bet · G701FöU20 · 1983-12-31 00:00:00 — De berör främst . Han förordar attverksamheten vid MKV/KA 4 reduceras. Viss grundutbildning av värnpliktiga skalldock även i fortsättningen genomföras där. Förmågan till ubåtsskydd på västkustenfår enligt försvarsministern inte påverkas av att man avvecklar vissutbildning. Nya varvet avvecklas. har uppvaktats avpersonalorganisationerna vid MKV/KA 4 om förändringarna pä västkusten.Ändringarna behandlas i sex motioner. 1 första hand är det den kraftigaminskningen av antalet värnpliktiga vid MKV/KA 4 som man motsätter sig. 1motion 2754 (vpk) motsätter sig motionärerna alla förändringsförslagbeträffande . Utskottet anser \ likhet med försvarsministern att deföreslagna förändringarna är en utvidgning av de ändringar som riksdagenfattade beslut om är 1982. godkände då att neddragningar inom marineni första hand skulle beröra i stället för som överbefälhavarenföreslagit. Utskottet anser mot denna bakgrund att huvudinriktningen iförsvarsministerns avvägning är riktig. Motion 2754 bör avslås. Utskottetanser inte heller att man bör avvakta översyner av fredsorganisationerna inomarmén och flygvapnet innan de nu föreslagna åtgärderna genomförs. Motion 1561(c) i vilken begärs ett uttalande av med denna innebörd bör avslås. Ett flertal motionärer anser att neddragningen av antaletvärnpliktiga pä blir sä stor att beredskapen kan bli lidande. Deanser att värnpliktiga bör utbildas där i ett sådant antal att kustartillerietskrigsorganisation på kan omsättas med dem. Utskottet har närmareundersökt dessa förhållanden och konstaterat att om den avsedda minskningengenomförs så kommer inte en sådan omsättning att kunna ske med personal frånMKV/KA 4. Utskottet anser att den avsedda minskningen av antalet värnpliktigadär vore olämplig med hänsyn bl. a. fill beredskapen på västkusten.Planeringen av antalet värnpliktiga vid MKV/KA 4 bör enligt utskottets meninginriktas mot att de värnpliktiga som skall ingå i krigsförband på västkustengrundutbildas där, med undantag för specialutbildning som kan behöva ges vidandra förband. En förutsättning är att man inte måste göra några investeringari av detta skäl och att beredskapen vid övriga kustartilleriförbandinte blir lidande. Vad utskottet nu har anfört med anledning av motionerna 2207(fp), 2750 (fp, c), 2753 FöU1983/84:20 21 (m) och 2756 (s) bör som sin mening geregeringen till känna. Mot vad försvarsministern i övrigt har anfört omavveckling av Nya varvet och om förändringar i marinens fredsorganisation iGöteborgsområdet har utskottet inget att invända. , och då främst , har genom att flottanvarit dominerande som arbetsgivare blivit förhållandevis hårt drabbat vad gällersysselsättning när marinens och försvarets ekonomi blivit alltmer ansträngd.Vissa motåtgärder har vidtagits inom försvarets område. Så har t. ex. marinensofficershögskola flyttats till . pågår dockrationaliseringsverksamhet inom alla försvarets myndigheter. Förändring avutbildningssystemet m. m. kan på lång sikt medföra omfattande reduceringar avantalet försvarsanstäUda i området. Som exempel på detta kan nämnas denutflyttning av flottans utbildning från kasern till fartyg som hartagit ställning till (prop. 1983/84:100 bil. 6, FöU 15, rskr 219). Dennasuccessiva reducering av antalet försvarsanställda har motionären bakom motion1179 (fp) tagit fasta på. Han begär ett uttalande av med innebördenatt personalneddragningarna i inte får bli större än vad somframgår av försvarsbeslut. Utskottet anser att ett uttalande av detslag som motionären förordar skulle störa rationaliseringsarbetet inomförsvarsmakten. har ställt upp mycket stora besparingskrav somförsvarets myndigheter skall uppnå genom olika slag av rationaliseringar iverksamheten. Det vore olämpligt om också angav regioner där fortsattrationaliseringsarbete inte får bedrivas. Enligt utskottets mening blirresultatet för försvaret bäst om myndigheterna utan regionala restriktioner fårgenomföra de rationaliseringsåtgärder som för organisationen som helhet gerstörst effekt. Av vad här anförts om restriktioner i myndigheternasrationaliseringsarbete framgår att utskottet inte tillstyrker något uttalandei enlighet med hemställan i motion 1179. I motion 2027 (s) begärs att särskild hänsyn skall tastill det svåra arbetsmarknadsläget i vid omorganisationer inomförsvaret. I samband med försvarsbeslut erinradearbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande (AU 1981/82:2 y) om att riksdagentidigare uttalat sig för att bl. a. sydöstra bör komma i fråga vid endecentralisering av statlig verksamhet. Denna prioritering gäller fortfarande,och utskottet anser att det uttalande från som motionärernaefterfrågar redan finns. Motion 2027 bör därför avslås. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att en del av det tyngre fartygsunderhåll som tidigareutförts vid Nya varvet kommer att överföras till . 1 motion 2215 (s) begärs ett uttalande om att en av dehelikoptrar som tillförs marinen skall stationeras i . Marinens nyahelikopterorganisation är ännu inte fastställd. Enligt vad utskottet erfarittorde en stationering av en helikopter till vara både dyr ochorationell och inte heller förenlig med det sjöoperativa behovet. Utskottetanser inte att skall uttala sig för en sådan lösning. FöU1983/84:20 22 Försvarsministern anmäler omflygvapnets fredsorganisation att nedläggningen av F 18 i Tullingetidigareläggs . Han aviserar också att ytterligare enflottiljadministration kan komma att avvecklas. Utskottet har inget att erinra mot vad försvarsministernanfört om flygvapnets fredsorganisation. inrättades en trafikflygarhögskola vidLjungbyhed. I motion 2757 (c) begärs att den nya försvarskommittén skallbehandla frågan om hur kostnaderna för den civila pilotutbildningen skallfördelas. ingicks ett samarbetsavtal som reglerarhur kostnaderna för pilotutbildningen skall fördelas mellan staten och SAS.Någon motsvarande fördelning av statens kostnader mellan olika statliga intressenterfinns inte. Utskottet konstaterar att det inte finns något behov av attförsvarskommittén behandlar denna fråga. Fördelningen av kostnaderna mellanstatliga myndigheter bör enligt utskottets mening behandlas i budgetregleringen.Något behov av ett riksdagsuttalande i denna fråga finns inte. Motionen böravslås i här aktuell del. Utskottet tar i det följande upp ett antal motioner om bl.a. gemensamma myndigheter och centrala staber. I motionerna 576 (vpk), 22l4(s, m, c, fp) och 2751 (m)förs fram förslag om besparingar genom sammanslagning eller samordning avverksamheten vid försvarsmaktens myndigheter och andra statliga myndigheter. har konstaterat att besparingar skullekunna uppnås genom olika slag av åtgärder inom byggnads- och anläggningsverksamheten.Mot den bakgrunden borde denna verksamhet enligt kommittén bli föremål för enhuvudstudie, som i första hand skulle inriktas på att belysa de närmarekonsekvenserna av en sammanslagning av fortifikationsförvaltningen (FortF) ochbyggnadsstyrelsen (BS). Härvid kunde enligt kommittén olika alternativ vadgäller ställningen för FortF:s befästningsenhet och den centrala och regionalanivåns utformning och lokalisering bli aktuella. Huvudstudien borde även belysamöjligheterna till en ökad samordning mellan FortF och BS och statsförvaltningeni övrigt. I motion 2751 (m) pekar motionärerna bl. a. på att Hpg 5-kommitténhar visat att av FortF:s och av BS:s resurser går åt för uppgifter avsamma karaktär. Mot den bakgrunden förordar motionären en skyndsam utredning avmöjligheterna till en sammanläggning av dessa båda myndigheter ellersamordning av vissa delar inom dem. I motion 2214 (s, m, c, fp) argumenterar motionärerna motatt den av föreslagna huvudstudien genomförs med inriktning påen sammanslagning av . I stället bör enligt deras mening defortsatta studierna inriktas mot ökad samordning inom hela statsförvaltningen,dvs. utöver FortF och BS och andra statliga myndigheter även avseaffärsdrivande verk och statliga bolag. FÖU1983/84:20 23 kommunisternaförordar i sin partimotion 576 att FortF och BS i besparingssyfte förs sammantill en myndighet. I motionen föresläs också sammanslagning av försvarets sjukvårdsstyrelsemed samt av ochstatskontoret. Utskottet vill inledningsvis erinra om att riksdagennyligen har lämnat utan erinran vad föredragande statsrådet anförde i åretsbudgetproposition rörande strukturförändringar och samordning mellan försvaretoch andra delar av den offentliga verksamheten (prop. 1983/84:100 bil. 6, FöU15, rskr 219). I redogörelsen angavs en rad pågående projekt i syfte att genomsådan samordning uppnå besparingar. Ett väsentligt underlag förbesparingsåtgärder av detta slag har lämnats av . Kommitténs förslag har, som framgår av redogörelsen i detföregående, remissbehandlats och bearbetas f.'n. i regeringskansliet.Försvarsministern uppger i proposition 112 (s. 20) att han i andra sammanhangkommer att för regeringen redovisa sina ställningstaganden till de olika kommittéför-slagen.Beträffande byggnads- och anläggningsverksamheten har regeringen enligt vadutskottet har inhämtat lämnat uppdrag till fortsatt utredning. Här behandlade motionsyrkanden berör frågor som alla harövervägts av . Enligt utskottets mening bör därför iavvaktan på att kommitténs förslag utvärderas inte uttala sig angående någon avde samordningsfrågor som motionerna berör. Lämpligheten av en utvidgadsamordning inom anläggnings- och byggnadsverksamheten enligt förslag i motion2214 torde enligt utskottets bedömning komma att övervägas inom ramen för detfortsatta utredningsarbetet på detta område. Med hänvisning till det anförda bör motion 576 (vpk)avslås såvitt nu är i fråga. Detsamma gäller motionerna 2214 (s, m, c, fp) och2751 (m). Motion 576 aktualiserar även ett par frågor rörandeförsvarsmaktens stabsorganisation som utskottet avser ta upp i dettasammanhang. Det gäller av utskottet tidigare behandlade förslag om sammanslagningav de centrala staberna och minskning av antalet militäromrädesstaber (jfr FöU1982/83:9 s. 30 resp. FöU 1981/82:18 s. 62). Utskottet påminner om att föredragande statsrådet iproposition 112 (s. 21) uppgivit att regeringen har lämnatöverbefälhavaren i uppdrag att redovisa förslag till sådana förändringar iorganisation och arbetsformer inom och mellan de centrala staberna som börvidtas för att stärka överbefälhavarens programsamordnande roll. Enligt vadutskottet har inhämtat har överbefälhavaren också fått regeringens uppdrag attutreda och definiera de ändringar i den militära ledningsstrukturen som enreducering av antalet militärområden kan medföra. Med hänsyn till att frågan omantalet centrala och högre regionala staber berörs av pågående utredningsarbetebör motion 576 avslås även såvitt nu är i fråga. Utskottethar valt att i detta sammanhang behandla utnyttjandet av FÖU1983/84:20 24 Rommehedslägret, en fråga som har anknytning tillfredsorganisationen. uttalade att man borde söka bevaraRommehedslägret för framtiden (FöU 1974:27, rskr 308). I budgetpropositionen1984 (bil. 6 s. 42 43) uppger försvarsministern att iKopparbergs län föreslår att lägret efter en ombyggnad för ca 35 milj. kr.överlämnas till en stiftelse som där anordnar kurs- och konferensverksamhet.Enligt försvarsministern är investeringar av denna omfattning för stora. Hanföreslår att, i avvaktan på resultatet av en pågående inventering av försvarsmaktensbyggnadsminnesmärken, endast sådana underhållsåtgärder vidtas på Rommehed somhindrar yttre förstörelse av de mest värdefulla byggnaderna. Dessa bör, anserförsvarsministern, efter hand undantas från användning medan övriga rivs. I motion 1567 (s) yrkas att man inom ramen för behövligainsatser mot arbetslösheten inom byggnadssektorn i rustar uppRommehedslägret. Utskottet är inte berett att förorda en upprustning avRommehedslägret med medel från fjärde huvudtiteln i annan omfattning änförsvarsministern förordar. Utskottet anser därför att bör godta vadförsvarsministern har anfört om lägret och avslå motion 1567. Försvarsministern tar ipropositionen (s. 22 26) upp vissa personalfrågor för försvarsmakten. a. att han avser att inom ramen för det personalpolitiska arbete sompågår i samhället i övrigt låta utarbeta en övergripande personalpolitik inomfrämst områdena personalutveckling, personalrörlighet, arbetsmiljö samtsamverkansformer. Han nämner vidare att han fått regeringens bemyndigande atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över försvarsmaktenspersonal- och ekonomiadministration. Han berör också ett förslag till personaladministrativaåtgärder från överbefälhavaren som har lämnats till regeringen våren 1982.Enligt hans uppfattning har de åtgärder överbefälhavaren förordar i alltväsentligt reglerats i det preliminära trygghetsavtal som i anslutning till1983 års avtalsrörelse har slutits mellan och deanställdas organisationer. Han hänvisar också till nyssnämnda utredning rörandepersonal- och ekonomiadministrationen. Som övriga personalpolitiska frågor tar han bl. a. upp dencivila personalens vidareutbildning. Han uppger i det sammanhanget att han itilläggsdirektiv till den särskilda utredare som har till uppgift att se överförsvarsmaktens befälsbehov (befälsbehovsutredningen) har angivit att isamband med att yrkesofficerarnas uppgifter definierats pä olika nivåer ifredsorganisationen också civila anspråk på utveckling inom vissa yrkesområden FöU1983/84:20 25 Beträffande den militära personalenpekar han på att snäva personalramar har medfört problem i fråga om åldersstrukturensåväl i krigs- som fredsorganisationen. Den ogynnsamma åldersstrukturen inombefälskåren uppmärksammas också i motionerna 1562, (fp), 2209 (c) och 2752(fp). I motion 1562, som väcktes , pekar man på att en stor del av den militära personalen f n. är iåldern 45 . Det blir mot den bakgrunden, anser motionärerna, svårt attinom förutsatta personalramar täcka behovet av yngre personal både för denfredstida trupputbildningen och för krigsorganisationen. En lösning vore attmedge militär personal att avgå med s. k. årlig ersättning. Över motionen har överbefälhavaren. , och befälsbehovsutredningen lämnatremissyttranden till utskottet. Överbefälhavaren hänvisar till sitt förslag om aktivapersonaladministrativa åtgärder inom försvarsmakten. Det ligger enligt hansuppfattning i linje med motionen. stöder motionsförslaget menanser inte att problemet kan lösas endast genom att det öppnas möjlighet förmilitär personal att avgå med årlig ersättning. Det behövs, anser förbundet,vissa andra åtgärder för att komma till rätta med obalansen i åldersstrukturenbland den militära personalen, bl. a. underlättande av övergång till reservstatsamt möjlighet till omskolning och avgångsvederlag. Även stäWer sig bakommotionsförslaget. Men även denna personalorganisation anser avgång med årligersättning vara en otillräcklig åtgärd. a. måste enligt förbundet deförmåner som är förknippade med en sådan avgång förbättras. En annan möjlighetsom enligt organisationen bör prövas är att omvandla vissa civila tjänster tilltjänster för militär personal. ser som sin huvuduppgift att lämnaförslag till en balanserad befälsstruktur som såväl ekonomiskt somfunktionsmässigt är anpassad till de av statsmakterna bestämda ramarna förförsvarsmakten. Utredningen räknar med att under arbetet behandla problem somhänger samman med ojämn åldersfördelning hos den militära personal som f. n. äranställd. Åldersfördelningen bland den militära personalen berörsockså i motion 2752 (fp). Där anser motionärerna att en lösning av problemetbör ses som ett led i den övergripande personalpolitik som motionärerna medtillfredsställelse konstaterar är föremål för en betydande uppmärksamhet ipropositionen. Även i motion 2209 (c) anser motionärerna att avgångarbland den äldre militära personalen bör stimuleras. Vidare måste enligtmotionärernas mening äldre befäl och frivilligt tjänstgörande personalutnyttjas i utbildningssystemet i större utsträckning . FÖU1983/84:20 26 Utskottet vill inledningsvisframhålla betydelsen av en väl avvägd åldersstruktur hos den aktivabefälskären för en lämplig bemanning av vissa befattningar ikrigsorganisationen. En lämplig ålderssammansättning av utbildningsbefäletbefrämjar också effektiviteten i den fredstida utbildningsorganisationen.Detta gör det angeläget att komma till rätta med den ojämna åldersstruktur inombefälskåren som kunnat konstateras särskilt vad gäller armén. De problem som följer med en ojämn åldersfördelning ibefälskåren uppmärksammades särskilt i samband med att den militära personalenspensionsålder höjdes till lägst . För att denna pensionsåldershöjninginte skulle rubba åldersstrukturen i befälskåren upp till tidigare gällandepensionsålder tillfördes organisationen ett antal tjänster avsedda förarbetsuppgifter som var lämpade för äldre personal. De rationaliseringar somsenare genomförts har i hög grad berört sådana tjänster med obalans ibefälskårens åldersstruktur som följd. Utskottet framhöll redan i samband medbeslutet om den nya organisationen av den centrala ledningen (prop. 1977/78:62,FöU 9, rskr 174) att möjligheterna att kunna bereda den militära personalenlämpliga arbetsuppgifter åren närmast före pensionsavgången var en av defaktorer som måste beaktas i det fortsatta arbetet med att genomföra dennaorganisation (FöU 1977/78:9 s. 12). Den s. k. och denändrade organisationen av den högre regionala ledningen har i än högre gradbidragit till att minska antalet militära tjänster med arbetsuppgifter lämpadeför befäl som är i slutskedet av sin karriär. Problemet med åldersstrukturen i befälskåren kommer, somframgår av redogörelsen i det föregående, att behandlas avbefälsbehovsutredningen. Utskottet som anser att frågan naturligen hör hemmai det sammanhanget anser att i avvaktan på resultaten av dettautredningsarbete och regeringens ställningstaganden inte har tillräckligtunderlag att nu förorda någon viss åtgärd. 1 motion 2752 (fp) berörs också vitsordssystemet förmilitär personal. Utskottet avser att behandla detta medanledning av en motion i ämnet som samma motionärer har väckt under denallmänna motionstiden. Utskottet har inte något att erinra mot vadförsvarsministern har anfört om personalfrågor. Här behandlade motionsyrkandenbör avslås av . Utskottet har valt att i detta sammanhang också behandlaett förslag i motion 2209 (c) som gäller försök med delad krigsförbandsövning. har antagit en lag om försök meduppdelning av krigsförbandsövningar inom armén (prop. 1983/84:59, FöU 10, rskr119). Försvarsministern upplyser i budgetproposition 1984 (s. 45) att sådanaförsök numera har påbörjats med ett mindre antal värnpliktiga FÖU1983/84:20 27 plutons- och kompanibefäl inom armén. Försöken avsesbedrivas under två budgetär t. o. m. /86. Motion 2209 bör därföravslås i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffandekrigsorganisationens utveckling m. m. a. attriksdagen med anledning av proposition 1983/84:112 samt med avslag på motionerna 1983/84:971, yrkandena 1, 2 och 3, och 1983/84:2216, yrkandena 5 och 6, lämnar utan erin ran vad föredragande statsrådet har anfört om planeringsinrikt ning, b. attriksdagen avslår motion 1983/84:2216, yrkande 7, om studier angående flygbassystemet, c. attriksdagen avslår motion 1983/84:971, yrkandena 4, 5 och 6, om ubåtsskyddet, d. attriksdagen avslår motion 1983/84:2752, yrkande 3, om överföring till marinen av vissa helikoptrar, e. attriksdagen avslår motion 1983/84:2757, yrkande 1, om översyn av försvarsforskningen, f. attriksdagen avslår motion 1983/84:2752, yrkande I, om arméns pansarvärnssystem, g. attriksdagen avslår motion 1983/84:1563, yrkandena 1 och 2, om försvar, h. attriksdagen avslår motion 1983/84:2210 om totalförsvarets res. 1 (fp) i. attriksdagen i övrigt lämnar utan erinran vad föredragande a. attriksdagen med anledning av proposition 1983/84:112 samt med avslag på motion 1983/84:2216, yrkande 2, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, b. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2209, yrkande 2, 1983/84:2216, yrkande 4, och 1983/84:2757, yrkande 4, om förslag till besparingar på central nivå, c. attriksdagen avslår motion 1983/84:2216, yrkande 3, om förslag till nedläggningar av fredsförband som möjliggörs ge nom lägre födelsetal. FÖU 1983/84:20 28 3. heträCfande fredsorganisationens utveckling a. attriksdagen med anledning av proposition 1983/84:100 och med avslag på motion 1983/84:1567 lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om Rommehedslägret, b. attriksdagen med anledning av proposition 1983/84:112 och motionerna 1983/84:2207, 1983/84:2750, 1983/84:2753 och 1983/84:2756 samt med avslag på motionerna 1983/84:1561 och 2754, yrkande 1, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om marinens fredsorganisation i , c. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2209, yrkande 3, res. 2 (c) och 1983/84:2757, yrkande 3, om en militär myndighet per län/landskap, d. attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2213 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om lokaliseringen av arméflygskolan, e. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1179 och 1983/ 84:2027 om sysselsättningen i , f. attriksdagen avslår motion 1983/84:2215 om helikopter i , g. attriksdagen avslår motion 1983/84:2757, yrkande 5, om kostnadsfördelningen beträffande trafikflygarhögskolan, h. attriksdagen avslår mofionerna 1983/84:2214 och 1983/ 84:2751 om inriktning avutredningar angående fortifikationsförvaltningen och , i. attriksdagen avslår motion 1983/84:576, yrkande 3, om sammanslagning av vissamyndigheter, j. attriksdagen i övrigt lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört iproposition 1983/84:112, a. attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1562, 1983/84:2209, yrkande 4, och 1983/84:2752, yrkande 2, om befälskårens ål derssammansättning, b. attriksdagen avslår motion 1983/84:2209, yrkande 5, om försök med delad krigsförbandsövning, c. attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrå det har anfört. Regeringen har i proposition1983/84:112 (s. 27 30) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om . FöU1983/84:20 29 Regeringen skall ärligen ianslutning till budgetpropositionen orientera om 'äget inomJAS-projektet. I sin redovisning i propositionen anmäler försvarsministern,vad gäller ekonomi, att de förutsättningar som anmäldes ipropositionen (prop. 1982/83:119, FöU 9, rskr 271) om riktlinjer förJAS-projektet fortfarande gäller. Han redovisar också ett antal härtill hörandefrågor såsom O att kostnaderna för enligt innehållet i systemplan2 fram har beräknats till iprisläge , O att denna planeringsram är 800 milj. kr. större, iprisläget , än den ramsom fastställt men att exempel pä åtgärder för att anpassaprojektet till den fastställda ramen finns. Val av sådan åtgärd bör dock anstå till senare tidpunkt, O att en större andeleuropeiska leverantörer har valts än vad som tidigare förutsägs,vilket kan komma att minska dollarkursens påverkan på projektet, O att det finns en skillnad mellan denfastställda planeringsramen och kostnadsramenfram på ca , som i huvudsakberor på nuvarande valutaläge. Beslut behöver inte fattas , för attåstadkomma överensstämmelse mellan dessa ramar. Vad gäller den tekniska värderingen av projektet harförsvarsministern konstaterat att projektet i stort sett följer den uppgjordatidsplanen, om än med vissa förseningar, som beräknas vara återhämtade under år1985. Försvarsministern redovisar också vissa industripolitiskaaspek t e r på projektet, nämligen O att beslut har fattats som på siktinnebär 855 nya arbetstillfällen, varav 107 i , O att det har tillkommit 325 nyaarbetstillfällen på grund av , O att ett industrikontor JAS har skapatsför att underlätta att de löften om affärerför svensk industri som utlovats av underleverantörerna verkligen kommer tillstånd samt O att ett antal sådana kontrakt har tecknats. Försvarsministern betonar i detta sammanhang den vikt somregeringen lägger vid att utfästelserna från såväl utländsk som svensk industriinfrias. 1983/84:576 av m.