bet · G701SoU17 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:17 omutbetalning av barnbidrag m. m. I betänkandet behandlas femmotioner rörande dels vissa regler för utbetalning av allmänt barnbidrag, delsvissa andra frågor på familjepolifi-kens område. Utskottet behandlar först två motioner (båda c) som rörreglerna för utbetalning av barnbidrag vid längre tids vistelse i utlandet.Dessa regler kan i vissa fall leda till egendomliga resultat. Utskottetförordar en förutsättningslös översyn av hithörande frågor, vilket riksdagenföreslås ge regeringen till känna. Med anledning av en motion (s) förutsätter utskottet atfäven reglerna om tidpunkt m. m. för utbetalning av barnbidrag tas upp fillövervägande i det fortsatta familjepolitiska beredningsarbetet. Utskottet behandlar vidare en motion (m) om premissernaför en svensk befolkningspolitik och en motion (c) om viss information frånsocialstyrelsen. Båda motionerna avstyrks. I mofion 1983/84:399 av GunnarBiörck i (m) hemställs att hos regeringen begär förslag fillåtgärder för att motverka att svenska folket "avvecklar sig självt". I mofion 1983/84:626 av () och () hemställs att hos regeringen begär enöversyn av ufbetalningstiderna för barnbidragen. I mofion 1983/84:1610 av RuneTorwald (c) hemställs att hos regeringen begär snabba åtgärder föratf få till stånd konventioner om samordning av sociala förmåner med de ländersom har sådana, i de fall svenska medborgare vistas utomlands mer än sexmånader men mindre än . I motion 1983/84:2248 av KarinIsraelsson (c) och () hemställs atf beslutar om enöversyn av utbetalningsreglerna vid utbetalning av barnbidrag tillutlandsboende svenska medborgare med anknytning till . I motion 1983/84:2254 av MarianneKarlsson (c) hemställs atf beslutar som sin mening ge regeringen tillkänna att skall 1 1983/84.12 saml. SoU1983/84:17 2 sända ut blanketter för ansökan om erhållande av ATP-poängför barnavårdande år samt informera barnfamiljer om rätten aft erhållasocialbidrag. Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse Barnbidrag skall utgå för barn somär svensk medborgare och bosatt i riket. Detsamma gäller här i riket bosattbarn som inte är svensk medborgare om det fostras av någon som är bosatt ochmantalsskriven i riket eller om barnet eller endera av dess föräldrar sedanminst vistas i riket (1§ lagen [1947:529] om allmänna barnbidrag).Om ett barn utflyttar från riket och alltså upphör atf vara bosatt här upphör iprincip rätten till barnbidrag genast. Bidraget dras i så fall in fr. o. m.kvartalet närmast efter utflyttningen (3§). När barnbidragslagens regler om bosättning i riket tillkom1947 anknöts de till de då gällande folkbokföringsreglerna. I princip skulledärigenom barnbidrag komma aft utgå bara för här kyrkobokförda barn. Fr. o. m.1967 infördes emellertid i anvisningarna fill 53 § kommunalskattelagen vissanya bestämmelser som innebar ändring av det skafteräftsliga bosäffningsbegrep-pet.Ändringen innebar aft man införde en särskild bevisbörderegel för de fall närdet är oklart om det är fråga om en definitiv utflyttning eller inte, Intill.dess fre år förflutit från avresan skall sålunda den skatfskyldige alltjämtanses bosatt i , om han infe visar aft han saknar frånbeskaftningssynpunkt väsentlig anknytning fill . Efter freårstidensutgång skall han inte anses bosatt i annat än om taxeringsmyndigheternavisar att sådana omständigheter förelegat under beskattningsåret att han trotsutflyttningen ändå bör anses bosatt här. I anslutning till dessa nya reglerinfördes skattebefrielse i för löneinkomster som förvärvats i enskildtjänst utomlands, under förutsättning att anställningen varar minst eft år.Riksdagen uttalade sig 1966 med anledning av motionsyrkanden rörande barnbidragslagenför en samordning av bosättningsbegrepp i de olika författningarna, vilket irättspraxis tolkats som en bekräftelse på att bosäffningsbegreppet enligt lagenom allmänna barnbidrag förändrades på samma sätt som det skafterättsligabosättningsbegreppet. I en dom formulerarförsäkringsöverdomstolen rättsläget enligt följande. Detta innebär atf vid tillämpningenav lagen om allmänna barnbidrag bosättningsbegreppet skall ges enskatterättslig anknytning och att bosättningen således så långt som möjligtskall bedömas med ledning av det skafteräftsliga bosättningsbegreppet. Vidbedömningen skall därför hänsyn fas till samtliga relevanta omständigheter.Till dessa hör i första hand ändamålet med utlandsvistelsen, men även sådanaförhållanden som att någon i familjen fortfarande har tjänst i elleratt bostad eller möbler finns kvar här i landet. Särskild anledning att antafortsatt bosättning i torde föreligga om skälen för utlandsvistelsenutgörs av studier, vård av hälsa eller dylikt. Någon motsvarighet tillbevisbörderegeln enligt SoU1983/84:17 3 anvisningarna till kommunalskattelagen kan självfalletinte fillämpas såvitt gäller rätt till allmänna barnbidrag. Om utlandsvistelsenemellerfid överstiger kan den enligt domstolens mening mycket sällananses som tillfällig. 1 rena undantagsfall, såsom när planerad hemresaförhindrats av omständigheter varöver den utreste alls ej kunnat råda ellernär kortare förlängning av utlandsvistelse föranletts av akut sjukdom ellerliknande, kan möjligen efter prövning från fall till fall, en förlängning avfiden godtas. Kortvariga uppehåll i försemester, affärer eller dylikt bör inte anses avbryta utlandsvistelse ellerförkorta tidslängden vid bedömningen huruvida utlandsvistelsen är tillfällig. I rättspraxis har denna anknytningfill det skatteräftsliga bosättningsbegreppet tolkats så att när enutlandsvistelse överstiger så utgår inga barnbidrag. Utbetalningenstoppas dock efter avresan. Återvänder den bidragsberättigadeinom erhålls barnbidrag retroaktivt. I annat fall stannar beloppet hosstaten. Förutsättningen för en sådan fillämpning av treårsregeln - att denlöpande utbetalningen stoppas efter avresan - går tillbaka påett av 1973 utfärdat cirkulär. I själva barnbidragslagenfinns inte något direkt stöd härför. I 19§ lagen om allmänna barnbidrag stadgas vidare atfregeringen äger träffa överenskommelse med främmande makt om undantag från deförutsättningar som enligt 1 § andra stycket gäller för barn som inte är svenskmedborgare. Barn som är svenska medborgare har den rätt till barnbidrag somföljer av lagen och av svensk rättspraxis. Inskränkningar i denna rätt kan baragöras genom ändring av lagens bestämmelser. Någon möjlighet att för svenskamedborgare avvika från den här beskrivna "treårsregeln" förbosättning genom konventioner med andra stater finns f. n. infe. I denna delgäller andra regler beträffande förmåner enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Enligt 20 kap. 15 § denna lag äger regeringen generellt träffaöverenskommelse med främmande makt angående utsträckt fillämpning av lageneller om undantag från vad i lagen är stadgat. Här kan vidare nämnas att i 1 kap. 3§ lagen om allmänförsäkring föreskrivs att en försäkrad som lämnar skall anses varabosatt i riket om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst , dvs. härgäller en ettårsregel (i den mån inte annan tid finns föreskriven ikonvention). Skulle vederbörande återvända till återuppstårförsäkringsskyddet genast vid återkomsten. När denna ettårsregel infördes - iprincip en precisering av vad som tillämpats redan tidigare - anförde dåvarandesocialministern bl. a. att syftet med förslaget var att antalet fall med dubblaavgifter eller dubbla förmåner skulle minska betydligt (prop. 1981/82:199 s. 15och 16). I samma proposifion erinrades (s. 17) om att den treårsregel som finnspå skatteområdet enhgt praxis tillämpas även beträffande allmänna barnbidrag.Någon ändring härav var inte avsedd. Två motioner tar upp de nu angivna reglerna i lagen omallmänna barnbidrag om utbetalning av bidrag vid längre utlandsvistelser och de SoU1983/84:17 4 egendomliga situationer som i vissa fall kan uppstå. Imotion 1983/84:1610 av () yrkas att hos regeringenskall begära snabba åtgärder för aft få till stånd konventioner om samordningav sociala förmåner i de fall svenska medborgare vistas utomlands mer än sexmånader men mindre än . Motionären nämner att en svensk barnfamilj somåtervänt till efter det att mannen under närmare tjänstgjort iBelgien fill sin överraskning fått kvittera ut mer än . i retroaktivabarnbidrag vid återkomsten till . Enligt motionären hade familjendessutom uppburit belgiska barnbidrag. Motionären anser atf fallsom det redovisade är orimliga och anser det angeläget att konventioner kommertill stånd för samordning av sociala förmåner. I motion 1983/84:2248 av KarinIsraelsson (c) och () yrkas atf skall besluta om enöversyn av reglerna för utbetalning av barnbidrag till utlandsboende svenskamedborgare med anknytning till . Dessa motionärer går även in påriksförsäkringsverkefs föreskrifter om den närmare tillämpningen av lagen omallmänna barnbidrag. a. påtalas de komplicerade anvisningarna för när någonskall anses fortfarande ha väsentlig anknytning till samt denovannämnda bestämmelsen om upphörande med utbetalning av barnbidrag vidutlandsvistelse överstigande . Mofionärerna framhåller aft reglernaär svårtolkade och nämner vissa exempel på den egendomliga kopplingen mellan åena sidan treårsregeln för bosättning och å andra sidan sexmånaderstiden förinnehållande av bidraget. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck ibåda motionerna atf nu gällande regler i lagen om allmänna barnbidrag kan ledatill otillfredsställande resultat i vissa fall av längre utlandsvistelser. Detframstår som orättvist mot andra barnfamiljer och dessutom som enmisshushållning med allmänna medel om sociala förmåner visar sig utgå dubbeltoch kanske med ansenligt belopjj från såväl som annat land.Anknytningen till det skafteräftsliga bosättningsbegreppet skaparfillämpningssvårigheter som knappast kan lösas helt annat än genom lagändring.Anvisningen att upphöra med utbetalningen kanifrågasättas från andra utgångspunkter. Den är infe knuten tillbosättningsbegreppet och saknar dessutom stöd i själva lagen. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda aft det finnsskäl att göra en förutsättningslös översyn av hithörande regler i lagen omallmänna barnbidrag i syfte att skapa större enhetlighet och bättre samordningi förhållande till andra sociala förmåner, här och utomlands. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen fill känna. Allmänt barnbidrag utgår fr. o. m.kvartalet efter det att ett barn fötts eller rätt fill bidrag eljest uppkommitoch utgår sedan t. o. m, det kvartal varunder barnet fyller (2§ lagen omallmänna barnbidrag). SoU1983/84:17 5 eller annan omständighet inträffa som gör att barnbidraginfe längre skall utgå, dras barnbidraget in fr.o.m. kvartalet närmast därefter(3 § samma lag). Barnbidrag utbetalas kvartalsvis genom riksförsäkringsverketenligt närmare föreskrifter av regeringen (11 § samma lag). I kungörelsen (1973:452) om tillämpningen av lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag har regeringen meddelat ifrågavarandeföreskrifter. Av 5§ framgår att barnbidraget betalas ut genom enbarnbidragsanvisning, utfärdad av , eller genom insättningpå mottagarens bank- eller postgirokonto. Anvisningarna delas ut den 20:e ienvar av månaderna januari, april, (eller - om den 20:e är enlördag, söndag eller helgdag - närmast ). I motion 1983/84:626 av () och IreneVestiund (s) yrkas att hos regeringen skall begära en översyn avutbetalningstiderna för barnbidragen. Motionärerna anför aft på grund av detkärva ekonomiska läget barnfamiljerna har fått allt större svårigheter att fåsin budget att gå ihop och man har för inköp av kläder, skor etc. blivitalltmer beroende av barnbidraget. Genom samtal med många föräldrar harmofionärerna uppmärksammat önskemål om tidigareläggning av barnbidragefsutbetalning, då behovet av säsongbetonade varor som regel uppstår tidigare änvad barnbidraget utbetalas. Utskottet har inte fidigare haft att ta ställning tillfrågan om kvartalsufbetalningen av barnbidraget bör ske.Däremot har utskottet utlåtit sig angående motioner omövergång fill utbetalning av barnbidragen och därvid ställt sigpositivt till en sådan förändring. I betänkande SoU 1975/76:36 anfördeutskottet (s. 6) att man anslöt sig till mofionärernas (s och c) uppfattningatf det var önskvärt aft barnbidragen - liksom fallet redan var med bostadstilläggen- utbetalades . Utskottet sade sig utgå från att när den då aktuellaomläggningen av bidragsförskott genomförts frågan om en månafiig utbetalning avbarnbidragen skulle tas upp till närmare överväganden. I betänkande SoU1977/78:25 erinrade utskottet med anledning av nya mofionsyrkanden (s och c) omsitt tidigare uttalande om att det var önskvärt att barnbidragen skulleutbefalas . Utskottet tillade aft man inhämtat att en övergång fillmånadsvis utbetalning av barnbidrag kunde beräknas medföra en kostnadsökning istorleksordningen 20 milj. kr. Även med bortseende från intresset om ensamordnad utbetalning av alla eller flertalet familjepolitiska förmåner sadesig utskottet med hänsyn fill det samhällsekonomiska läget inte vara berett attdå tillstyrka att barnbidragen skulle utbetalas . Utskottet har under hand inhämtat följande.Riksförsäkringsverket fick i uppdrag att undersöka vissarafionaliseringar. Verket kom härvid bl. a. in på utbetalningsrufiner och-tider för barnbidragen. Man konstaterade därvid att en övergång till månadsvisutbetalning skulle orsaka merkostnader av ungefär den storleksordning utskottettidigare antagit, främst beroende på ökade kostnader för porto. Å andra sidanskulle man göra en räntevinst SoU1983/84:17 6 beroende på atf utbetalningen för två av kvartalets fremånader gjordes . Räntevinsten beräknades överstiga porfokostnaderna medeft inte oansenligt belopp (storleken beroende på vilken räntesats somfillämpas). Beräkningar gjordes även avseende fortsatt kvartalsvis utbetalningmen med utbetalning den andra i stället för i kvartale;f.Defta alternativ, som ju inte skulle leda fill någon ökning av porfokostnaderna,var med hänsyn fill räntevinst ännu mera lönsamt. beräkningar i dessa frågor har avolika skäl infe lett till någon formell framställning eller rapport från verkettill regeringen. Efter vad utskottet kunnat inhämta pågår f. n. ingaöverväganden rörande ändring av utbetalningstiderna för barnbidrag. Utskottet delar motionärernas synpunkt att det från mångafamiljers synpunkt kan vara mer fördelakfigt atf få barnbidraget utbetalat idecember, mars, med hänsyn fill aft det är mera naturligtatt göra säsongbetonade inköp då än en månad . Som framgått avovanstående redogörelse skulle en sådan tidigareläggning dock medföra enbetydande kostnadsökning på grund av ökade räntekostnader. Vidare finnsfortfarande skäl som kan åberopas för en övergång till utbetalning,en ordning som dessutom totalt sett skulle medföra besparingar för staten.Vilket system som bör väljas har emellertid också ett visst sambandmed de allmänna övervägandena om utformningen av det framtida ekonomiska stödetfill barnfamiljerna. Utskottet, som anser att frågan om utbetalningstidernaför barnbidraget förtjänar att fas upp till förnyad diskussion, förutsätteratt dessa spörsmål tas upp till övervägande i det fortsatta beredningsarbetetpå familjepolifikens område. Motion1983/84:626 påkallar därför ingen åtgärd och avstyrks. I motion 1983/84:399 av GunnarBiörck i (m) yrkas att hos regeringen skall begära förslagtill åtgärder för att motverka att svenska folket "avvecklar sigsjälvt". Mofionären anför bl. a. att när befolkningsfrågan nu åter äraktuell i politiska sammanhang det förefaller viktigt atf man försöker klargöraom det fortfarande råder enighet om premisserna för en svenskbefolkningspolifik, med andra ord om det är likgilfigt om "svenska folketavvecklar sig självt" och successivt ersätts med ett eller flera andrafolkslag eller om det har ett speciellt värde för oss att den nuvarande svenskabefolkningen lever vidare. Befolkningsfrågan behandlades mycket utförligt avutskottet våren 1978.1 betänkande SoU 1977/78:32 redovisade utskottet även vadsom framkommit vid en omfattande hearing i frågan. Utskottetanförde för sin del bl. a. följande (s. 34-35). SoU1983/84:17 7 Befolkningsutvecklingen är en frågaav väsentlig betydelse för samhället med hänsyn såväl till dess vittgåendekonsekvenser som till att den kan ses som en värdemätare på människorslevnadsvillkor. Utskottet anser därför som tidigare anförts att utvecklingenmåste följas med största uppmärksamhet. Ett första steg bör enligt utskottetsmening vara att man söker klarlägga orsakerna till den sjunkande nativiteten.Den nämnda undersökningen torde kunna ge värdefull information och kunskap idefta avseende. Det är uppenbart aft orsakssammanhangen bakom de sjunkandefruktsamhefsfalen är komplicerade. Utskottet utgår därför från att bl. a.sociologisk, psykologisk och medicinsk expertis får medverka vid undersökningen.Utskottet vill vidare betona vikfen av att man söker belysa vad som liggerbakom de regionala skillnaderna i frukfsamhefstal. Det skulle kunna hävdas atf manborde välkomna en vikande befolkningsutveckling i med hänsyn tillsvårigheterna med den alltför snabbt växande befolkningen i världen. Tankenskulle då vara atf de ovan antydda problemen med den sjunkande nativiteten kanlösas genom en kraftigt ökad invandring. Av utfrågningen framgick dock atfdetta av flera skäl inte är möjligt, bl. a. är det svårt atf på ettfillfredsställande sätt klara redan den nuvarande invandringen (se Bil. 2 bl.a. s. B49-B52 och B 66). Det måste också vara en självklar målsättning attmänniskor inte på grund av brister i det svenska samhället skall behöva avståfrån barn som de egentligen vill ha. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen utandröjsmål bör överväga vilka åtgärder som - utöver den planerade undersökningenav orsakerna till födelseminskningen - bör vidtas med anledning av den oroandebefolkningsutvecklingen. De undersökningar m. m. somhittills genomförts angående orsakerna till de sjunkande födelsetalen redovisasbl. a. i budgetpropositionen (bil. Med hänvisning fill frågans tidigare behandling anserutskottet inte att mofion 1983/84:399 påkallar något ytterligare uttalande frånriksdagens sida. I motion 1983/84:2254 av () yrkas attriksdagen skall uttala sig för att skall dels sända utblanketter för ansökan om erhållande av ATP-poäng , delsinformera barnfamiljer om rätten att erhålla socialbidrag. Bestämmelser om tillgodoräknande av vårdar vid beräkningav pensionspoäng trädde i kraft (11 kap. 6a§ lagen omallmän försäkring). I proposifionen härom (prop. 1980/81:204 s. 14) anfördeföredragande statsrådet aft det för att reformen skall fungera givetvis krävsatf familjer med små barn informeras om de regler som gäller och om de krav somställs på föräldrarna aft ansöka om att tillgodoräkna vårdar efter årets slut.Hon sade sig emellerfid förutsätta att ochförsäkringskassorna på sedvanligt sätt skulle utarbeta och tillhandahållainformationsmaterial på detta område. Försäkringskasseförbundethar gett ut en av fast- SoU1983/84:17 8 ställd informationsskrift för alla nya föräldrar, kalladFöräldraförsäkring. Den tillhandahålls av . a. ett särskilt avsnitt om vårdar för ATP, varav bl. a. framgåratt ansökan måste göras hos på en särskild blankett och atfny ansökan måste göras för varje vårdar. Enligt 5 och 8 §§ socialtjänstlagen (1980:620) åvilar detvidare socialnämnden i vederbörande kommun att informera om ikommunen och, att i den uppsökande verksamheten upplysa om ocherbjuda grupper och enskilda sin hjälp. Detta gäller även i fråga omsocialbidrag. Vidare bör erinras om att normer för utgivande av socialbidragkan skifta från kommun till kommun. Utskottet anser med hänvisning till det anförda atf detinte finns skäl att ålägga de uppgifter som föreslås i motion1983/84:2254. Mofionen avstyrks således. 1. beträffandebarnbidrag vid längre tids utlandsvistelse attriksdagen med anledning av mofion 1983/84:1610 och motion 1983/84:2248 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandeutbetalningstiden för barnbidrag att avslår motion 1983/84:626, attriksdagen avslår motion 1983/84:399, 4. beträffande informationfrån att avslår mofion 1983/84:2254. Närvarande: (), (),(), (), (). (),(), (), (), AnitaPersson (s), (), (vpk), (), () och (). minab/gotab 78237 1984