl avtal om skydd av de levande tillgångarna i ochsom resulterade "krillkonvention". Slutbehandlingen skedde vid en diplomatisk konferens iCanberra \ , i vilken deltog Anlarktisfördragels konsultativamedlemmar, förenta stater, , , , ,, , , , , , ochSydafrika samt , ochetl antal internationella organisationer som observatörer. Konventionenöppnades för undertecknande den II september1980. UU1983/84:10 4 sedan den ratificerats av erforderligt antalfördragsparter trädde den i kraft . Konventionen har ratificerats av samtliga statersom deltog i , utom och . Dessutom har EGtillträtt konventionen. Huvudsyftet med konventionen är atl bevara demarinbiologiska resurserna i genom att upprätthålla balansen mellanolika biologiska arteri hela Antarklisområdet. Tillträde till konventionen står öppet för varje stat somär intresserad av forskning eller fångstverksamhet avseende de levandetillgångar som täcks av konventionen. Tillträdande part, som bedriver forskningeller fångslverksamhet inom konventionens område, har rätt att delta i detstyrande organets - koiumissionens - arbele. Till kommissionen - som har sitt säte i , Australien- finns knuten en vetenskaplig kommitté som rådgivande organ. En svensk anslutning lill krillkonvenlionen far, framhållsdet i propositionen, ses som en naturlig åtgärd för att följa upp enanslutning till Antarklisfördraget. Med hänsyn till all det svenska intresset iform av forsknings- och ulvinningsaktiviteter f. n. är mycket begränsat är detdäremot inte motiverat att söka inträde i kommissionen. behöver då inteheller bidra till organisationens budget. Vid en eventuell utbyggdforskningsverksamhel får ell inträde i kommissionen prövas på nytt. alt godkänner 1959 årsAntarktisfördrag och konvention om bevarande av levande marinatillgångar i . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(). (), (c), (),(), (), Axel (), (), (), (). ().NilsT. minab/gotab 1984 77914