bet · G701FiU30 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:30 om sparande 1 detta betänkande behandlar utskottet motionerna 1983/84; 300 av () omåtgärder för att stimulera banksparandet, 1983/84:343 av . (c) om inrättande av privata investeringskonton. 1983/84:588 av m.fl.(s) om etl nytt sparsystem för semester. 1983/84; 1066 av förste vice lalmanIngegerd m. fl. (m) om återinförande av akliefondsparandei, i vadavser yrkande I, 1983/84:1419 av m.fl.(m) om äigärder för all främja boendesparandel, 1983/84; l. *!0l av Jan-ErikWikslröm m.fl. (fp) om skailepoliiiken, i vad avser yrkande 8. 1983/84:2073 av m.fl. (c) omskalleslimuleral bostadssparande. 1983/84; 2474 av m, fl. (m) om sparandelsvillkor. Utskollel har inhämtat yttrandeöver motionerna från skaiieulskoliei (SkU l98.V84;9y). åiertlnns sombilaga till betänkandet. 1 molion 2474 av m. fl. (m) hemställs I. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförls om vikten av atl stimulera hushällssparandeigenom en aktiv förmögenhetspolitik. I molion 1066 av förste vice lalmanIngegerd m.fl. (m) hemställs - med hänvisning lill motiveringen imotion 1983/84; 1065 - 1. allriksdagen besluiar ålerinföra akliefondsparandei. I molion 1501 av m.fl. (fp) hemsiälls 8.atl som sin mening ger regeringen till känna vad i molionen anförtsom stimulanser fill långsikiigl bundei akliesparande. 1 1983/84. FiU1983/84:30 2 I molion 2474 av m. fi. (m) hemställs 2. att beslutar återinföra skattefondsparandet. I molion 1419 av m.fi. (m) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1983/84:923 atlriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna atl bosparande bör främjas ienlighet med vad i molionen anförts. I molion 343 av . (c) hemställs atl hos regeringen begär förslag om inrättande avprivata investeringskonton. I motion 2073 av . (c) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1983/84:2072 -au beslutar att hos regeringen begära förslag om ell skallestimuleralprivat sparande som en del i bostadsfinansieringen. I motion 300 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen lill känna vad i molionenanförls beträffande översyn av nuvarande regler för stimulans åt småspararna. I molion 588 av m.fi. (s) hemställs alt hos regeringen begär en studie som belyserbudgelmässiga, samhällsekonomiska och andra konsekvenser av införandel av etlsyslem med s. k. semester-checker. Hushåltssparandets utveckling.Sparandet i del svenska samhället har sjunkit krafiigl det senaste decenniet.Bakom denna nedgång ligger främst en markant minskning av den offentligasektorns sparande, vilket i sin tur har sin grund i det statligabudgetunderskottet. Minskningen i det offentliga sparandet har inle kunnatuppvägas av en ökning i den privata sektorn. Visserligen har det finansiellasparandet i företagssektorn förbättrats , men samtidigthar hushällens sparande minskat mycket drastiskt. Hushållens sparkvot - dvs.hushållssparandet ställt i relation till hushållens disponibla inkomsler -sjönksålunda från 5,till 0,. förutserkonjunkiurinslitutet eU negativt hushållssparande med en sparkvot på -0,3%.Enligt föreliggande prognoser väntas sålunda detta år hushållen totalt settkomma atl lära på sitt sparkapital. Del är som utskotlet ser del en synneriigenoroande utveckling. FiU1983/84:30 3 Förändringen av hushållens sparkvotsedan är 1970 framgår av följande diagram. Hushållens sparande i procent av hushållensdisponibla inkomster J I_ L 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 Källor: ochkonjunkturinstitutet Orsakerna till den kraftigaminskningen av hushållssparandet är flera, men några av defrämst bidragande faktorerna har sannolikt varit den höga inflationen och dereallöneminskningar som löntagarna fått vidkännas . Sparandet i samhället måste enligt utskottets mening ökakraftigt under återstoden av , om vi skall komma till rätta medobalansen i ekonomin. Av särskild betydelse är därvid att det statligabudgetunderskottet begränsas. Även hushållens sparande måste emellertidstimuleras. Den främsta drivkraften bakom hushållssparandet är, somutskottet ser det, medborgarnas behov av att skapa en ekonomisk trygghet ochett skydd för framtida ekonomiska påfrestningar. För att ett sådant sparandeskall uppfattas som meningsfullt är det nödvändigt att det ger en positiv realavkastning. ti /84. FiU1983/84:30 4 Regeringen har vidtagit kraftfullaåtgärder för atl komma till riilta med inflationen i svensk ekonomi. Målet äranprisstegringarna under loppet av skall begränsas till . Genomallemanssparandet - som hell trätt i kraft - har en ny spartormtillskapats som gör det möjligl för hushållen att erhålla en skattebefriadavkaslning ulan krav pä vare sig långa bindningstider eller regelbundenhet isparandel. Därigenom har enligt utskottets mening grunden lagts för altsparandet skall kunna ge en positiv real avkaslning samiidigi som möjlighetöppnats Ibr nya grupper atl della i det av statsmakterna premierade sparandel. I motion 2474 av . (m) betonas vikten av alt staten stimulerar hushållssparandel genom enaktiv förmögentietspolitik. Därigenom blir del möjligl för de enskildamedborgarna atl bygga upp ett eget sparkapital som kan fungera som ett slagsprivat skyddsnät. Detla ger ökad trygghet vid oförutsedda utgifter och ikrissituationer. Enligl motionärerna minskas därigenom också behovet avkollektiva försäkringssystem och av socialpolitiskt motiverade utgifter. Enstimulans av enskild förmögenhetsbildning kan, påpekar motionärerna, ses somett led i en politik som syftar till att flytta en del av ansvaret för denframlida tryggheten från del allmänna till de enskilda hushållen. Som utskotlet framhållit måste ansträngningar nuinriktas på all öka det lolala sparandel i samhällel. En politik som syfiartill atl omfördela sparandet från den offentliga sektorn lill den privata geringen ökning av sparandet. En dylik "privatisering" av sparandelframstår som fördel-ningspolitiskl tvivelaktig, eftersom den i första handskulle drabba de svaga grupper i samhällel som inte av egen kraft förmår altspara till sin grundtrygghet. Ulskoltet avvisar bestämt förslag av dennainnebörd. Motion 2474 avstyrks i denna del. 1 motion 2474 yrkande 2 begärs atlskattefondsparandet skatt återinföras. Ett liknande krav åiertlnns även imotion 1066 yrkande I av förste vice talman m.fl. (m). Äveni motion 1501 yrkande 8 av m. fl. (fp) förordas atlstimulanser till etl långsiktigt bundet aktiesparande utformas medskattesparandel och akliefondsparan-det som förebild. erinrar i sill yttrande (SkU 1983/84:9y)om atl skaiteulskottet så sent som förra årel i ett yttrande lillfinansulskollet godtog regeringens förslag att ersätta skaltesparsyslemel medett allemanssparande. Någon anledning all redan nu upphäva eller göraändringar i den nya lagstiftningen föreligger enligt skalleulskolieis meninginle. Finansulskottet är av samma uppfattning somskalleutskouet. När finansutskottet förordade attskattesparandet skulle ersättas av allemanssparandet var det flera skäl som lågbakom detla ställningslagande. a. hade de statsfinansiella koslnaderna förskallesparande blivit alltför höga i förhållande till det nysparande somsystemel FiU1983/84:30 5 Kostnaden för varje nysparadskaltefondkrona uppgick lill närmare en krona för staten. En annan nackdel medskatlesparandet var alt det hade blivit myckel kostsamt atl fortsätta med dennasparform i ett längre tidsperspektiv. Medel som frigjordes efter den första femårsperiodenhade nämligen kunnat sällas in i systemet igen och dä ge räll lill nyskaltereduktion. Detta trots atl samma medel endast fiytlades mellan tväkonton. Härtill kommer att skallesparandet riktade sig till endast dem somkunde avvara sparmedel . Allemanssparandet har börjat tillämpas.Anslutningen har blivit mycket god redan från starten. Atl nu ålerinföraskallesparandel finner utskottet inte vara försvarligt med hänsyn till desvagheter som var förknippade med denna sparform. Med det anförda avstyrker utskottet mofionerna 1066yrkande 1, 1501 yrkande 8 och 2474. Vad beträffar det i motion 1419 (m)framförda kravet på stimulanser för bosparandet vill utskottet erinra om inom f. n. undersöker möjligheterna att knyta etlbosparande för ungdomar till allemanssparandet. Ett förslag i frågan väntasbli framlagt . Något initiativ från sida medanledning av molionen är därför enligt utskottets mening inte påkallat. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1419. I molion 343 lägger centerpartietfram förslag om ett sparsystem som bygger på ulgiftsskattens principer. Enligtdelta skulle medborgarna erbjudas atl göra insättningar på privatainvesteringskonton. Insättningarna skulle berättiga till en skattereduktion med50% av insatt belopp. När medlen lyfts skall emellertid skaltereduktionenbetalas in till statsverket. Enligt molionärerna bör det föreslagna systemet kunnaomfatta även sparande i aktiesparfonder. bör det också, ansermotionärerna, kunna utvecklas därhän all sparade medel kan föras över tillandra sparformer ulan atl detta ger några skattekonsekvenser. Insättningar börockså kunna bromsas och uttag stimuleras vid lågkonjunkturer. I molion 2073 föreslår all systemet medinvesteringskonton utnyttjas också för att främja bostadsfinansieringen. Skaiteulskottet påpekar i sill yttrande att systemet medprivata investeringskonton kan väntas medföra etl betydande skattebortfall, ivart fall på kortare sikt. Systemet förutsätler också, framhållerskatteutskottet, en generell rält till kontoavsättning i inkomstslaget tjänst,vilket skulle medföra kontrollproblem och andra administrativa svårigheter. har tidigare under detta behandlatett motionsyrkande av liknande innebörd (FiU 1983/84:13). Ulskottel framhölldä att ett system med privata investeringskonton skulle få till omedelbareffekt att statsbudgeten försvagades med . Även om detinnebar att en skatteskuld skulle skjutas på framliden, ansåg utskottet det FiU1983/84:30 6 inte möjligl alt i rådande ekonomiska läge införa ellsyslem med sädana sialsfinansiella effekler. Utskottet avstyrkte därförmotionärernas yrkande. Något nytt har inte tillkommit sedan utskollel behandladedenna fråga. Utskottet avstyrker med hänsyn härtill motionerna 343 och 2073. I molion 300 av ()föreslås att en liöjning av sparavdraget vid taxeringen görs så atl det motsvararavkastningen på etl basbelopp. Förslaget innebär att nuvarande avdrag skullefördubblas. konstaterar i sill yttrande alt denföreslagna ändringen av sparavdraget leder lill etl adminislraiivi kompliceraiförfarande, som strider mol den önskvärda förenklingen avlönlagardeklaralionerna. Förslaget skulle dessutom medföra ell skatleborifall.som skalleulskoiiet beräknar lill 1,5-1,. Finansulskollet får för sin del anföra följande. Vill manfrämja sparandel genom alt göra avkastningen helt eller delvis skattefri, finnsdel i princip tvä vägar att välja. Man kan - såsom förordas i molion 300 - höjasparavdraget. Men man kan också införa en sparform som ger en skattebefriadavkaslning. Motionärens förslag om ett indexanknulel sparavdraginnebär, som skalteulskottel påpekar, ell administrativt kompliceratförfarande. Med den föreslagna lösningen skulle avdragels sloriek dessutomkunna fiiststäl-las först mol slutet av beskattningsåret. Mol detta förslag kanställas allemanssparandet, som ger den skattskyldige en skattefri avkaslning.Sparandet styrs genom della i för samhället lämpliga former. Systemet fordrarinte några särskilda kontrollinsatser från skattemyndigheternas sida. Atlfrämja sparandet på del sätt motionären förordar finner utskottet intepåkallat. Med detanförda avstyrker utskottet molion 300. I motion 588 av m.fi. (s) föreslås att en studie skall göras för att belysa budgetmässiga,samhällsekonomiska och andra konsekvenser av ett skattesubventioneratsparsystem för semester och rekreation. Förslaget har hämtat sina grunddragfrån systemel med skatlesubvenlio-nerade lunchkuponger. Vid semesterresor skallsålunda särskilda semesterchecker kunna användas. Dessa är tänkta all fåutnyttjas endast vid semester i . Checkerna skall bekostas till hälftenav arbetstagaren och till hälften av arbetsgivaren. Den senare förutsätts fägöra avdrag för sin del av kostnaderna men inte för kostnader överstigande enviss nivå. I motionen diskuteras ett avdrag för arbetsgivaren på högst 3000 kr.per år. Om arbetslagaren själv skulle tillskjuta etl belopp av denna sloriek,kan han sålunda erhålla semesterchecker för nominellt högst . per år.Arbetsgivaren får därvid göra ett avdrag som reducerar förelagels skatt med ca1 . FiU1983/84:30 7 Skatteulskollet framhåller i sittyttrande all del föreslagna systemet med semeslerchecker kan väntas medföra etlmyckel betydande skattebortfall. Skaiteulskottet påpekar också atl frågan omsemesterchecker torde komma all uppmärksammas av förmånsskallekommittcn. Finansulskollet vill för sin del anföra följande. Detfinns uppenbara, goda skäl för atl stimulera turismen i Sverige.Semesterchecksystemel kan ge vidgade möjligheter till rekreation för dem somannars inte skulle ha råd med traditionella semesierulbud. 1 nuvarandeekonomiska läge kan emellertid insatser av detla slag inte ses isolerat. Defår inle motverka strävandena all bygga upp ell långsiktigt hushållssparande.Då förmänsbeskatl-ningskommiltén lorde komma all uppmärksamma motionärernasförslag, finner utskottet det inte nu påkallat med någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker med hänsyn härtill motion 588. 1. betriiffandeen aktiv förmögenhetspolitik atlriksdagen avslår mofion 1983/84; 2474 yrkande I, 2. belräffandeåterinförande av skatlefondsparande alt avslår motionerna 1983/84:2474 yrkande 2, 1983/84: 1066yrkande I och 1983/84; 1501 yrkande 8. 3. beträffandestimulanser för bosparande att avslår motion 1983/84; 1419. 4. beträffande/>//r«/c/investeringskonton allriksdagen avslår motionerna 198.3/84; 343 och 1983/84; 2073, 5. belräffandehöjning av sparavdraget allriksdagen avslår molion 1983/84; 300, 6. belräffandesparsystem för semester altriksdagen avslår molion 198.3/84: 588. Närvarande: (), (), (), (), (). (c). (), (). i (s), (), (), (), (), HansPetersson i (vpk) och (). FiU 1983/84:30 8 , , ochAnders (alla m) anser att dels den del av utskottels yttrande på s. 4 sombörjar med "Regeringen har" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse: Helt avgörande för att del storasparandeunderskoltet i samhällsekonomin skall kunna minskas är att detstatliga utgiftsöverskottet skärs ned. Del räcker således inte att stimulerahushällssparandei för alt uppväga sparandeunderskottet i den offentligasektorn. Det är emellertid av fiera skäl mycket angeläget att få lill stånd enökning av denna del av del privata sparandet. Studier av länderna inomOECD-gruppen visar nämligen att länder med ett litet hushällssparande också harlågt totalt sparande. Närmare analyser av förutsättningarna för de olikasamhällssektorerna alt öka sitt sparande visar vidare att hushållssparandetintar en strategisk ställning i saneringen av ett lands ekonomi. Imotion 2474 av m.fi. (m) betonas vikten av alt staten stimulerarhushållssparandel genom en aktiv förmögenhetspolitik. Därigenom blir det möjligtfor de enskilda medborgarna att bygga upp ett eget sparkapital som kan fungerasom ett slags privat skyddsnät. Detta ger ökad trygghet vid oförutseddautgifter och i krissituationer. Enligl motionärerna minskas därigenom ocksåbehovet av kollektiva försäkringssystem och av socialpolitiskt motiveradeutgifter. En stimulans av enskild förmögenhetsbildning kan, påpekarmolionärerna, ses som ett led i en polifik som syftar till att flytta en del avansvaret för den framlida tryggheten frän det allmänna till de enskildahushällen. Föratt öka banksparandet är det enligt ulskoltet viktigt dels att inflationstaktenbringas ned, dels att marginalskatterna och förmögenhetsskatten sänks. Ävenandra åtgärder bör vidtas som främjar nysparande och engagerar nya grupper iett regelbundet sparande. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion2474 att skallesparandet som infördes under den borgerliga regeringstidenutgjorde en viktig stimulans för hushållssparandet. Utskottetanser i likhet med motionärerna att det är av stor betydelse att statenstimulerar enskild förmögenhetsbildning. De enskilda medborgarnas förmåga attutstå påfrestningar och atl begagna uppdykande tillfällen förstärks avsevärt omde har ett eget sparkapital. Del fungerar som ett slags privat skyddsnät,vilket ger ökad trygghet vid oförutsedda utgifter och i krissituationer.Därigenom minskar, såsom påpekas i molion 2474, behovet av kollektivaförsäkringssystem och socialpolitiskt motiverade utgifter. FiU1983/84:30 9 På grund av den kraftigautbyggnaden av de kollektiva skyddsnäten i har hushållen dragitslutsaisen att de infe behöver spara för framtida behov. Motiven att sparablir färre, när det oflenlliga tar över en alll större del av ansvaret för denenskildes försörjning. Enligl ulskotlels uppfattning är del vikligl alt statenstimulerar till en enskild förmögenhetsbildning. Det kan även ses som etl ledi en politik som syftar till all flytta en del av ansvaret för den framlidatryggheten från det allmänna till de enskilda hushållen, varvid möjligheternalill självrisk också utnyttjas i större uisträckning. Försäkringssparande syftar särskilt lill atl skapatrygghet och oberoende. Privata pensionsförsäkringar och andra enskildaförsäkringar innebiir följaktligen atl det privata skyddsnälel stiirks och attbehovet av kollekliva försiikringar minskar. Det finns därför enligt utskollelanledning för samhällel att uppmuntra försäkringssparandel. Vad ulskottel anfört om en aktiv förmögenhetspolitik medanledning av motion 2474 bör ges regeringen lill känna. dels utskollels hemställan under I bor! I. belräffande en aktivförmögenhelspolitik attriksdagen med bifall fill motion 1983/84:2474 yrkande I som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört. (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrandepä s. 4 som börjar med "Regeringen har" och slutar med"premierade sparandel" bort utgå, dels den del av utskottets yttrandepå s. 4 som börjar med "Som utskottet" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Som också framhålls i motionen ärdet angeläget att staten genom olika åtgärder stimulerar hushållens sparande.Insalser av detta slag är viktiga om man skall kunna öka det totala sparandet isamhället. Ansträngningarna bör i första hand inriktas på atl öka värtsparande, inte på att omfördela sparandet från det allmänna till de enskildahushållen. Motion 2474 avstyrks därför i denna del. FiU1983/84:30 10 (), (c),(), (), (), AndersAndersson (m) och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med"erinrar" och på s. 5 slutar med "och2474" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernasuppfattning att skattefondsparandet varit utomordentligt framgångsrikt när detgäller att öka det frivilliga sparandet, bredda aktieägandet och tillföranäringslivet det nödvändiga riskvilliga kapitalet. För att stimulera enskildamänniskor till sparande i aktier är det nödvändigt att sådant risksparandepremieras mer än vanligt banksparande. Utskottet anser att ett system förlångsiktigt aktiesparande, vilket i likhet med skattefondsparandet bygger pä enbindning av sparmedlen, åter bör införas möjligt. Detta bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande återinförande av skatlefondsparande attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:2474 yrkande 2. 1983/84: 1066yrkande 1 och 1983/84: 1501 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. MargitGennser och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "Vad beträffar" och slutar med "mofion1419" bort ha följande lydelse: Vad beträffar det i motion 1419framförda kravet på stimulanser för bosparandet vill utskottet anföra följande.Etl ökat bostadsägande är angeläget för att sprida ägandet. Det är därförviktigt att sparande till egen bostad stimuleras. Ett ökat sparande är ocksåpositivt ur samhällsekonomisk synvinkel. Utskottet tillstyrker därförförslaget i motion 1419 att de regler om skattefrihet för sparande som infördes1978 återinförs och vidgas till atl omfatta också sparande för egen bostad.Under förutsättning att sparmedlen används till inköp av bostad bör sparmedlenfä lyftas när som helst - även före femårsperiodens utgång - utan attsparpremien går föHorad. Utskottet tillstyrker med det anförda motion 1419. FiU1983/84:30 11 dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande stimulanser för bosparande attriksdagen med bifall lill motion 1983/84: 1419 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Stimulanser för bosparande RolfRämgård (c) och () anser att den del av utskottetsyttrande pä s. 5 som börjar med "Vad beträffar" och slutar med"motion 1419" bort ha följande lydelse; Vad beträffar det i motion 1419framförda kravet på stimulanser för bosparandet vill utskottet erinra om detförslag av snarlik innebörd som läggs fram i motion 2073.1 den förespråkas ettsystem med privata investeringskonton som ett sätt att främja boendesparandel.Eftersom denna sparform är förenad med mänga fördelar, anser utskottet att denpå sikt bör införas. Något initiativ från sida med anledning avmotion 1419 är därför enligt utskottets mening inte påkallat. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1419. (c) och () anser alt dels den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med "påpekar" och på s. 6 slutarmed "och 2073" bort ha följande lydelse; Det skatlepremierade sparsystem somaktualiseras i dessa båda motioner finner utskotlet vara förenat med uppenbarafördelar. Genom della syslem torde skapas stora möjligheter alt ökainvesteringar och produktion. Därmed torde också intäkterna för statskassanöka samiidigi som den statliga upplåningen lill budgetunderskottet underlättasmed minskade påfrestningar på betalningsbalansen som följd. Såsom framhålls imolion 2073 kan systemet också utvecklas därhän att det används för all främjabostadsfinansieringen. Den kortsiktiga nominella ökning av budgetunderskottet somen partiell skattefrihet för avsättningar fill privata investeringskonton kanväntas medföra motsvaras av en lika stor fordran på skatt. Risk för någotpåtagligt skaltebortfall till följd av ett sparsystem enligtkonlomodellen föreligger alltså inle. Mot bakgrund härav biträder utskollelyrkandena i motionerna 343 och 2073. FiU1983/84:30 12 dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse; 4. belräffande privata investeringskonton attriksdagen med bifall lill motionerna 1983/84:343 och 1983/ 84; 2073 hosregeringen begär förslag om inrällande av privala investeringskonton. , , och (alla m) anser att utskotlels yttrande som pä s. 5börjar med "påpekar" och på s. 6 slutar med"och 2073" bort ha följande lydelse; Utskottet delar uppfattningen alldet i motionerna.343 och 2073 föreslagna systemet med privalainvesteringskonton kraftigt skulle kunna öka sparandet. anföremellertid alt systemet skulle komma all innebära kontrollproblem och andraadminislraliva svårigheter genom att man inför ett kontosystem i inkomstkällantjänst. är därför inte utan ytterligare övervägande berettmedverka till en lagstiftning av den innebörd motionärerna avser. Utskollelavstyrker därför motionerna 343 och 2073. MargitGennser och (alla m) anser att den del av utskollels yllrandepå s. 7 som börjar med "Skaiteulskottet framhåller" och slutar med"molion 588" bort ha följande lydelse: vill för sin delanföra följande. Del föreslagna syslemet med semeslerchecker kan enligt vadskaiieulskoliei uppger vänlas medföra ett mycket betydande skattebortfall. Dådenna fråga för övrigi kommer att uppmärksammas av förmånsbeskattningskommilténser inle ulskottel del påkallat med någon åtgärd frän sida medanledning av motionen. Motion 588 avstyrks av utskotlet. FiU1983/84:30 13 har vid sammanträdeden beslutat bereda skatteutskottet tillfälle att - senast den27 - avge yttrande över vissa motioner angående skattestimulanser förolika former av sparande. får med anledning härav anföraföljande.