bet · G701BoU33 · 1983-12-31 00:00:00 — omlag om hyresstopp samt om vissa åtgärder avseende bostadsförsörjningen m. m.(prop. 1983/84:150 delvis) Idetta betänkande behandlar utskottet Je/i-proposition 1983/84: 150 bilaga 5 (förutom i vad avser bostadsbidrag; dennadel av propositionen behandlas i betänkandet BoU 1983/ 84:32), delsmotionerna 1983/84:2936, 2941 yrkandena 15 och 16, 2942, 2943, 2944 yrkande 1,2948 samt 2956 yrkande 23. 1.Förslag till lag om hyresstopp Regeringen har i proposition 1983/84: 150 bilaga 1() för-eslagit atl anta vid propositionen fogatförslag till lag om hyresstopp. Lagförslaget har sombilaga fogats till delta betänkande. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motionerna 1983/84 2941 av m.fl. (c) vari. såvitt nu är ifråga, hemställs (15) att beslutar avslå förslaget lill lag omhyresstopp. 2942 av m. fl. (m- vari. såvitt nu är ifråga, hemställs (I) atl avslår förslaget till lag om hyresstopp. 2943 av () varihemställs atl fattar beslut om undanlag från hyresstopp i enlighetmed vad i motionen anförts. 2944 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (I)atl som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förlängning av liden för hyresstoppei, 2956av m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (23) attriksdagen avslår förslaget till lag om hyresstopp. Företrädare för harinför utskottet lämnat synpunkter i ärendet. 1 1983/84. BoU 1983/84:33 Hyresstoppet föreslås gälla såväl förbostadslägenheter som för andra lägenheter, dvs. Hyresstoppetföreslås gälla t. o. m. . Förbudet att höja hyrorna bindsvid den hyra som bestämts för , dvs. Om ännuingen hyra bestämts , men det pågår förhandlingar eller tvist omhyran vid en hyresnämnd, kan hyresnivån komma att höjas efter lagensikraftträdande men med verkan fr. o.m. april månad 1984. Den på detta sättbestämda hyran skall då gälla. Överenskommelser och hyresnämndsbeslut somdärefter kan komma att träffas med avseende på hyran efter den 1april 1984 får däremot inte i strid med lagens tvingande bestämmelserverkställas som hyresstoppet är i kraft. Dendel av hyran som utgår på grund av bränsle- och va-klausuler ellerindexuppräkntng föreslås också omfattas av hyresstoppet. Omdet finns synnerliga skäl avses regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer för visst fall få medge dispens. I propositionen uttalas att dedispensgrunder sorn gäller för det allmänna prisstoppet bör kunna varavägledande för hyresstoppet. Regeringen avser att utfärdaverkställighetsföreskrifter, och det aviseras att dispensbefogenheter kån kommaatt läggas på statens pris- och kartellnämnd. ProposUionsförslagetinnehåller en straffbestämmelse avsedd för den som uppsåtligen bryter mot hyresstoppet.Bestämmelsen är utformad med den allmänna prisregleringslagen (1956:236) somförebild. Generellaavslagsyrkanden rörande den föreslagna lagen om hyresstopp har framställts imotionerna 2941 (c) yrkande 15, 2942 (m) yrkande 1 och 2956 (fp) yrkande 23.Motiveringarna i de skilda motionerna är i huvudsak sammanfallande.Hyresstoppet befaras få en negativ inverkan främst på det löpande underhålletav fastighetsbeståndet. Det förmodas leda till stora uppdämda krav påhyreshöjningar sedan stoppet har upphört och till krav på ökade kommunalasubventioner. Hyresstoppet innebär vidare ett ingrepp i de avtal som redanträffats på bostadsmarknaden för hela 1984. Imotion 2944 (vpk) yrkande 1 framhålls att hyresstoppet får ses som en av fleraåtgärder för att pressa ned hyrorna. Andra åtgärder måste vidtas i enlighet medvad kommunisterna föreslagit i andra sammanhang. böri avvaktan på dessa åtgärder ge regeringen till känna att hyresstoppet börföriängas efter i enlighet med de synpunkter som framförsi motionen. Imotion 2943 (c) aktualiseras en fråga om hyresstoppets inverkan på hyrorna iprästernas tjänstebostäder. Motionären hänvisar till att kollektivavtalträffats mellan och berörda arbetstagarorganisationerom vissa regler för att fastställa dessa hyror. har i enskrivelse till landets skattechefer uttalat att till följd av detta avtaluppkommer det enligt verkets uppfattning inte längre någon skattepliktig BoU 1983/84:33 3 bostadsförmånför berörda präster. Motionären anför att det är angeläget för samtliga berördaparter att de nya reglerna kan träda i kraft den och att prästernastjänstebostadshyra därför inte bör omfattas av hyresstoppet. börenligt motionären fatta beslut härom antingen i form av ändring i den ipropositionen föreslagna lagtexten eller i form av ett uttalande till stöd föratt dispens skall kunna ges för de ifrågavarande tjänstebostäderna. Utskottet vill med anledning av förslaget iproposifionen och i motionerna anföra följande. Regeringens åtgärd att beslutaom allmänt prisstopp med priserna som stoppriser utgör ett ledi regeringens allmänna strävanden att bekämpa inflationen. Denna fråga fallerinte under bostadsutskottets beredning. Utskottet delar emellertid denuppfattning som uttrycks i propositionen att de motiv som ligger till grund förprisstoppet gör sig gällande med samma styrka när det gäller hyror. Enviktig förutsättning för hyresstoppet är enligt vad som anförs i propositionenatt bostadsförbättringsprogrammets genomförande inte äventyras. Utskottetanser att förslaget till lag om hyresstopp getts en lämplig utformning.Propositionsförslaget bör därför antas och motionerna 2941 (c) yrkande 15, 2942(m) yrkande 1 och 2956 (fp) yrkande 23 avslås av . Denföreslagna lagen har begränsad giltighetstid. Den påverkar inte redan pågåendeförhandlingar eller hyrestvister i vad avser hyran per den och denavses inte heller i övrigt påverka förhandlingssystemet på annat sätt än attunder giltighetstiden inte högre hyra får tas ut ån som bestäms att gälla perden . I motion 2944 (vpk) yrkande 1 begärs att lagen skall förlängas på obestämdtid. Somframgått ovan har det i motioner (m), (c) och (fp) ansetts att hyresstopp överhuvud taget inte bör införas. Utskottet ansluter sig till denna ståndpunkt ochkan därför givetvis inte dela uppfattningen att hyresstoppet bör föriängas.Motion 2944 (vpk) avstyrks med hänvisning till det anförda. Beträffandeden i motion 2943 (c) aktualiserade frågan om tjänstebo-stadshyran för prästergäller sammanfattningsvis följande. För vissa innehavare av statliga tjänsterråder tjänstebostadstvång. Det gäller bl.a. ca 1 600 präster, som sålunda ärskyldiga att bo i sina tjänstebostäder. Hyran för dessa bestäms enligtnuvarande ordning på ett sådant sätt att hyrorna i stort sett följer lönernaför de berörda. Hyrorna har således i regel kommit att ligga under hyrorna förmotsvarande lägenheter pä bostadsmarknaden. Härigenom har det iskattesammanhang uppstått frågor om beskattning av hyresbillig förmån förinnehavarna av tjänsterna (jfr SkU 1983/84:42). a. för att lösa däravföranledda problem har berörda arbetsmarknadsparter träffat avtal, som för demsom fortfarande skall vara underkastade tjänstebostadstvång innebär att hyran iprincip skall vara en bruksvärde- BoU1983/84:33 4 Överenskommelsen skall träda i kraft den 1 juli1984. De hyreshöjningar som föranleds av överenskommelsen skall under enövergångstid begränsas på visst sätt. Enligt vad utskottet erfarit avserregeringen att utfärda förordningar som bekräftar innehållet iöverenskommelsen. Problemet är sålunda att för de präster som är skyldigaatt bo i tjänstebostäder och för vilka hyran enligt överenskommelsen skall ökaden blir det enligt lagen om hyresstopp förbjudet att verkställaöverenskommelsen och att ta ut högre hyra än som gällde den I april 1984.Härav följer bl. a. att de skattemässiga frågorna om bostadsförmån kvarstår. Utskottet finner angeläget att problemet löses. Att göraett undantag i själva lagen för bostäder som omfattas av tjänstebostadstvång äremellertid - med tanke på den begränsade krets som berörs - inte lämpligt.Däremot finner utskottet att föreliggande omständigheter är av den karaktärenatt synnerliga skäl för dispens från hyresstoppet bör kunna anses föreligga.Utskottet föreslår att med anledning av motion 2943 (c) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet här har uttalat. Den särskilda straffbestämmelsen i den föreslagna lagenhar som nämnts utformats med den allmänna prisregleringslagen som förebild.Enligt 18 § denna lag fordras för åtal att anmälan eller medgivande lämnas avmyndighet som Konungen bestämmer. Någon motsvarande bestämmelse har intetagits in i förslaget till lag om hyresstopp. 1983/84: 142 har regeringennyligen föreslagit en i sak oförändrad men, i syfte att undanröja vissaoklarheter, omredigerad lydelse av 18 § allmänna prisregleringslagen.Justitieutskottet har hemställt att antar detta förslag (JuU 1983/84:28). Med hänvisning till att det således prövats lämpligt att upprätthällaförutsättningen av medgivande för allmänt åtal enligt den allmännaprisregleringslagen, finner bostadsutskottet lämpligt också att en motsvarandebestämmelse förs in i lagen om hyresstopp. Utskottet förordar alltså att en 4§ tillförs lagen i enlighet med det anförda. 1. beträffandelagen om hyresstopp att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1983/84:2941 yrkande 15, 2942 yrkande 1 och 2956 yrkande23 antar det vid propositionen fogade förslaget till lag om hyresstopp. 2. beträffande/ö;7(7/7;?/7//ti,'av hyresstoppet att avslår motion 1983/84:2944 yrkande I, 3. beträffandevissa tjänstebostadshyror att med anledning av motion 1983/84:2943som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. 4. beträffandeåtalsmedgivande att beslutar införa en ny paragraf som 4 § i lagen omhyresstopp med nedan angivna lydelse. 4§ Allmänt åtal för brott som avsesi 2 § får väckas endast efter medgivande av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer. BoU 1983/84:33 5 2.Bostadsförsörjning m. m. Regeringen har i proposition 1983/84:150 bilaga 5() föreslagit att 1. medgeatt beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön får medde las intill ett belopp av . under /84, 2. medge att ramen för budgetåret1984/85 för beslut om bidrag till förbättring av boendemiljön får överskridasom det behövs av sysselsättningsskäl, 3. bemyndiga regeringen att ta utoch bestämma storleken av en särskild administrationsavgift för statligträntestöd till underhåll m.m. i enlighet med vad i regeringsprotokolletförordats, 4. bemyndiga regeringen att ta utoch bestämma storleken av en påminnelseavgift och en kravavgift i enlighet medvad i regeringsprotokollet förordats. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motionerna 1983184: 2936 av m.fl. (s) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförtsom att boendemiljöbidrag av sysselsättningsskäl även bör utgå tillfolkrörelsekooperativa bostadsrättsföreningar, 2941 avKarin Söder m. fl. (c) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (16)att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motion 1982/83;1632 anförts ang. avyttring av vissa problemfastigheter, 2942 avRolf m. fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (2) att avslår förslagettill höjning av beloppet för bidrag till förbättring av boendemiljön 1983/84, (3) att beslutar attstatens stöd tiU förbättring av boendemiljön avvecklas /85, (4) att beslutar att detstadiga stödet till samlingslokaler avvecklas, (5) att ger regeringentUl känna vad som i motionen anförts i fråga om tidskoefficienten, 2948 av () vari hemställs att beslutar att beslut om lån och bidrag tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m.m. får meddelas inom en ram av2400000000 kr., 2956 av m.fl. (fp) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (24) att avslår yrkandena 1 och 2 i fråga om bidragtill förbättring av boendemiljön, ti /84. BoU 1983/84:33 BidragtiU förbättring av boendemiljön Med hänvisning till tidigare ställningstagandenföreslås i motion 2942 (m) yrkande 3 att r'iksdagen skall besluta om avvecklingav statens stöd till förbättring av boendemiljön fr. o. m. /85. Utskottethar och senast under innevarande vår (BoU1983/84: 23 s. 33) haft atl ta ställning till motsvarande motionsyrkanden. härvid anfört bl. a. om boendemiljösiödets vikt för att på lång siktåstadkomma sociala och fysiska föibäiiringar av bostadsmiljön står fast.Motion 2942 (m) yrkande 3 avstyrks med hänvisning härtill. Enligtvad som anges i proposition 150 (bil. 5 s. 4) är den ram jör bidragtUlJorbättring av boendemiljön som fastställts för /84 fulltutnyttjad. Detta innebär bl. a. att inte någon av de kvarvarande ansökningarnaom stöd enligt den s. k. undantagsregeln t. v. kan få beslut om bidrag. Medhänsyn till det klart dokumenterade behovet och till att det avsysselsättningsskäl är angeläget att öka investeringarna i miljöförbättrandeåtgärder föreslås i proposition 150 (bil. 5 s. 5) att ramen för beslut omboendemiljöbidrag för innevarande budgetår skall vidgas med 50 milj. kr. till185 milj. kr. Enligt förslaget bör härvid en prioritering av ansökningarnagöras med hänsyn till behovet av projekten och projektens kvalitet. Regeringsförslageti denna del avstyrks i motionerna 2942 (m) yrkande 2 och 2956 (fp) yrkande 24.I den förstnämnda motionen (m) sker detta med hänvisning till motionärernasprincipiella inställning att boendemiljöstödei skall avvecklas. I densistnämnda motionen (fp) framhålls alt man konsekvent avvisat alla förslag omökade bostadssubventioner och alt någon ramvidgning därför inte bör ske. Bostadsutskottetkan liksom föredragande statsrådet konstatera att det finns ett klartdokumenterat behov av miljöförbättrande åtgärder. Inte minst det stora antaletinneliggande ansökningar om boendemiljöbidrag utgör enligt utskottets meningett påtagligt bevis härför. är det också av sysselsättningsskälangeläget att öka investeringarna i miljöförbättrande åtgärder. De inneliggandeansökningarna utgör härvid en stor sysselsättningspotential, som dessutomsnabbt kan igångsättas. Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrkerutskottet regeringsförslaget i denna del. Motionerna 2942 (m) yrkande 2 och2956 (fp) yrkande 24 såvitt nu är i fråga avstyrks därmed. Iproposition 150 (bil. 5 s. 5) framhålls att även i fortsättningen börramvidgningar som ger utrymme för ökade investeringar kunna behandlas i ettsamlat sysselsättningspolitiskt perspektiv. Med hänvisning härtill hemställs attvidgning av ramen för boendemiljöbidrag för /85 får ske om detbehövs av sysselsättningsskäl. Också i denna del avstyrksregeringsförslaget i motion 2956 (fp) yrkande BoU 1983/84:33 7 24såvitt nu är i fråga. Även vad i motion 2942 (m) yrkande 3 föreslagits om attboendemiljöstödet skall avvecklas torde innefatta ett förslag om avslag påpropositionen i vad gäller det begärda bemyndigandet att få vidga ramen. Riksdagenhar i vissa fall bemyndigat regeringen att överskrida vissa ramar om det behövsav sysselsättningsskäl. Detta gäller bl. a. i fråga om stödet tiU allmännasamlingslokaler samt lån och bidrag till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.Genom dessa bemyndiganden har förutsättning skapats för att väga ininvesteringarna i ett samlat sysselsättningspolitiskt perspektiv. Det nubegärda bemyndigandet att få vidga ramen för boendemiljöstödet om det behövsav sysselsäitningsskäl förbättrar enligt utskottets mening ytterligaremöjligheterna till en sådan sysselsättningspolitisk helhetssyn. Utskottettillstyrker med hänvisning till det ovan anförda regeringsförslaget i dennadel. Utskottets ställningstagande innebär att motionerna 2942 (m) yrkande 3 och2956 (fp) yrkande 24 avstyrks i motsvarande del. Utskottet som sålunda intehar någon erinran mot regeringens förslag vill erinra om att idecember 1983 (BoU 1983/84:11 s. 22-23) och (BoU 1983/84:23 s.37-38) som sin mening givit regeringen till känna vad utskottet anfört om attregeringen bör överväga att vidga boendemiljöbidragen om det behövs avsysselsättningsskäl. Vad ovan redovisats innebår sålunda att riksdagenstillkännagivande tillgodosetts. Enligtmotion 2936 (s) bör det vara både möjligt och önskvärt att i de fall ramen förboendemiljöbidrag vidgas av sysselsättningsskäl utsträcka till-lämpningsområdetför boendemitjöbidragen så att sådana bidrag också kan lämnas tillfolkrörelsekooperativa bostadsrättsföreningar. Detta är enligt motionärerna ihög grad motiverat och angeläget, eftersom det även inomfolkrörelsekooperationen finns bostadsrättsföreningar som har ett lika stortbehov av boendemiljöbidrag som allmännyttiga bostadsföretag. Utskottethar ovan ställt sig bakom förslaget om att ramen för boendemiljöstöd för1984/85 skall få vidgas om det behövs av sysselsättningsskäl. Det är enligtutskottets mening naturligt att mot bakgrund härav överväga omfattningen av denboendemiljöbidragsberättigade kretsen i de fall ramen vidgas. En utgångspunktbör enligt utskottets mening härvid vara att bidragsreglerna får en sådanutformning med avseende på vilka områden m. m. som skall kunna få bidrag så attsåväl de miljömässiga aspekterna som de sysselsättningspolitiska strävandenakan förverkligas. Utskottet har mot bakgrund härav funnit det motiverat att ienlighet med förslaget i motion 2936 (s) utsträcka tillämpningsområdet förboendemiljöbidrag så att sådana bidrag också kan lämnas tillfolkrörelsekooperativa bostadsrättsföreningar i de fall bidragsramen vidgas avsysselsättningsskäl. Vad utskottet med anledning av motion 2936 (s) anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen fill känna. I motion 2941 (c)yrkande 16 framhålls att avyttring av vissa fastigheter BoU 1983/84:33 8 är en möjlig väg att komma till rätta med prx>blemeimed dåliga boendemiljöer och tomma lägenheter. I första hand förordas att deaktuella fastigheterna avyttras till bostadsrättsföreningar. Enligtmoiionärerna bör härvid staten om så erfordras medverka till enr"educer'ing av sin lånefordran i de aktuella fastigheterna. har tidigare och (BoU198.3/84: 7 s. 4) haft att behandla motioner med i sak samma yrkande som det nuaktuella. Vad utskottet härvid anfört om alt skål saknats atl förorda nyastödformer eller överväga ändringar avseende inriktningen av existerandestödformer slår fast. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om deåtgärder som vidtagits för att underlätta för de boende attförvärva den fastighet de bor i för ombildning till bosladsrätt. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion 2941 (c) yrkande 16. Statligt stöd tUl allmänna samlingshikaler I motion 2942 (m) yrkande 4föreslås med hänvisning lill tidigare framlagda förslag en avveckling av detstatliga stödet till allmänna samlingslokaler. Utskottet har såväl under innevarande liksmöte (BoU1983/84:20 s. 2) som under de två senaste riksmötena behandlat motsvarandemotionsyrkanden, som härvid avstyrkts. Motion 2942 (m) yrkande 4 avstyrks medhänvisning till tidigare ställningstaganden. underställs inte några förslag avseende stödettill de allmiinna samlingslokalerna genom proposition 150. Däremot redovisas(bil. 5 s. 6) att regeringen med användande av ett bemyndigandekommer att vidga ramen för anordningsbidrag m. m. och lån till allmännasamlingslokaler med 50 milj. kr. och ramen för upprustningsbidrag med 30 milj.kr. för /84. Ramvidgningarna har tillkommit för att stödjabyggsysselsättningen. Vidare anges att ramarna för /85 börvidgas med totalt 32 milj. kr. för att ge utrymme för kullurpoliliski intressantaprojekt som också är angelägna av sysselsättningsskäl. Åtgärder för att begränsa prisökningarna inombostadsbyggandet I proposition 150 (bil. 5 s. 9)redovisas de ändringar i beräkningen av den s.k. tidskoefficienten somregeringen beslutat och som tillämpas . haruppräkningen av tidskoefficienten begränsats lill . Enligt propositionen kommer dessutom uppräkningen avtidskoefficienten att maximeras till detta för att begränsaprisökningarna i samhällsekonomin. Denna maximering bör enligt propositionengälla i ärenden i vilka preliminärt beslut om bostadslån meddelas efterutgången av . För ärenden, i vilka preliminärt beslut om bostadslånmeddelas , bör dock de regler för uppräkning av tidskoefficientensom gäller för tillämpas. BoU1983/84:33 9 Mot bakgrund av vad som iproposition 150 anförts om en maximering av uppräkningen av tidskoefficientenunder las i molion 2942 (m) yrkande 5 upp frågan om utformningen ochanvändningen av tidskoefficienten m. m. Enligt motionärerna bör i stället fören maximering av tidskoefficienten väljas en lösning som gör alt man vid detpreliminära beslutet vet hur stor den obelånade och osubventioneradekoslnadsdelen blir, även när projektet är färdigt. En lösning kan enligtmotionärerna härvid vara att del preliminära beslutet räknas upp med hjälp avnormal enlreprenadindex. Denna uppräkning föreslås gälla också låneunderlag ochpanlvärde. Avsikten är att tidskoefficienten skall verka återhållandenär det gäller atl dämpa prisökningarna inom bostadsbyggandet i det långsiktigaperspektivet. Det har dock i flera sammanhang och bl. a. från bostadsstyrelsenframhållits atl en användning av lidskoefficienten under själva byggnadsperiodenkan få vissa icke önskade effekter. Enligt utskottets mening borde övervägas möjligheterna attunder själva byggtiden reglera låneunderlaget med ett index som anknyter tillden faktiska kostnadsutvecklingen. Enligt vad utskottet erfarit har också regeringensin uppmärksamhet riktad på hithörande frågor. Ytterligare överväganden tordedärmed komma lill stånd utan någon uttryckliga begäran därom. Medhänvisning till det anförda och då syftet med motionen får anses i inte ringagrad tillgodosett avstyrks motion 2942 (m) yrkande 5. I proposition 150 (bil. 5 s. 10)framhålls att bidragshanteringen i samband med det statliga ränteslödel tillunderhåll m.m. som beslutade (BoU 1983/84:11) föranlederadministrativa kostnader för staten. För alt åtminstone delvis täcka dessakostnader föreslås i propositionen atl regeringen skall bemyndigas att ta utoch bestämma storleken av en särskild administrationsavgift i samband medbeviljandet av det nya räntestödet. Enligt vad som anges i propositionen böravgiften gälla i ärenden för vilka räntebidrag beviljas efter ,och motsvara den administrationsavgift på f. n. som tas ut vidbeviljandet av bostadslån. Med hänvisning till det merarbete som lånemyndigheternanödgas utföra med anledning av vissa låntagares bristande betalningsvillighetföreslår föredragande statsrådet dessutom att regeringen skall bemyndigas attta ut och bestämma storleken av en påminnctseavgift och en kravavgift. Möjlighetenatl ta ut dessa avgifter bör enligt förslaget gälla aviseringar efter den 30juni 1984. uttalas att päminnelseavgiften inledningsvis skall uppgåtill . och kravavgiften inledningsvis till . Avslutningsvis anmäls att aviseringsavgiften avses höjas från15 kr. BoU 1983/84:33 10 Totalt beräknas de förordade avgiftshöjningarnainnebära att intäkterna för /85 under anslaget B2 ökar med ca 9milj. proposition 150 föreslagits om införande av vissa avgifter m.m. har inte imotioner eller annoriedes mött några invändningar. Utskottet tillstyrkerregeringsförslaget i nu aktuell del. För innevarande budgetår har beslutat attlån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus får beviljas inomen ram av I 900 milj. kr. Imotion 2948 (c) redovisas en av genomförd enkät tilllänsbostadsnämnderna om den beräknade omfattningen av beslut omlån och bidrag till energibesparande åtgärder . Den avnämnderna härvid gjorda bedömningen av medelsbehovet innebär att ramen för lån-och bidragsgivningen för innevarande budgetår skulle behöva vidgas med 500milj. Medhänvisning till enkät föreslås i motionen att ramen förbeslut om lån och bidrag tilt energibesparande åtgärder i bostadshus skallvidgas med 500 milj. kr. till 2400 milj. kr. är det enligt motionärenlämpligt och praktiskt att länsbostadsnämnderna eller i vissa fall kommunernages möjlighet att besluta om lån och bidrag enligt de bestämmelser som gälldevid utgången av utan nu gällande tidsgräns för besluten. Det börsålunda vara möjligt att fatta beslut i de aktuella ärendena efter den 30 juni1984. Sommotionären anför gäller fr. o. m. den ett nytt system förfinansiering bl. a. av energisparåtgärder.