bet · G701NU11 · 1983-12-31 00:00:00 — om ettnationellt mikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8) I detta betänkande behandlas dels proposition 1983/84:8 om ett nationelltmikroelektronikprogram, dels helt eller delvis - femmotioner som har väckts med anledning av denna proposition, dels fem motioner som har väckts . Propositionen och motionerna i berörda delar redovisas idet följande. har avgivit yttrande (UbU 1983/84:1y) i ärendet (bilaga, s. 21). Företrädare för i harinför utskottet framfört synpunkter i frågan om spridning av statens insatserpå mikroelektronikområdet till länet. Vidare har företrädare för styrelsen förteknisk utveckling och AB Rifa lämnat upplysningar rörande förslaget tillnationellt mikroelektronikprogram m. m. I propositionen läggs riktlinjerfram för ett femårigt nationellt mikroelektronikprogram, NMP. Programmetsyftar till att stärka förmåga att konstruera och tillverkamikroelektronikkomponenter. Programmet, som grundas på ett förslag frånstyrelsen för teknisk utveckling (STU), utgör det första byggblocket i ettplanerat informationsteknologiprogram. För genomförande av mikroelektronikprogrammets första delföreslås ett anslag av 44 milj. kr. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /84. 1. godkänna deriktlinjer för ett femårigt nationellt mikroelektronikprogram som föredragandestatsrådet har förordat, 2. tillSärskilda utbildningsinsatser inom mikroelektroniken på tilläggs-1 Riksdagen1983/84. NU1983/84; 11 NU1983/84:11 2 budget I till statsbudgeten för /84 underåttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 3. tillVidareutbildning och kunskapsspridning inom mikroelektroniken på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /84 under tolfte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . 4. till Nationellhalvledarforskning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 5. till Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling på tilläggsbudget 1till statsbudgeten för /84 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav ,, 6. tillIndustriell utveckling inom mikroelektroniken på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /84 under tolfte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av . De motioner som har väckts medanledning av proposition 1983184:8 är följande: 1983/84:64 av (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om nödvändigheten av ett vidgat informationsteknologisktbetraktelsesätt med ökad betoning av relationsfrågorna människa-maskin-samhällei vad gäller inriktningen av det fortsätta programarbetet påmikroelekironikområ-det, 1983/84:65 av m. fl. (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. hemställer hosregeringen om förslag om ett program för studier av datorernas påverkan påmänniskor, arbetsliv och samhälle i enUghet med vad som anförts i motionen, 2. hos regeringenhemställer om en utredning med uppgift att lägga fram förslag angående denframtida svenska dataindustrin enligt de riktlinjer som anges i motionen, - därestyrkandena under 1 och 2 ovan inte bifalls - avslår proposition 1983/84:8, 1983/84:73 av . (fp), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om balans mellan åtgärder påmikroelektronikområdet och åtgärder inom övriga delar av informationsteknologini riktlinjerna för via STU finansierad forskning på dataområdet, 1983/84:74 av Per m. fl. (m), vari hemställs attriksdagen 1. avslårregeringens förslag till nationellt mikroelektronikprogram, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortbildning. NU1983/84:11 ' 3 3. som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om den grundläggande forskningen, 1983/84:75 av (),vari hemställs att beslutar att, i avvaktan på UHÄ:s utredning om hurforskning och utbildning inom området skall bedrivas för att säkerställa enlångsiktigt adekvat kunskapsnivå, avslå proposition 1983/84:8. De motioner//-(Jrt allmänna motionstiden som behandlashärar följande: 1982/83: 1025 av (), vari hemställs att hos regeringen begär att ett sammanhålletprogram utarbetas för mikroelektronikens utveckling i så attsysselsättningen främjas i enlighet med vad som angivits i motionen, 1982/83: 1478 av Wivi-AnneCederqvist m. fl. (s), vari hemställs att hos regeringen begär attett utvecklingscentmm för verkstadsteknik och elektronik förläggs tillSandviken, 1982/83:1585 av m.fl. (s), .såvitt gäller hemställan - med motivering i motion 1982/83:1582 - (9)att som sin mening ger regeringen til! känna vad i motionen anförtsom lokalisering till kommun av ett regionalt utvecklingscentrum förverkstadsteknik och elektronik, 1982/83:1675 av . (c), vari - med motivering i motion 1982/83: 1669 - hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående inrättande av fem CAD/CAM-centraler på olika platser i landet, 1982/83:2005 av ()och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om riktlinjerna för främjandetav en konkurrenskraftig svensk elektronikindustri. Förslagen i proposition 1983/84:8om ett nationellt mikroelektronikprogram avser ett samlat program för stödtill utveckling av resurser för konstruktion och framställning inom landet avelektroniska komponenter. Förslagen berör såväl stöd till teknisk utvecklingoch teknikupphandling inom industridepartementets verksamhetsområde somutbildnings- och forskningsinsatser inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Sistnämnda frågor behandlas i ett yttrande frånutbildningsutskottet (s. 21). NU1983/84:11 4 1 detta betänkande tarnäringsutskottet först upp frågan om statens insatser påinformationsteknologins område i stort mot bakgrund av dels synpunkter som harförts fram i propositionen, dels yrkanden i några av motionerna. Därefterbehandlar utskottet förslaget i propositionen om ett nationelltmikroelektronikprogram jämte vissa motionsyrkanden med anknytning därtill.Till sist tar utskottet upp motionsyrkanden frän den allmänna motionstiden omett utvecklingscentrum för verkstadsteknik och elektronik i ochinrättande av s. k. CAD/CAM-centraler. Statliga insatser på informationsteknologins område Informationsteknologi används somsammanfattande beteckning på teknik för att inhämta, överföra, bearbeta, lagraoch presentera information. Informationsteknologin är ett av deviktigaste områdena för industriell tillväxt, såväl internationellt söm iSverige. Till området hör i första hand data- och elektronikindustrin samtleverantörer av kommunikationsutrustning och programvara. I ökandeutsträckning utnyttjas informationsteknologin också inom industrin i övrigt,t. ex. inom verkstadsindustrin för bl. a. styrning av produktionen. Därtillkommer utnyttjandet inom kontor för kontorsautomation. Informationsteknologin har under de senaste årtiondenapräglats av den snabba utvecklingen av elektroniska komponenter.Halvledartekniken och den därpå baserade tekniken för s.k. integrerade kretsar- mikroelektroniken - har möjliggjort en fortgående minskning av komponenternasstorlek och framställningskostnad. I beräknas informationsteknologiindustrinsysselsätta ca 100000 personer, varav ca hälften inom data- ochelektronikindustrin. Sistnämnda bransch omsätter omåret och svarar därmed för av industriproduktionen. varden artiga tillväxten inom branschen , och den väntas öka till 10-15%under 1980-talet. Den svenska data- och elektronikindustrin har sintyngdpunkt inom kommunikationselektroniken. En betydande tillverkning avdatorer och terminaler förekommer också. a. industriell och medicinskelektronik har bildats många mindre företag med snabb tillväxt. Tillverkningenav elektroniska komponenter är däremot relativt liten och svarar för endast ca10% av det inhemska behovet. Informationsteknologins snabba utveckling har under senareår ägnats stor uppmärksamhet i vårt land och föranlett ett antal olika insatserfrån statsmakternas sida. I proposition 1981/82:123 om samordnad datapolitikgavs en bred översikt av området. Särskilt betonades vikten av att mantillämpar en helhetssyn på datafrågorna, dvs. i ett sammanhang betraktartekniken, dess användning och konsekvenserna av denna användning för människor,organisationer och samhället. Propositionen innehöll förslag till ett antalkonkreta åtgärder inom olika departements verksamhetsområ- NU1983/84:11 5 Såvitt avser industridepartementets område föreslogsi propositionen inrättandet av bl. a. Verkstadstekniska utvecklingscentra medsyfte att underlätta spridningen av datatekniken inom industrin. Till grund förpropositionen i denna del låg ett förslag från data- och elektronikkommittén(I 1978:04). beslöt i enlighet med propositionen (NU 1981/82:41, rskr1981/82: 379). Utskottet återkommer till frågan om Verkstadstekniskautvecklingscentra. Vid sidan av kommitténs arbete har statens industriverk påregeringens uppdrag utrett den svenska elektronikindustrins nuläge ochutvecklingsmöjligheter. Arbetet har redovisats i en rad rapporter under åren1979-1982. Vidare har styrelsen för teknisk utveckling (STU) sedan slutet av1970-talet successivt ökat sina insatser på informationsteknologins område.STU:s roll är därvid att bidra till allmän kunskapsuppbyggnad och att stödjatillämpningen av informationsteknologin inom olika områden. I proposition 1983/84: 8, som utskottet nu har attbehandla, redovisas en av STU utarbetad skiss till ett samlat, brett upplagtinformationsteknologiprogram. I programmet ingår tre block. Det första blockethar benämnts Komponentteknologi och siktar till utveckling av industriellkapacitet för tillverkning av mikroelektronikkomponenter. Detta första blockhar formen av ett nationellt mikroelektronikprogram (NMP) och innefattar ettantal konkreta insatser i fråga om utbildning ochteknikspridning, grundforskning, målinriktad forskning samt ett industrielltutvecklingsprogram omfattande bl. a. teknikupphandling i vid bemärkelse. STUhar föreslagit att beslut nu fattas om att genomföra mikroelektronikprogrammet. De tvä senare blocken, som har en betydligt lägre grad avkonkretion, har av STU benämnts System resp. System omfattar utvecklingav systemteknologi, maskin- och programvara för data-, kommunikations- ochreglersystem i vid mening saml genomförande av systemprov. Relationer omfattarforskning inom och samverkan med human- och samhällsvetenskaperna med syfteatt dels stötta och vidareutveckla informationsteknologin, dels uppmärksammaoch bättre förstå informationsteknologins inverkan pä människor och samhälle.Arbetet med dessa två block inom STU befinner sig på planeringsstadiet. I propositionen (s. 6) framhåller föredragande statsrådetatt kunskap om konstruktion och framställning av mikroelektronikkretsar inomlandet är en viktig förutsättning för ett informationsteknologiprogram. Hananser det därför naturligt att mikroelektronikprogrammet bryts ut och att detpåbörjas oberoende av de övriga två blocken. Detta utgör grunden för förslageni propositionen om riktlinjer för ett femårigt nationellt mikroelektronikprogramoch om medelsanvisning för . betecknas det i propositionen som värdefullt ompågående och planerade aktiviteter och resurser inominformationsteknologiområdet kan samlas till ett enhetligt och väl avvägtprogram. Detta bör planeras inom befintliga kostnadsramar. ti /84. NU 1983/84:11 6 Frågan om förhållandet mellan ett nationelltmikroelektronikprogram och de andra blocken i ett störreinformationsteknologiskt program tas upp i tre motioner. I tvä av dessa efterlyses,utan att därmed förslaget till mikroelektronikprogram avstyrks, en starkarebetoning pä system- och relationsfrågorna. Imotion 1983/84:64 (c) anförs att regeringens kommande förslag om återstoden avfemårsprogrammet för mikroelektroniken bör innefatta en med detta likvärdigsatsning på systemteknologi och humanvetenskaperna. Imotion 1983/84:73 (fp) anförs att syslemkunnande och programmeringsmetodikbehöver utvecklas parallellt med utvecklingen av komponenter. Del finns annarsrisk för att de elektroniska grundelementen inte framgångsrikt kan integreras iindustriella produkter och system. Enligt motionärerna bör därför STU i sinflerårsplanering genomföra sädana avvägningar att program- och systemområdenages lika goda expansionsmöjligheter som mikroelektroniken. Imotion 1983/84:65 (vpk) anges som en förutsättning för att det föreslagnamikroelektronikprogrammet skall kunna accepteras att regeringen skyndsamt tarfram ett program för studier av datorernas inverkan pä människor, arbetsliv ochsamhälle samt att erforderliga resurser avsätts för genomförande av programmet.Vidare upprepar motionärerna ett tidigare förslag frän vänsterpartietkommunisterna om tillsättande av en utredning med uppgift att lägga framförslag som skall främja utvecklingen av en inhemsk nationell dataindustri (seNU 1981/82:41 s. 7). Utskotteterinrar om att det stora svenska utlandsberoendet i fråga omhalvledarkomponenter uppmärksammades av utskottet vid behandlingen våren 1982av proposition 1981/82:123 om en samordnad datapolitik. Utskottet fann det bl.a. angeläget att ett beslutsunderlag utarbetades för åtgärder syftande till ettgodtagbart nationellt fysiskt och teknologiskt oberoende pä halvledarområdet(NU 1981/82:41 s. 20). Utskottet, som i denna fråga var enigt, föreslog ettuttalande frän sida av innebörd att regeringen borde ombesörja attett sådant beslutsunderlag utarbetades. beslöt i enlighet härmed. Detnämnda uttalandet grundades i första hand pä försörjningspolitiska överväganden.Det finns enligt utskottets uppfattning även andra skäl för att det bör gesstöd åt utvecklingen av nationell kompetens på halvledarområdet.Mikroelektronik får allt vidare tillämpning ocksä inom områden där elektroniktidigare inte har använts i större omfattning. En livskraftig komponentindustriinom landet och en nära samverkan mellan användare, konstruktörer ochtillverkare är viktig för att svensk industri skall kunna utnyttja demöjligheter som mikroelektroniken erbjuder. Detbeslutsunderlag som föreligger genom STU:s arbete tillgodoser enligtutskottets mening väsentligen de önskemål som framfördes 1982. Utvecklingen pä området går utomordentligt NU 1983/84:11 7 snabbt.Ett uppskov med beslut skulle enligt utskottets mening kunna få ogynnsammakonsekvenser inte bara för de närmast berörda komponent-tillverkande företagenutan även för stora delar av svensk industri som blir alltmer beroende av attkunna använda mikroelektroniken i sina system och processer. Avdet anförda följer att utskottet delar regeringens uppfattning om att ställningkan och bör tas nu till frågan om ett nationellt mikroelektronikprogram.Utskottet återkommer till frågan om riktiinjerna för programmet och behovet avmedel under innevarande budgetår för olika delprogram. Somredan har framgått utgör mikroelektronikprogrammet det första blocket i ettplanerat samlat program för informationsteknologi. I förtreårsperioden /85-1986/87, som har utarbetats i samband medanslagsframställningen för nästa budgetår, redovisas närmare uppgifter omarbetet inom STU på att bygga upp ett sådant program. a. framgår att deinsatser som planeras av STU inom det andra blocket, dvs.systemteknologi, är av samma storleksordning som insatserna inomkomponentteknologin. Förberedelser pågår också för ett tredje block avseenderelationer mellan människa, maskin och samhälle. Arbetet med detta block sker inära samverkan med bl. a. forskningsrådsnämnden ochhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Enligtvad utskottet har inhämtat kan ett förslag till samlat informationsteknologisktprogram föreligga . Det har från STU:s sida framhållits förutskottet att samverkan krävs mellan ett antal intressenter och att olikafinansieringskällor för olika delar av programmet kan övervägas. Utskottetanser det angeläget att arbetet med ett informationsteknologiskt programfullföljs. Ett samlat program bör redovisas för under nästa riksmöte.Med anledning av vad som har anförts härom i motionerna 1983/84:64 (c),1983/84:65 (vpk) och 1983/84:73 (fp) vill utskottet också framhållaönskvärdheten av balans i de framtida statliga insatserna påinformationsteknologins område. Statens insatser avseende systemteknik,programmeringsmetodik och relationsfrågor bör således anpassas till deplanerade insatserna pä komponentområdet i syfte att möjliggöra en motsvarandeutveckling. Detta bör enligt utskottets mening beaktas vid prövning avanslagen till bl. a. STU under de kommande budgetåren. Utskottetvill också peka på vikten av att möjligheterna till nordiskt samarbete beaktasvid utarbetandet av ett informationsteknologiskt program. Detta gäller såvälde industriella delarna av ett sådant program som övriga delar. Frågor som rörarbetets innehåll, arbetsmiljö samt utbildnings- och inflytandefrägor kan medfördel studeras i nära samarbete med övriga nordiska länder. Utskottet anserdet önskvärt att planeringen av ett informationsteknologiskt program samordnasmed det pågående arbetet med en nordisk handlingsplan pä datateknologiområdetmed sikte på att få till stånd konkreta samarbets- och utvecklingsprojektmellan de nordiska länderna. NU1983/84:11 8 Utskottet föreslår att iett uttalande till regeringen ansluter sig till vad utskottet här har anfört omett informationsteknologiskt program. Genom ett sådant uttalande tillgodoses önskemålen imotionerna 1983/ 84:64 (c) och 1983/84:73 (fp). Samma gäller motion 1983/84:65(vpk) till viss del. I den sistnämnda motionen yrkas även på en utredning omden framtida svenska dataindustrin. Utskottet delar inte den principiellauppfattning om statens uppgifter på området som kommer till uttryck i motionen.Utskottet kan inte heller se något aktuellt behov av en ny offentlig utredningrörande dataindustrin efter det omfattande utredningsarbete inom bl. a. statensindustriverk och STU som utskottet redan har hänvisat till. Motion 1983/84:65(vpk) avstyrks därför i ifrågavarande del. Som redan har framgått gruridaspropositionen på ett förslag från STU om ett femårigt nationelltmikroelektronikprogram. De totala kostnaderna för programmet anges av STU tilldrygt 700 milj. kr. i löpande penningvärde med fördelning på olikafinansieringskällor. Nära hälften ay de totala kostnaderna eller ca 330 milj.kr. utgörs av kostnader för industriellt utvecklingsarbete, som antas blifinansierade till av industrin. Återstoden eller ca 380 milj. kr. avserverksamhet som antas bli finansierad över statsbudgeten i form av anslag tilluniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ), naturvetenskapliga forskningsrådet(NFR) och STU. I detta belopp ingår dock kostnader med ca 250 milj. kr.avseende sådana insatser hos NFR och STU som ingår i redan beslutade ellerplanerade program. 1 propositionen (s. 12 f.) redovisas den allmännabakgrunden till STU:s förslag till nationellt mikroelektronikprogram, bl. a. riksdagensuttalande om försörjningspolitiska åtgärder på området. Det i huvudsakpositiva utfallet av remissbehandlingen av STU:s förslag återges. anför att utgångsläget för en större satsning påmikroelek-tronikomrädet i vårt land är hoppingivande. Systemkunnandet inom industrinär av hög klass. Vidare anförs att det knappast är möjligt att uppnåsjälvförsörjning på komponentområdet inom överskådlig tid och att insatsernabör samlas till områden där komponenterna i fråga är kritiska för olikasystemfunktioner. Vikten av en internationellt konkurrenskraftig och lönsamelektronikindustri betonas. Områden som bedöms ha goda utsikter är s. k.kundanpassade kretsar och vissa specialkomponenter. 1 propositionen anges som ett starkt motiv för attmikroelektronikprogrammet sätts i gång möjligt att det inomutbildningsväsendet saknas tillräckligt med utrustning för en sådan utbildningsom tillgodoser indiistiins behov. Mot bakgrund härav läggs i propositionenfram förslag om anvisning av medel för programmet redan under innevarandebudgetår, som alltsii avses bli det första programåret. Ställning tas dockinte i NU1983/84:11 9 propositionen till den närmare inriktningen ochomfattningen av programmet för hela femårsperioden. Det framgår att regeringenavser att återkomma härtill . I enlighet med förslaget från STU föreslås i propositionenen indelning av mikroelektronikprogrammet i fyra delprogram. Delprogram I, Utbildning föreslås omfatta vissa temporärainsatser, främst anskaffning av utrustning, för att utbildningen inomdatorstödd konstruktion av mikroelektronikkretsar skall kunna förbättras. Förändamålet begärs 5 milj. kr. till UHÄ under innevarande budgetår. Därtillföresläs vissa insatser för dels spridning av kunskaper om kretskonstruktiontill mindre och medelstora företag, dels fortbildning av gymnasielärare. Fördessa ändamål begärs 2 milj. kr. Delprogram 2, Grundjörskning hänför sig till denkvalificerade forskning på halvledarområdet som bedrivs inom ett antalinstitutioner med NFR som samordnande organ. I propositionen föresläs ökat stödtill denna forskning i syfte att skapa en internationellt konkurrenskraftig forskningsmiljö.För ändamålet begärs 5 milj. kr. Delprogram 3, Målinriktad forskning täcker STU:s nuvarandeinsatser på komponentteknologiomrädet, som f. n. uppgår till ca 40 milj. kr. För att en viss ökning av insatserna skall bli möjlig föreslås attytterligare 8 milj. kr. anvisas till STU under innevarande budgetär. Delprogram 4, Industriell utveckling siktar enligtpropositionen till att säkerställa industrins förmåga att konstruera ochframställa komponenter som är kritiska för viktigare systemfunktioner. I STU:sförslag har åtta konkreta utvecklingsprojekt beskrivits. Som motiv för statligtstöd anförs i propositionen att dessa projekt är för stora för att ett enskiltföretag med rimligt risktagande skall kunna bära alla utvecklingskostnader. Detförutsätts dock att berörda industriföretag bidrar med minst hälften av kostnaderna. Beträffande genomförandet av projekten anförs att statligteknikupphandling genom t. ex. , och böranvändas i några fall. För andra projekt bedöms den modell för genomförandesom tillämpas för kollektiv forskning lämpligare. I propositionen beräknasstatens utgifter till 24 milj. kr. Sammanfattningsvis föreslås alltså i propositionen atttill mikroelektronikprogrammet anvisas totalt 44 milj. kr. pä tilläggsbudget Iför innevarande budgetär under ochindustridepartementets huvudtitlar. I tvä motioner av företrädare för moderata samlingspartietriktas stark principiell kritik mot regeringens förslag. I motion 1983/84:74(m) betecknas förslaget som missriktat. Avgörande för svensk industrisframgångar pä den avancerade teknikens område är enligt motionärerna ett antalfundamentala faktorer, bl. a. tillräcklig lönsamhet som möjliggör forsknings-och utvecklingsinsatser inom företagen, en skola byggd på kvalitet NU1983/84:11 10 och ett forskningsklimat som stimulerar nytänkande. Detsom behövs för en framgångsrik utveckling på elektronikens område är, anförsdet, inte en industripolitik som stöder vissa företag, styr investeringar ochpä annat sätt söker planera vårt land tillbaka till snabb industriellexpansion. Motionärerna ställer sig mot denna bakgrund avvisande till förslagetom ett nationellt mikroelektronikprogram och i synnerhet till delprogrammet förindustriell utveckling. I stället förordas ökade insatser inom fortbildning ochgmndforskning som en reguljär, icke programbunden verksamhet. I linje härmedföreslås att fortbildningen av lärare genomförs under UHÄ:s ansvar. I fråga omgrundforskning anser motionärerna att resurser bör tillföras i första handhögskolans fasta forskningsorganisation. Som riktmärke anges åtminstone enfördubbling av vad som föreslås i propositionen på detta område. Regeringenbör återkomma med förslag i denna del i samband med en propositionom forskningen. Insatserna bör enligt motionärerna finansieras genomomfördelning inom den totala forskningsverksamheten. 1 motionen yrkas avslagpå propositionen. Det föreslås uttalanden av om vad som i motionenanförts om fortbildning och grundläggande forskning. I motion 1983/84:75 (m) betecknas tanken på enkonkurtenskraftig inhemsk produktion av kundanpassade kretsar som.orealistisk,med hänsyn bl.