bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — Med sådana arbetsgivare jämställs kommunala ochlandstingskommunala företag. Syftet med denna vidgning av kretsen avarbetsgivare var att underlätta kommunernas möjligheter att finna lämpHgaarbetsuppgifter. När det gäller andra enskilda arbetsgivare anförde utskottetföljande. Utskottet anser att det kan finnas andra avgränsadearbetsuppgifter hos enskilda arbetsgivare som kan vara lämpliga för de ungdomarsom ingår i ett ungdomslag. Det förutsätts då att dessa arbetsuppgifter inteskulle komma att utföras utan ungdomslagens medverkan och att andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder inte är lämpligare. När det uppstår fråga om en sådan vidgning avarbetsområdet bör samma ordning tillämpas för handläggningen som beträffandeenskilda beredskapsarbeten. Till detta uttalande från utskottets sida fogadesen erinran om att utskottet i betänkandet AU 1983/84:8 (s. 28) framhålHt somangeläget att länsarbetsnämnderna och arbetsförmedling, arbetsgivarna och defackliga organisationerna var för sig verkar för smidiga kontaktvägarsinsemellan så att man bättre än får snabba och obyråkratiskabeslutsgångar vid handläggningen av ärendena om anvisning av arbetssökande tillenskilda beredskapsarbeten. Dessutombestämdes att skogsvårdsstyrelserna får låta ungdomar i ungdomslag utföraarbete åt enskilda arbetsgivare inom skogsbruket. Innanarbetsförmedlingen anvisar arbete i ungdomslag skall samråd ske med ungdomarna.Anvisningen skall föregås av ett ingående samtal mellan arbetsförmedlaren ochde unga. Det är arbetsförmedlingens ansvar att stödja ungdomarna och företrädaderas intressen vid placering i anställning vare sig det sker på den öppnaarbetsförmedlingen eller i ungdomslag. Arbetstidenskall vanligen vara per arbetsdag. Ungdomar med rätt tillersättning från arbetslöshetskassa samt förståndshandikappade ungdomar har dockrätt att välja att arbeta på heltid. Möjlighet infördes för arbetsgivaren attpå egen bekostnad låta utsträcka arbetstiden för ungdomar som ärförsörjningsskyldiga eller för vilka det annars finns starka personliga skälatt arbeta mer än halvtid. Dämtöver gäller att arbetsgivaren på egen bekostnadi särskilda fall kan utsträcka arbetstiden på gmnd av arbetets art. AU 1983/84:21 45 Arbete i ungdomslag bör varvas med utbildning. Detframhölls från utskottets sida att stora ansträngningar bör göras av kommunernaatt erbjuda ungdomarna utöver arbete även utbildning i det arbete som utförs påarbetsplatsen och inom områden som kan stärka ungdomarnas ställning påarbetsplatsen. Ett särskilt statsbidrag om . per dag och ungdom infördes.Bidraget får användas av kommunerna vid finansieringen avutbildningskostnaderna eller för att stimulera ungdomama att delta iutbildningen. Utövervad ovan redovisats gjordes vissa uppmjukningar i regeringsförslagets reglerom avstängning från arbete i ungdomslag. Det anmäldes att ungdomar som istället för att arbeta i ungdomslag tar upp egen verksamhet skall kunna fåbidrag med . med möjlighet att förlänga dentiden till . Iett avslutande avsnitt om genomförande och utvärdering av verksamhetenanfördes följande, vilket på utskottets förslag gavs regeringen till känna: Det snabba utarbetandet av de förslag som nuföreligger leder också till krav på en fortlöpande uppföljning så attregeringen vid behov kan lägga fram förslag till modifieringar av detregelsystem som skall styra verksamheten med ungdomslag. Regeringen bör återkommamed en redovisning av verksamheten i ungdomslag . Förslag tHländringar i regelsystem m.m. kan därefter lämnas senast i budgetpropositionen ijanuari 1985. Utskottet vill särskHt peka på två frågor som bör uppmärksammas iutvärderingen. Det gäller arbetstidens längd och kretsen av arbetsgivare somfår driva ungdomslag. Närdet gäHer arbetstidens längd har utskottet i det föregående lagt förslag somdels ger kommunerna möjlighet att i vissa fall förlänga arbetstiden utöverföreslagna , dels förbättrar förutsättningarna att kombinera arbetei ungdomslag med utbildning. Dessa förslag underlättar för kommunerna attkombinera arbete och utbildning så att den unge kan erbjudas aktiviteter underen tid som närmare svarar mot normal arbetstid. Enligt utskottets mening är detangeläget att de samlade aktiviteterna leder till att ungdomarna får endagsrytm som är anpassad till arbetslivets villkor. Utskottetvill förorda att frågan om arbetstidens förlängning tas upp till förnyad prövningi samband med utvärderingen. Därvid bör hänsyn tas till de fördelar denenskilde unge får genom en förlängning av den dagliga arbetstiden men ocksåtill reformens såväl statsfinansiella som samhällsekonomiska och socialaeffekter. Vidare bör i diskussionen vägas in de behov som finns hos andragrupper av arbetssökande. Ifråga om kretsen av arbetsgivare som får driva ungdomslag har utskottet i detföregående förordat en sådan utvidgning att även kommunala bolag m. m. kaninnefattas. Utskottet har också förordat andra utvidgningar som får göras avkommunen, länsarbetsnämnden och . När det gäller åtgärderför ungdomar i den aktuella åldern inom det privata näringslivet vill utskottethänvisa till den förstärkning av åtgärderna som besluten om rekryteringsplatseroch enskilda beredskapsarbeten innebär. Utskottetutgår ifrån att den samlade medelsarsenalen för 18-19-åringar används på ettflexibelt sätt och att länsarbetsnämnderna i resp. län AU 1983/84:21 46 samordnarde olika åtgärderna så att de får så god effekt som möjHgt. Utskottet vHlemellertid tillägga att de nu nämnda besluten om åtgärder för 18-19-åringardvs. rekryteringsplatser, enskilda beredskapsarbeten och den nu föreslagna utbyggnadenav regelsystemet för ungdomslag medför att åtgärdsarsenalen för dennaåldersgrupp nu är mångskiftande och delvis otillräckligt samordnad. Regeringenbör därför överväga om det behövs en ändring i någon del av åtgärdssystemet för18-19-åringarna. /81 bedrivs försök med gymnasial lärlingsutbildning. Denna harvarit mycket framgångsrik. Vid den utvärdering av verksamheten somgjorts av har det visat sig att 96 av 100 lärHngar får fastarbete i företagen och att de övriga får anställning utanför företagen. En vissutbyggnad av denna utbildning kommer att ske innevarande läsår enligtriksdagens fattade beslut. Från de synpunkter arbetsmarknadsutskottethar att företräda är det önskvärt att en ytterligare utbyggnad kommer tillstånd redan under innevarande budgetår i den utsträckning detta visar sig varapraktiskt möjHgt. Regeringenbör vidare föreslå eventuellt nödvändiga åtgärder för en bättre samordning avungdomsplatserna inom skolans uppföljningsansvar och ungdomslagen. Likaså börregeringen i samband med utvärderingen av ungdomslagen ta hänsyn till och geförslag om åtgärder med anledning av uttalande att ett samlat ansvarbör tas för hela ungdomsgruppen . Slutligen godkände vad utskottet anfört ibetänkandet om kollektivavtal för arbetslivspraktik i ungdomslag: Enligt vad utskottet inhämtat har vissa parter somberörs av ungdomslagen redan inlett förberedande diskussioner med syfte attkomma fram till ett särskilt avtal för ungdomslagsverksamheten. Det är enligtutskottets mening mycket viktigt att kollektivavtal för arbetslivspraktik iungdomslag kommer till stånd över hela arbetsmarknaden. Detta blir enytterligare garanti för att alla skall göra sitt yttersta för att ungdomarnaskall kunna beredas nödvändig arbetslivspraktik i stället för att hänvisas tiHöppen arbetslöshet och kontantstöd enbart. För den nu inledda verksamheten med ungdomslaglägger regeringen fram förslag beträffande anslagsgivningen för nästa budgetår.Till den frågan återkommer utskottet i ett avsnitt senare i betänkandet. Imotionerna läggs fram följande synpunkter och förslag beträffande den fortsattainriktningen av verksamheten. Vänsterpartietkommunisterna tar i motion 1049 upp arbetsmarknadsåtgärdernas innehåll ochsyfte till diskussion och förespråkar att dessa åtgärder bör kopplas till bl.a. utbyggnaden inom den offentliga sektorn. Arbete och/eller studier bör på ettorganiserat sätt leda över till fastare anställningsformer. Bristerna iungdomslagen bör rättas till, och regeringen bör därför lägga fram förslag omatt/u// tid i form av arbete och utbildning skall erbjudas alla, i enlighet medden s. k. Örebromodellen. Merkostnaden uppskattas till 300 milj. kr.Motionärerna tillägger att detta är ett något lägre belopp än som erbjuditsfrizonsföretag i form av slopade socialavgifter. AU 1983/84:21 47 Med åberopande av den svåra situationen förungdomar i föreslår (vpk) i motion 877 att man i detlänet gör en temporär utvidgning av ungdomslagen. Dessa skall få sysselsättaungdomar i åldersgrupperna . Arbetstiden bör vara per dagmed lön enligt kollektivavtal. Ungdomslagen skall främst arbeta i offentligverksamhet, men även privat verksamhet skall kunna ifrågakomma, varvidföretagen fömtsätts betala halva lönekostnaden. I förekommande fall skallkontant arbetsmarknadsstöd kunna betalas ut. Verksamheten avses bli finansieradmed en extra värnskatt, utformad som en progressiv skatt på aktiebolagsvinster.Motionären yrkar att regeringen skall lägga fram förslag till en sådanverksamhet, att drivas på prov i . Somframgått av utskottets redogörelse i det föregående föregicks lagstiftningen omungdomslag av en politisk uppgörelse om verksamhetens inriktning ochutformning. Det ingick i uppgörelsen att verksamheten skall följas ochutvärderas med redovisning för och med förslag tillregeländringar m. m. senast budgetproposition. I den föregåendeframställningen har redovisats de frågor som bör uppmärksammas vidutvärderingen, bland dem möjligheten att förlänga arbetstiden. Med hänsyn därtillfinns det inte behov att på det sätt som begärs i motion 1049 åter aktualiserafrågan om arbetstiden i ungdomslagen och avvägningen mellan arbete ochutbHdning. Motionen avstyrks sålunda. Inte heller är utskottet berett attförorda att man för ett speciellt län inför en avsevärt utvidgad verksamhet medungdomslag, och därför avstyrker utskottet även motion 877. AlfWennerfors m. fl. (m) erinrar i motion 916 om att beslut omungdomslag föregicks, under hotet om ett regeringsnederlag, av överläggningarmellan socialdemokraterna, moderata samlingspartiet, ochfolkpartiet. Den kompromiss som slutgiltigt blev beslut innebarförändringar i ungdomslagens utformning som ger denna verksamhet väsentligtförbättrade fömtsättningar. Den enskilda sektorn öppnades för ungdomslagen.Utbildningsmålet sattes betydligt högre än i regeringens ursprungliga förslag.Motionärerna anför vidare att uttalade sig för behovet av särskHdaavtal för ungdomar på hela arbetsmarknaden och att den dagliga arbetstiden såsnart som möjHgt skulle omfatta hel dag. beställde också enutvärdering av ungdomslagens verksamhet . Om dessaförändringar och de överväganden som de kan medföra har arbetsmarknadsministernintet att anföra i budgetpropositionen. Motionärerna hemställer att regeringenskall ges till känna vad som i motionen anförts angående verksamheten iungdomslag. Därutövergår motionärerna in på frågan om medelsbehovet för verksamheten under nästabudgetår. Den frågan behandlas i ett senare avsnitt. Imotion 1336 av () och () understryks att närekonomiskt stöd utgår till ungdomar bör krav ställas på motprestation i form avsamhällstjänst. Arbetstiden för ungdomslagen bör förlängas och AU 1983/84:21 48 möjligheternavidgas att placera ungdomar i privata företag. Vidare framhåller motionärernaatt arbete i ungdomslag bör tillgripas som en sista utväg när andra möjHghetertHl sysselsättning inte står tiH buds. Centerpartietanför i motion 568 att inte nu bör ändra det beslut som fattades islutet av höstriksdagen. Det är viktigt att erfarenhet nu kan vinnas av den nyaverksamheten. Men bör genom en skrivelse tiH regeringen understrykaatt de väsentliga förändringar av propositionen som riksdagsbeslutet faktisktinnebar också får en direkt motsvarighet i den praktiska tillämpningen. Det börvara regeringens uppgift att aktivt verka för att arbete i ungdomslag också ipraktiken kommer till stånd hos enskilda arbetsgivare och att arbetstiden iungdomslagen i väsentlig utsträckning kan förlängas utöver . Vidarebör regeringen, i kontakt med parterna på arbetsmarknaden, initieraöverläggningar om kollektivavtal för arbetslivspraktik i ungdomslag.Motionärerna erinrar om att den av begärda utvärderingen även skallta hänsyn till möjligheterna att få med 20-åringarna i ungdomslagen. SlutligenvHl motionärerna att utvärderingen skall redovisa effekterna av de justeringarsom vid riksdagsbehandlingen gjordes i regeringens förslag. Folkpartietbetonar i motion 2507 vikten av att regeringen fortiöpande följer utvecklingenoch redovisar en utvärdering på det sätt som utskottet har förordat. Enligtfolkpartiets mening är det angeläget att det av redovisningen kommer att framgåhur många deltagare i ungdomslagen som erbjuds reguljära heltidsjobboch vad som händer med de ungdomar sorn lämnar ungdomslagen därför att de underåret fyller . När lagstiftningen om ungdomslag behandlades avriksdagen räknade man med att det inledningsvis skulle uppståproblem med att få fram och anvisa platser åt de arbetslösa ungdomarna.Kommuner och myndigheter hade på sig att förbereda verksamheten, ochdärtiH kom de ändringar i regeringsförslaget som vidtogs av riksdagen.Lagtexten och statsbidragsförordningen kom ut av trycket i Svenskförfattningssamling först , dvs. Ickedesto mindre kan nu konstateras att verksamheten snabbt kommit i gång och attden redan från början fått en stor volym. I proposition 26 (bilaga 1 s. 23)beräknades att verksamheten skulle byggas upp successivt ochatt den skuHe komma att omfatta upp till 20 000 ungdomar. Vid eninterpellationsdebatt i kammaren meddeladearbetsmarknadsministern att 14 000 ungdomar anvisats arbete i ungdomslagen islutet av januari. senare hade antalet vuxit tiH 22 000. Flertalet,eller 15 000, arbetade i kommunala ungdomslag. Vid månadsskiftet februari-marsuppgick totalantalet ungdomar till 24 600. På många orter hade det faktisktvisat sig möjligt att få fram fler platser än som behövs. Med tanke på deinledningsvis berörda förutsättningarna för verksamhetens start måste erkännasatt det från kommunernas, arbetsmarknadsmyndigheternas och övriga berördaparters sida gjorts ett imponerande arbete för att AU 1983/84:21 49 verksamhetenskulle komma i gång så snabbt och problemfritt som möjligt. Men det kan ocksåförefalla som om behovet av sysselsättning i denna form överstiger vad som frånbörjan kalkylerats. Detsäger sig självt att en verksamhet av denna karaktär som arbetar efter delvishelt nya förutsättningar och har en stor volym noga måste följas och anpassastill de erfarenheter som görs efter hand. Som redovisats i det föregående ladeutskottet i betänkandet AU 1983/84:12 stor vikt vid uppföljningen ochskisserade utförligt de riktlinjer som borde gälla för verksamhetensutvärdering. Vid interpellationsdebatten informeradearbetsmarknadsministern om de uppdrag som med anledning av begäranom utvärdering har lämnats till AMS, samt delegationen förarbetsmarknadsforskning (EFA) som kommer att anlita sociologiska institutioneni och ett fristående konsultföretag. Utvecklingenav den nu inledda verksamheten med ungdomslag och det sätt varpå denna följsupp har uppmärksammats i motionema från moderata samlingspartiet, centerpartietoch . Genom motionerna understryks den vikt som måste tillmätas desynpunkter på verksamhetens inriktning som anlades från sida genomhöstens beslut. Utskottet har samma uppfattning och erinrar om attskrivningarna i betänkandet AU 12 - som utgör underlaget för beslut- kom tHl efter en överenskommelse mellan socialdemokraterna och de nyssnämndapartiernas företrädare i utskottet. Enav de punkter i överenskommelsen som senare kommit att särskilt diskuterasgäller placeringen av ungdomar, på enskilda arbetsplatser. Överenskommelseninnebar i den delen, som tidigare nämnts, att kommunerna får låta ungdomar iungdomslag utföra arbete åt enskilda arbetsgivare. Det bör observeras attungdomarna även i sådana fall har kommunen som arbetsgivare. Det har i ettskede av debatten ifrågasatts om intentioner beträffandemöjligheterna att utnyttja enskilda platser skulle komma att följas. Även denformella handläggningen av frågor om att placera ungdomar på enskildaarbetsplatser har kritiserats. Hänsynen till den unges önskan om arbetsplatshar betonats. Ibörjan av februari vår ca 600 ungdomar i arbete på enskilda arbetsplatser. förutnämnda interpellationsdebatten pekade arbetsmarknadsministern på attvissa försäkringsfrågor visat sig vara ett praktiskt problem. Dessa har numerakunnat lösas. När det gäller handläggningen har kritiken gällt att placeringenpå enskilda arbetsplatser fömtsätter medgivande av länsarbetsnämnd. Det börerinras om att på de enskilda arbetsplatserna,är ungdomslag en av fleraalternativa stödmöjligheter. Andra former av stöd är rekryteringsbidrag ochenskilda beredskapsarbeten. I fråga om handikappade ungdomar kan ocksålönebidrag utnyttjas. Vid bedömningen av frågan bör beaktas att harfastslagit som ett villkor för placering på enskilda arbetsplatser att andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder än ungdomslag i AU 1983/84:21 50 förstahand skall prövas. Ett andra villkor är att arbetsuppgifterna inte skulle kommaatt utföras utan ungdomslagens medverkan. Med hänsyn härtill måste under allaförhållanden göras en bedömning om förutsättningar föreligger för att taenskilda arbetsplatser i anspråk. Bedömningen måste ske inomarbetsmarknadsverket. Det kan ha varit rimligt att man i verksamhetensinledningsskede förlagt prövningen till länsarbetsnämnderna, av exempelvis detskälet att man för resp. län får en enhetlig bedömning. Arbetsmarknadsministernhar upplyst om att arbetsmarknadsverkets ledning och parterna på det kommunalaområdet haft överläggningar om hur man på ett praktiskt ochenkelt sätt skall hantera frågorna om placering av ungdomar på enskildaarbetsplatser. Med hänsyn härtill bör det föreligga förutsättningar för attsnabbt decentralisera beslutanderätten i dessa frågor till arbetsförmedlingen. Närdet gäller avvägningen mellan stödformerna vill utskottet för övrigt inteutesluta att det längre fram kan visa sig att rekryteringsbidrag och enskildaberedskapsarbeten företrädesvis kommer att användas i de större företagen medanplaceringar via ungdomslag kommer att utnyttjas särskilt för de små företagen.Detta är något som får framgå av den fortsatta UtveckHngen. Icenterpartiets och motioner förordas att några ytterligare frågorbelyses genom den av begärda utvärderingen av verksamheten medungdomslag. pekar således på effekterna av de justeringar iregeringsförslaget som gjorde. önskar besked om hur mångadeltagare i ungdomslag som får erbjudanden om heltidsjobb och om hur det gårför de ungdomar som slutar i ungdomslagen på grund av att de fyller . Utskottetutgår från att utvärderingen inte strikt omfattar enbart frågor som tagits uppav utskottet i betänkandet AU 12. De frågor som motionerna berör faller på ettnaturligt sätt in i utvärderingsarbetet. Det är önskvärt att även andra frågorkan komma att tas upp i sammanhanget. Ungdomslagen har, som fömt påpekats,snabbt fått en betydande omfattning. Det har sagts att verksamheten redan pågrund av sin volym blivit ett problem vid ackvireringen av platser för denobligatoriska praktik som ingår i vissa studievägar. Det bör undersökas omsådana problem har uppstått. Det skulle vidare vara av värde att fåuppmärksammat om verksamheten med ungdomslag får undanträngningseffekter påandra former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder vilka som regel har en lägre subventionsgradän ungdomslagen. Ungdomslagenär i början av sin verksamhet, och det är ännu för tidigt att säga vilkenslutgiltig form de kommer att få. Vid verksamhetens tillkomst har frånstatsmakternas sida betonats att placeringen i ungdomslag är att se som ensista utväg att tillgripas när varken ungdomarna själva eller arbetsförmedlingenkunnat skaffa ett annat arbete och lämplig utbildning inte heller kan erbjudas.Med hänsyn till detta och till att ungdomslagen redan från starten har fått volym finns anledning att ånyo understryka AU 1983/84:21 51 ungdomslagenskaraktär av en övergångsanordning eller sluss till arbeten på den öppnamarknaden. En bred enighet råder om att inlåsningseffekter skall undvikas ochatt ungdomslagen skall utgöra ett temporärt stöd åt de ungdomar som av olikaskäl har särskilda problem att klara övergången mellan skola och arbetsliv. Detär mot den bakgrunden utskottet i detta liksom i tidigare sammanhang harunderstrukit betydelsen av att man utnyttjar de alternativa åtgärder som stårtill buds, nämHgen aktiva förmedlingsinsatser med understöd avrekryteringsbidrag och enskilda beredskapsarbeten liksom av utbildningsåtgärderinte minst i form av lärlingsutbildning såsom utskottet i det föregående haruttalat sig om. Deuttalanden som utskottet med anledning av motionema 568,916,1336 och 2507 gjortom ungdomslagen och uppföljningen av denna verksamhet bör godkännas avriksdagen. Vid behandlingen av ungdomslagenuppmärksammades olika initiativ som görs lokalt för att bistå ungdom som villlösa sina problem med sysselsättning och försörjning genom att starta egenverksamhet. Till sådana frågor återkommer några motioner. Sålundauttalar m. fl. (m) i motion 916 att intresset bland ungdomar föregetföretagande har vuxit. Många ungdomar vill lösa sina arbetslöshetsproblemgenom att satsa på egna företag, även på okonventionella områden. Hindren ärdock stora och nyföretagandet bland ungdomar bör ägnas ökad uppmärksamhet. Detbör uppdras åt regeringen att förelägga förslag tillåtgärder som underlättar nyföretagande bland ungdomar. () och () pekar i motion 1336 på möjligheten att byggaut ett utbildningsprogram benämnt Ung Företagsamhet med en verksamhet somockså omfattar arbetslösa ungdomar. BörjeHörnlund m. fl. (c) framhåller i motion 734 att de ungdomar som vill startaegen verksamhet antingen själva eller tillsammans med andra behöver utbildning,stöd från andra mer erfarna människor samt hjälp till etableringar vid sidan avordinarie stödformer. Motionärerna föreslår att ett belopp av 50 milj. kr. iinledningsskedet avsätts för att främja ett ökat ungdomsföretagande. Beloppetbör få disponeras av utvecklingsfonderna som skall ha till uppgift att fördelamedlen och finna formerna för deras användning utan byråkratiska regler.Motionärerna anser att det föreslagna beloppet, 50 milj. kr., skall anvisasfrån anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. Detintresse att starta egen verksamhet som finns bland ungdomar stöds ekonomisktav statsmakterna från det för innevarande budgetåret anvisade anslaget Medelför åtgärder för att främja rekrytering tHl industrin m. m. Inom det anslagethar avsatts 11 milj. kr. tiH särskilda projekt för arbetslös ungdom, däriblandstart av eget företag. Bidragsansökningarna handläggs av en arbetsgrupp inomBarn- och med biträde av AU1983/84:21 52 Vidare kan ungdomar, ,som i stället för arbete i ungdomslag driver egen rörelse få bidrag med upptill . med möjHghet att förlänga medytterligare . Detta bekostas från anslaget till ungdomslagen. Detkan vidare nämnas i sammanhanget att regeringen har beviljat stiftarna av dens. k. All-Fix-verksamheten bidrag med 130 000 resp. . När det gäller utbildning har förutskickats att särskilda "Startaegetkurser" skall kunna anordnas på AMU-centra (jfr prop. 1982/83:150bilaga 3 s. 13). Den stödverksamhet som inletts bör kunna ge envärdefull vägledning när man skall bedöma behovet av att komplettera samhälletsinsatser för att främja nyföretagandet i landet med särskilda åtgärder tillförmån för egetföretagande bland ungdomar. En första avstämning av behovet avsådana åtgärder bör kunna göras i samband med utvärderingen avverksamheten med ungdomslag. Då bör man t. ex. kunna ha en överbHck över Barn-och detta budgetår bedrivna projektverksamhet förarbetslösa ungdomar.