bet · G701NU45 · 1983-12-31 00:00:00 — Inom dess ram finns, liksom i de fidigarehuvudprogrammen, en detaljerad struktur för den mångsidiga forskning som det ärfråga om. Huvudprogrammet är indelat i sex program, av vilka de fyra första isin tur är uppdelade i delprogram. Inom vissa delprogram kan man urskilja olikaprogramelement. Huvudprogrammet är ett instrument för fördelning av statensstöd till den berörda forskningen och därmed för styrning av denna så att deneffekfivt kan medverka fill att skapa förutsättningar för de energipolifiskamål som NU 1983/84:45 20 En rad olika organ - myndigheter, forskningsråd och detstatsägda - är verksamma inomenergi-forskningsprogrammet, i regel med programansvar för en del av detta.Statligt finansierade forsknings- och utvecklingsinsatser förekommer dessutomi betydande utsträckning utanför energiforskningsprogrammets ram, t. ex. istatens vattenfallsverks och statens kärnkraftinspektions regi. Iproposition 1983/84:107 lägger regeringen fram förslag till ett nytt treårigtenergiforskningsprogram, för budgetåren 1984/85-1986/87, med samma grunddragsom de fidigare. Förslaget bygger på ett omfattande material. Deprogramansvariga organen har fått utarbeta planeringsunderlag, som harremissbehandlats. har på grundval av bl. a. dettamaterial uttalat sig om vissa långsiktiga och övergripande frågor och omavvägningen av de samlade statUga insatserna . Sedan haren ny remissbehandling ägt rum. Insatsernainom energiforskningsprogrammet bör, säger föredragande statsrådet ipropositionen (bil. 9 s. 36), även fortsättningsvis i huvudsak koncentrerastill sådana för vår energiförsörjning angelägna och fruktbara utvecklingsUnjersom kan ge betydelsefulla bidrag till vår energiförsörjning redan på kort ochmedellång sikt. betonar föredraganden emellertid att hon har lagtstor vikt vid den långsiktiga forskningen. En huvuddel av resurserna anslåsenligt förslaget till forskning och utvecklingsarbete om utnyttjande av sådanaenergikällor som ersätter olja och oljeprodukter. Programmets mångsidighetmotiveras särskilt av att energisystemet måste göras flexibelt ochomställningsbart för att kärnkraftsavvecklingen skall underlättas och denlångsiktiga energiförsörjningen . Föredraganden understryker ocksåsärskilt den betydelse som energiforskningsprogrammet har när det gäller attöka industrins kompetens och konkurrensförmåga. Liksomvid motsvarande tillfällen tidigare föreslås besluta om en ekonomiskram för Huvudprogram Energiforskning avseende hela programperioden och anvisaanslag för det budgetår som stundar närmast. I propositionen presenteras ocksåen uppdelning av det totala anslagsbeloppet på de olika program som ingår ihuvudprogrammet. De beräknade kostnaderna för samtliga delprogram anges också.Liksom tidigare föreslås regeringen få förfoga över en vid programperiodensbörjan ofördelad medelsreserv. En grundläggande fråga är på vilken total nivåstatens insatser i det nya energiforskningsprogrammet skall ligga. Iplaneringsunderlagen ingår enligt regeringens direktiv fyra kostnadsalternativ- från en snabb avveckling av det statliga stödet till en forcering avinsatserna. Det totalbelopp som regeringen föreslår uppgår till 1 191,5 milj.kr., att jämföra med ett belopp av 1 400 milj. kr. för det nuvarandehuvudprogrammet enligt beslut. Centerparfiet har i sin partimotion1983/84:2615 föreslagit ett avsevärt högre belopp, 1 600 milj. kr. Riksdagenföreslås vidare ta ställning till de huvudsakliga riktlinjerna för NU 1983/84:45 21 Inom energiforskningsprogrammets ram bör, sägs det ipropositionen, under löpande treårsprogram finnas ett utrymme för en successivomprövning och precisering av programmet i dess oUka delar. Sedan hartagit ställning beträffande medelsramen förutsätts det ankomma på regeringenatt besluta om den närmare fördelningen av medel mellan olika program ochdelar därav liksom om den närmare programindelningen. De medelsbehov som angesför program och vissa delprogram får enligt föredragande statsrådet ses sompreliminära beräkningar. Det förutses att justeringar och omfördelningar kankomma att aktualiseras mot bakgrund av erfarenheter och underlag som successivtkommer fram . Förriksdagens behandling föreligger utom regeringens förslag också ett antalmofioner som till en del rör övergripande frågor om inriktning och resursnivå,till en del detaljfrågor. De senare kan emellertid ha stor principiellbetydelse, såsom när det gäller om ett visst ämnesområde skall ingå ienergiforskningsprogrammet eller icke. Jämte de motionsyrkanden omenergiforskning som har föranletts av propositionen tar utskottet i dettasammanhang också upp ett antal yrkanden från aUmänna motionstiden med mer ellermindre stark anknytning tiU vad som behandlas i propositionen. Enförsta punkt i utskottets framställning liksom i propositionen gäller enorganisatorisk fråga, om energiforskningsnämndens fortbestånd. Därefter kommerutskottet in på förslagen rörande inriktning av och resurser förenergiforskningen. Först behandlas då övergripande frågor och därefter frågorsom rör särskilda program eller delprogram. Den del av utrikesdepartementetsbilaga till proposition 1983/84:107 som avser samarbete med EG påfusionsforskningens område tas upp i detta sammanhang och likaså ett avsnitt ibudgetpropositionen som avser verksamheten vid . , som inrättades ,har inom Huvudprogram Energiforskning programansvar för dels två delprogram -Teknikbevakning och Fusionsenergi - inom programmet Energitillförsel, dels programmetAllmänna energisystemstudier. Dess ansvar för fusionsforskningsprogrammetföreslås nu bli överfört till naturvetenskapliga forskningsrådet. Till dennafråga återkommer utskottet i det följande. Enligt proposifionen är huvudpartenav energiforskningsnämndens övriga verksamhetsgrenar av den arten att de börnärmare anknytas till de centrala energipolitiska uppgifter som Ugger påstatens energiverk. Det är, säger föredraganden, väsentligt att stärka de merlångsiktiga funktionerna inom liksom verkets övergripande och samordnandemyndighetsroll. Mot den bakgrunden föreslår regeringen attenergiforskningsnämnden förs samman med ochsålunda upphör som särskild myndighet. NU1983/84:45 22 Regeringen meddelar att dess avsikt är att resurser skallsamlas fill en forskningsenhet inom verkets avdelning för frågor om bl. a.energianvändning, analyser och prognoser. Förslaget rörande energiforskningsnämnden möter krifikfrån alla fyra opositionspartierna. Nämnden bör kvarstå som självständigmyndighet, hävdar i motion 1983/84:2615. Det föreslagnasamgåendet medför, sägs det i denna motion, uppenbar risk för att denlångsiktiga energiforskningen får vika för kortsiktiga insatser inomenergiverkets mera centrala verksamhetsområden. Frågan om förändradansvarsfördelning mellan myndigheter för skilda programområden bör, menarmotionärerna, inte tas upp nu utan behandlas i samband med nästkommande beslutom riktlinjer för energipolitiken. Särskilt betonar motionärerna att statensråd för byggnadsforskning bör få behålla sitt nuvarande programansvar i frågaom energianvändning i bebyggelse oinskränkt. kommunisternaanför likaledes - i motion 1983/84:2628 - att samgåendet mellan energiforskningsnämndenoch inte bör komma till stånd. Moderata samlingspartiet, som - i motion 1983/84:2639 -förespråkar en översyn av energiforskningens organisation (se s. 24 f.), menaratt nämnden bör vara kvar som särskild myndighet i avvaktan på denna översynoch att den bör få i uppdrag att förbereda omorganisationen. Ett yrkande idenna motion är att regeringen skall anmodas att före den treårigaprogramperiodens utgång presentera ett förslag till hur energiforskningen skallinfogas i den övriga forskningsorganisationen. riktar i motion1983/84:2596 kritik mot regeringen för att den så snabbt föreslår en nyorganisation. kan det dock, anförs det i motionen, vara motiverat attenergiforskningen organisatoriskt integreras med övrig forskningsverksamhet.Den ordning som regeringen föreslår sägs dock medföra uppenbara risker för attdet långsiktiga perspektivet kommer i skymundan. Med utgångspunkt i vad statensenergiverk har föreslagit skisserar motionärerna en ändrad ansvarsfördelninginom energiforskningen. Anslag bl.a., fill grundläggande forskning skulleöverföras till naturvetenskapliga forskningsrådets och STU:s ordinarie anslag.Den vetenskapligt mofiverade delen av programmet Allmänna energisystemstudierskulle tas om hand av humanis-fisk-samhäUsvetenskapliga forskningsrådet - ellerenligt mofionärerna heUre av forskningsrådsnåmnden. skullefå ett stort ansvar för forskningen och för den skull förses med ettvetenskapligt råd. Utskottet finner det angeläget med en friståendeutvärdering av det statliga stödet fill forskning och utveckling påenergiområdet. Så länge som energiforskningen i betydande omfattningfinansieras i särskild ordning och har nuvarande uppläggning - allt enligtprincipen för sektorsforskning - bör enligt utskottets meningenergiforskningsnämnden kvarstå som en självständig organisafion medbibehåUande av nuvarande arbetsuppgifter, inkl. ansvar förfusionsenergiprogrammet. I ett längre perspektiv kan det vara lämpligt attenergiforskningen samordnas med övrig forskning. NU1983/84:45 23 Regeringen bör således, anserutskottet, under den kommande treåriga programperioden låta utredaenergiforskningens framtida inriktning, omfattning och inplacering i dettotala statliga forskningsprogrammet. I samband därmed kan det vara motiveratatt energiforskningsnämndens organisation och ställning åter prövas. Utskottetföreslår att i ett uttalande till regeringen ansluter sig fill vad utskottetnu har anfört. De fyra nämnda mofionerna blir därmed i allt väsentligttillgodosedda i här berörda delar. Några huvuddrag i förslaget tillenergiforskningsprogram har angivits i inledningsavsnittet. Förslaget innebär,som där har framgått, en viss minskning av statens stöd till energiforskning.Totalt sett är det emellertid, säger föredragande statsrådet, inte fråga om enlängre ambitionsnivå än fidigare. Den minskning av resurserna som avses skeinom ramen för energiforskningsprogrammet skall nämligen dels ses mot bakgrundav de insatser som totalt sett görs inom energisektorn, dels betraktas ufifrånbehovet att skapa utrymme för mera långsiktiga satsningar inom dengrundläggande forskningen utanför Huvudprogram Energiforskning. menar tvärtom i motion 1983/84:2615 attregeringens förslag innebär en avsevärd oacceptabel sänkning av ambitionsnivånför energiforskningen. Övergången till ett energisystem baserat på nyaenergislag och på effektivare energianvändning kräver fortsatta kraftfullasatsningar, sägs det här vidare. Mofionärerna betecknar det också somnonchalant av regeringen att inte redovisa hur stora energiforskningsfondensintäkter beräknas bli. Det finns, hävdar de, ekonomiskt utrymme för en bibehållenambitionsnivå. Regeringens förslag till medelsram för den treårigaprogramperioden är, som förut nämnts, 1 191,5 milj. kr. och centerparfiets 1600 milj. kr. I propositionen anges också en fördelning av medelsramen på deolika programmen samt en reserv för senare fördelning. Programmen är fem, sedandet tidigare programmet Allmänna energisystemstudier förts in under programmetEnergirelaterad grundforskning. Centerparfiet presenterar en motsvarandefördelning av sin större medelsram. I anslutning därtill görs en del uttalandenom forskningens inriktning. Utskottet berör den delvis i samband med de skildaprogrammen. Ensammanställning av de båda förslagen visar följande: NU 1983/84:45 24 riella processer m. m. Reserv för senare fördelning Förutom beslut om medelsramen och om anslag inomdenna för det närmaste budgetåret - 421,5 milj. kr. - önskar regeringen fåbemyndigande att göra ekonomiska åtaganden för forskning och utveckling påenergiområdet intill ett belopp av 35 milj. kr. för vartdera av budgetåren1987/88 och 1988/89. vill ha dessa bemyndiganden utökade i sammamån som medelsramen, dvs. fill - efter en obetydlig avrundning - nivån 47 milj.kr. Ävenvänsterpartiet kommunisterna vill utöka medelsramen för energiforskningsprogrammetoch då till ett något högre belopp än , eller 1 646 milj. kr.Härav skulle 550 milj. kr. Regeringens förslag nårinte ens upp till den av energiforskningsnämnden uppsatta miniminivån, sägs deti motionen, och redan denna skulle enligt nämnden innebära "en medvetetkraffigt sänkt ambitionsnivå på många områden". På den föreslagna högrenivån ansluter sig vänsterparfiet kommunisterna i stort sett fill nämndens fördelningoch prioriteringar. Ett yrkande i motionen är att hos regeringenskall hemställa om förslag till huvudprogram Energiforskning i enlighet med vadsom anförs i motionen . Utskottet tar emellertid inte upp yrkandet i denformen utan behandlar i det följande mofionärernas punktvis sammanfattadeändringsförslag i anslutning fill de program som de hänför sig tiU. Folkpartietåberopar - i mofion 1983/84:2596 - den av energiforsknings-nämnden förordademiniminivån, vars totalbelopp är 1 270 milj. kr., som normgivande förmedelsramen. Motionen innehåller dock icke några yrkanden om viss angivenhöjning av regeringens belopp. Några förslag i motionen tiU ändringarbeträffande särskilda program tar utskottet upp i samband med dessa. I övrigttorde man i motionen få anses godta den ekonomiska ram som regeringen harföreslagit. Moderatasamlingspartiet begär i mofion 1983/84:2639 att regeringen skall anmodas kommamed ett nytt förslag fill fördelning av medel mellan de olikaforskningsprogrammen. Kärnpunkten i motionärernas resonemang är attenergiforskningen bör infogas i den övriga forskningsorganisationen och att NU1983/84:45 25 prioriteringar mellan projekt bör gälla helaforskningsområdet. Vidare borde industriella och andra intressen successivt fåöverta ett ökat ansvar för den fortsatta utvecklingen på området. Enligtmotionen bör en tredjedel av föreslagna anslag till skilda delprogram överlämnastill det tekniska forskningsråd som moderata samlingspartiet önskar få tillstånd (se s. 11 f.) för att fördelas av detta. Överföringen skulle dock skesuccessivt, med resp. , och av de berörda medlen under de tre årsom det är fråga om. Såvitt gäller önskemålet om en översyn av relafionernamellan sektorforskningen på energiområdet och annan energiforskning, särskiltvid universitet och högskolor, blir motionen delvis tillgodosedd om riksdagenansluter sig fill vad utskottet har föreslagit i samband med sittställningstagande beträffande energiforskningsnämnden. Utskottet finner regeringens förslag till medelsram förenergiforskningsprogrammet väl avvägt. Förslaget bör, såsom framhålls ipropositionen, ses i ett större forskningspolitiskt sammanhang och interelateras enbart till den ekonomiska ram som gäUer för den nu löpandeprogramperioden. Mofionerna 1983/84:2615 (c) och 1983/84:2628 (vpk) avstyrksföljakfiigen såvitt de avser en vidgning av medelsramen. I avvaktan påresultatet av den översyn av energiforskningen som utskottet har uttalat sigför bör inte sådana principiella förändringar som den i motion 1983/84:2639(m) föreslagna överföringen av medel till den fastagrundforskningsorganisationen genomföras; även denna motion avstyrksföljaktligen i här aktuell del. Med anledning av det uttalande som i motion1983/84:2615 gör om energiforskningsfonden vill utskottet erinra om atthithörande frågor efter det att mofionen väcktes har behandlats i utskottetsbetänkande NU 1983/84:30 (s. 42 f.) Av en sammanställning i betänkandet framgåratt med nu gällande avgifter förs till energiforskningsfonden . perkubikmeter olja, per liter bensin, . per ton kol och per kWhelkraft som produceras i kärnkraftverk. I sammanhanget nämns att riksdagenefter förslag av regeringen har beslutat om en ordning för redovisningen som äravsedd att förbättra överblicken över finansieringssystemet. I anslutning tillett yrkande i den även nu aktueUa motionen 1983/84:911 (c) om noggrannredovisning av de ekonomiska förhållandena för de fonder som finansieras medavgifter på olja, kol, kärnkraft och bensin - ett yrkande som formellt settavstyrktes - uttalade utskottet: Utskottet kan med hänvisning fillden här lämnade redogörelsen konstatera att regeringen i oUka sammanhang harvidtagit åtgärder i syfte att förbättra överblicken över de nu aktuellafinansieringsformerna inom energiområdet. Som utskottet påpekade i slutet avförra året är det förenat med betydande svårigheter att i förväg utföra exaktaberäkningar av såväl inkomster som utgifter för ifrågavarande avgifter ochstöd, eftersom beräkningarna nödvändigtvis måste bygga på en rad antaganden.Inte desto mindre har det visat sig att sådana uppgifter har ett klart intresseliksom uppgifter om de i efterhand konstaterade inkomsterna och utgifterna.Utskottet förutsätter därför att regeringen i lämpligt sammanhang ger en samladredovisning av de här nämnda förhållandena. NU 1983/84:45 26 Vissa frågor rörande energiforskningsprogrammetsinriktning behandlas i det följande i samband med olika program och delprogram.I den mån inte annat framgår av den framställningen fillstyrker utskottetregeringens förslag till huvudsakliga riktlinjer för verksamheten inomHuvudprogram Energiforskning. Energianvändningför transporter och samfärdsel I propositionen redogörs närmare för tvådelprogram, Ätgärder i transportsystemet och Energianvändning i fordon, somingår och är avsedda att fortsättningsvis ingå i programmet Energianvändningför transporter och samfärdsel. Målet för det förra anges vara att bidra fillatt minska oljeberoendet inom transportsektorn, att vinna ökad kunskap om hurtransportsystemens utformning påverkar drivmedelsförbrukningen och sårbarhetenvid störningar i drivmedelstillförseln samt att studera möjliga förändringar itransportsystemet. I fråga om det senare delprogrammet betonas framför alltåtgärder för att påskynda utvecklingen av motorer som kan drivas med alkoholer.Medelsramen för programmet har för treårsperioden beräknats till 96 milj. kr.,varav den övervägande delen, ca 85 milj. kr., avses gå tiU delprogrammetEnergianvändning i fordon. () har i sitt remissyttrandeöver planeringsunderlaget påpekat att t. o. m. avtransportforskningsdelegafionens insatser inom delprogrammet Ätgärder itransportsystemet har rört spårbundna transporter och att detta ämnesområdehelt har utelämnats i en översikt över kommande insatser. Till detta påpekandeanknyter ett yrkande i motion 1983/84:2628 (vpk). En större satsning påspårbunden trafik bör göras inom det nämnda delprogrammet, menar motionärerna. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är betydelsefullt med forskning och utvecklingsarbetemed sikte på att förbättra förutsättningarna för spårbunden trafik. Till dendel det är fråga om järnvägsnätet kan SJ som det dominerande företaget beräknasgöra vissa insatser. Utskottet vill understryka att medel inom delprogrammet Ätgärderi transportsystemet givetvis står till förfogande för konkurrenskraftigaprojekt även på den spårbundna trafikens område. Det bör kunna förutsättas attden programansvariga instansen utan något särskilt uttalande från riksdagenssida beaktar intresset av att spårbunden trafik främjas. Med hänvisning tilldet sagda avstyrker utskottet mofionsyrkandet. Idetta sammanhang behandlar utskottet också mofion 1983/84:1889 (c) från aUmännamotionsfiden. I den påyrkas ett uttalande av om behovet av stimulansåtgärderför fortsatt forskning m. m. om gengasdrift. Det behövs ytterligare statligamedel, anför motionärerna, för dels utveckling av gengasteknik ochupprätthållande av aktiv kompetens i landet, dels anpassning av tekniken fillutnyttjande av jordbruksavfall, dels stöd fill exportinriktad verksamhet.Finansiering av utvecklingsarbetet kan enligt NU 1983/84:45 27 motionärernaske genom att överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) och SIDA får särskildamedel till sitt förfogande. Exportstöd kan ges i form av förmånliga krediteroch särskilda medel till SIDA. Viss användning av gengas i fordon skulle kunnastimuleras genom dispens från kilometerskatt. behandlade en motion av liknande innebörd (NU 1982/83:33s. 66) erinrade utskottet om visst forskningsarbete som pågick omgengasframställning och gengasanvändning bl. a. inom ramen för en av ÖEFupprättad beredskapsplan. Några ytterligare stimulansåtgärder utöver vad i budgetpropositionenhade föreslagits tiU den av ÖEF bedriva verksamheten på området ville utskottetdå inte uttala sig för. Utskottetvill nu först erinra om att regeringen i proposition 1983/84:110 om vissaoljefrågor för nästa budgetår har beräknat (s. 94) . för attbibehålla gengasberedskapen. Detta förslag har utskottet tillstyrkt (NU1983/84:43 s. Medlen ger ÖEF möjlighet att fortsätta sitt arbete medgengasfrågor. Härutöver anser utskottet att flera synpunkter som förs fram imotionen är väl värda att.beaktas. Utskottet räknar med att regeringen nogaföljer utvecklingen på detta område. Om så bedöms erforderligt torde inom ramenför tillgängliga resurser ytterligare medel kunna avsättas för utvecklingen avgengastekniken. Något särskilt uttalande av i detta ämne anserutskottet emellertid mot bakgrund av vad här har anförts inte varaerforderligt. Beträffande programmet Energianvändning ibebyggelse uttalas i centerparfiets partimotion 1983/84:2615 att verksamhetenmåste inriktas främst på UtveckUng av en byggteknik där värmeförsörjningskällankommer fill stånd genom själva byggandet. Solfångaren måste vara en integreraddel av byggnaden, säger mofionärerna. Särskildayrkanden om utnyttjandet av solenergi finns i tre mofioner från aUmännamotionstiden. begär i motion 1983/84:911 att skalluttala sig för att det energipolitiska stödet ges en sådan inriktning attanvändningen av solenergi främjas. Solenergi är, framhåller motionärerna, i'första hand intressant som basenergi. En djärv framtidssatsning på solenergiskulle kunna ge ett försprång i kunskap och produktionsteknik. I motion1983/84:1311 (c) presenteras relativt ingående några solenergiprojekt på olikahåll i landet. Bland motionärernas slutsatser är att solenergiteknikenutvecklas snabbt och kan vara konkurrenskraftig i olikafillämpningar och att den passar bra ihop med lågtemperatursystem ochvärmepumpsteknik. Solenergin bör få högsta prioritet i utvecklingen avframtidens energysystem, säger motionärerna . De vill att riksdagenskall göra ett uttalande till regeringen om att energipolitiken bör ges ensådan inriktning att möjUgheten att utnyttja solenergi tillvaratas till fullo.Vänsterparfiet kommunisterna beklagar i mofion 1983/84:1367 att solenergin har NU1983/84:45 28 kommit i skymundan vid satsningen på kol och kärnkraft. Enförnyad uppföljning och nysatsning på solenergiområdet begärs i mofionen. Motionsyrkandena gäller inte enbart forskning ochutveckling utan väl så mycket tillämpning av redan etablerad teknik. Det börpåpekas att stöd till teknik som grundas på solenergi lämnas genomoljeersättningsfonden. Mindre solvärmeanläggningar kan få bidrag med högst 50 %inom ramen för investeringsprogrammet på energiområdet för . Omdelprogrammet Solvärmeteknik inom programmet Energianvändning för bebyggelseuttalar föredragande statsrådet att hon anser att insatser för utveckling avsolvärmeteknik är angelägna som ett led i utveckUngen mot ett energisystem somså långt möjligt är grundat på förnybara och inhemska energikällor. Honrekommenderar dock återhållsamhet vad beträffar projekt av typensystem-inriktat utvecklingsarbete med hänvisning till att sådana satsningarinte torde följas av något nämnvärt industriellt utvecklingsarbete. Insatser påsolvärmeteknikens område som syftar till utveckling av komponenter och systemi fjärrvärmeproduktion och stora system skall i fortsättningen hänföras tillprogrammet Energitillförsel. Av det sagda framgår att solvärmetekniken är föremål förbetydande intresse både inom energiforskningsprogrammet och påfillämpningsstadiet. Exemplen i motion 1983/84:1311 (c) ger också belägg fördetta. Särskilt angeläget är givetvis att man inom industrin och på avnämarhållfår upp ögonen för solvärmeteknikens möjligheter.