bet · G701FiU27 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:27 om vissa anslag för /85 inomcivildepartementets verksamhetsområde (prop. 1983/84:100 bil. 15) jämtemotioner om den olTentliga verksamheten 1 detla belänkande behandlar utskottet dels proposition 1983/84; 100 bilaga 15 Civildepartementeli vad avser Litt. A Civildepartementel m. m., DStatlig rationalisering och revision m.m. punkterna Dl, D2 mom. 1 och 2 samlD3D5, . E Statlig lokalförsörjning. H Övriga ändamål punkt H2, dels följande motioner om den offentliga sektorn; 1983/84; 372, 475, 1080 yrkande 3. 1428, 1433, 2031yrkande 5 och 2070. Motioner om den offentliga sektorn. I motion1983/84:372 av () och () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförtsom behovet av en samlad analys av den offentliga sektorns roll i samhällel. I motion 1983/84:475 av m.fl. (vpk) hemställs 1. att hos regeringen begärtillsättande av en parlamentarisk utredning med uppgift alt utarbeta programför en planmässig utbyggnad av de samhällsekonomiskt och socialt vikligadelarna av den offentliga sektorn , 2. atl hos regeringen begärlillsätlande av en parlamenlarisk ulrcdning med uppgift all göra en krilisköversyn av byråkraiins lillväxl med sikte på alt omfördela resurser tillsamhällsekonomisk! och socialt nyttig verksamhet i offentlig regi. I motion 1983/84; 1080 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp) hemställs - med hänvisning till motiveringen i molion1983/84:1079 - 3. alt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om korta och målinriktade kampanjer mot krångliga bestämmelser. I motion 1983/84; 1428 av GustavPersson m. fl. (s) hemställs alt beslutar hos regeringen begära attverksledningskommiiién ges sädana tilläggsdirektiv atl den kan prövasammanläggnings- och samarbetsmöj-ligheter mellan statliga myndigheter för allhöja effeklivilelen och sänka koslnaderna. 1 1983/84. FiU1983/84:27 2 1 molion 1983/84: 1433 av m.fi. (m)hemställs 1. all beslutar atl hosregeringen hemställa om en översyn av de beslut som avsevärt inverkar päkommunernas ekonomi i syfte atl dels klargöra hur stor omfallningen är, delsskapa möjlighet för en omprövning av desamma genom avregleringar etc, 2. atl beslutar atl hosregeringen hemställa om tilläggsdirektiv till stat-kommunberedningen i enlighetmed vad som anförts i motionen, 3. atl beslutar all som sinmening ge regeringen lill känna vad som i motionen anförts om överläggningarmellan regeringen och främja en ökad privatisering ochsystemförändring inom den kommunala sektorn. I mofion 1983/84:2031 av m.fl. (m) hemställs5. all som sin mening ger regeringen lill känna vad i molionen anförsom syslemförändringar och omstrukturering av den offentliga sektorn. I motion 1983/84:2070 av ThorbjörnFälldin m.fl. (c) hemställs - med hänvisning till mofiveringen i motion1983/84:2068 - atl hos regeringen begär utredning ombyggnadsstyrelsens uppgifter i syfte alt uppnå en mer decentraliseradhandläggning av det statliga byggandet. Den offentliga verksamheten bidrari betydande uisträckning till vår sociala välfärd. Den ger en eftertraktadservice, som annars delvis inte skulle kunna tillgodoses. Genom skatte- ochiransfereringssystemen skapas en jämnare fördelning av den ekonomiskastandarden i samhället. Genom olika slag av offentliga tjänster - såsomutbildning, sjukvård, barnomsorg, åldringsvård, arbetsmarknadsstöd ochregionalpolitiska insatser - uppnås en rättvisare fördelning avlevnadsvillkoren i övrigt. Många nya arbeten har dessutom tillkommit inom denoffentliga sektorn. har villkoren för offentlig verksamhetförändrats påtagligt. Framför alll har della tagit sig uttryck i atl deekonomiska resurserna är knappare . En tilltagande kritik motsamhällsorganen har emellertid också kunnat noteras för deras, som detuppfattats, alltför invecklade regler, föreskrifter och beslutsprocesser.Brister i myndigheters lyhördhet för människors behov har också påverkat synenpå den offentliga sektorn. Dessutom har den uppfattningen fått vid spridningatl offentlig verksamhet i alltför stor uisträckning ersätter individens egetengagemang och aktiva insats när individuella eller kollektiva problem skalllösas. I bilaga 15 lill proposition 100 presenterar föredragandestatsrådet huvuddragen i det förberedelsearbete som regeringentagit initiativ lill och som är avsett att utmynna i ett samlat program förden offentliga sektorns utveckling och förnyelse. program är avsell alt FiU1983/84:27 3 omspänna sådana frågor som demokrati, styrning avkommunal verksamhet, omdaning av statlig regional förvaltning, förhållandelmyndighet människor saml olika förhållanden som berör den slalliga personalpolitiken.Programmet skall enligt föreliggande planer färdigställas under loppet av år1985. Åtgärder kommer emellertid också att vidtas successivt i den takt somarbetet med olika frågor slutförs. Utskottet delar föredragandens uppfattning alt arbetet medatt förbättra medborgarnas möjligheter att aktivt medverka i samhällsomdaningenmåste ges en framskjuten plats. Det är också viktigt att skapa goda kontaktermellan enskilda och myndigheter. Medborgarna har som uppdragsgivare rätt atlkräva en god kvalitet på den offentliga verksamheten. Enligl utskottels meningär en hög kvalitet och en god service ett villkor för att medborgarna skalluppfatta den offentliga sektorns insatser som ett uttryck för sina önskemål ochbehov. Medborgarnas delaktighet och medansvar måste ständigtfinna nya former och statsmakterna vara beredda att förutsättningslöst prövanya lösningar för att klara samhällets service ulan alt konsekvens och opartiskheti myndighetsutövningen, rättssäkerhet, likvärdighet och offentlighet ifrågasätts. I motion 372 ay ()och () begärs alt en samlad analys skall göras av denoffentliga sektorns roll i samhället. Syftet med en sädan analys bör enligtmotionärerna i huvudsak vara - alt belysa denoffentliga sektorns roll för sysselsättningen, - att utrönavilka konsekvenser som uppstår för del privata näringslivel vid en uppbromsningoch/eller neddragning av den offentliga sektorns verksamhel, - atl utvecklametoder för överföring av resurser från arbetslöshetsunderstöd, socialhjälp m.m. till sysselsättningsskapande åtgärder, - att utredakonsekvenserna för den enskilde vid en ökad privatisering av den offentligasektorn. Etl viktigt underlag för utformningen av den ekonomiskapolitiken är de analyser som görs inom av olikaekonomisk-politiska åtgärders effekt inom skilda samhällssektorer. Ensynneriigen väsentlig del av detta arbete berör frågor av det slag som tas uppi motion 372. Uiskollel delar flera av de uppfattningar som redovisas i motionen.Utskottet har tidigare behandlat motioner med liknande innehåll av sammamotionärer och därvid lill stor del ställt sig bakom del synsätt sommotionärerna har pä den offentliga sektorn. Såsom framhålls i motion 372 bordedet vara en självklarhet att en väl fungerande offentlig sektor ulgör ennödvändig betingelse för ett väl fungerande näringsliv i en moderninduslristat. Den offentliga sektorn har en mycket stor betydelse försysselsättningen. I själva verket har den offentliga sektorn under 1970-talelsvarat för nästan hela den uppnådda ökningen av sysselsättningen. En nödvändigutveckling och vitalisering av industrin måste ske i nära samspel mellannäringsliv och offentlig sektor. FiU1983/84:27 4 Utredningar och analyser av vilkenroll den offentliga sektorn har för sysselsättning och för andra sektorer isamhället är centrala inslag i arbetet med bl. a. finansplaner ochlångtidsutredningar. Utskottet utgår från all regeringen även i fortsättningenbeaktar synpunkler av del slag som förts fram i motion 372 vid utformningen avfinansplaner och långtidsutredningar. Uiskollel anser därför att ingaspeciella åtgärder nu behöver vidtas från sida. I molion 475 (vpk) begärs all enpariamentarisk utredning skall lillsällas med uppgift atl utarbeta ett programför en planmässig utbyggnad av de samhällsekonomiskt och socialt vikligadelarna av den offentliga sektorn. Motionärerna förespråkar också all enkrilisk översyn skall göras av byråkratins fillväxt med sikte på all omfördelaresurser lill samhällsekonomiskt och socialt nyttig verksamhet i offentligregi. Utskottet har tidigare i skilda sammanhang avvisat enpolitik med en centraliserad planhushållning enligt moiionärernas modell. Någolskäl att nu ompröva sin uppfallning i frågan anser utskottet inte föreligga. En centraliserad planhushållning skulle sannolikt ledalill ökad byråkrati. Uiskollel ser därför inle den av motionärerna begärdaöversynen som del främsta sällel alt komma till rälla med byråkraiins lillväxl.Ulskottel vill i stället hänvisa till det pågående arbetet inomregeringskansliet med översynsprojekl och minskad detaljreglering samt till denomfördelning av resurser som görs i anslutning lill regeringens budgetarbete.Något behov av särskilda utredningsinsatser vid sidan härav finner ulskottelinle påkallat. Utskottet avstyrker molion 475 (vpk). 1 motion 1433 av m.fi. (m) begärs en översyn av slalliga beslui som avsevärt inverkar på kommunernasekonomi. Syftel därmed bör enligl molionärerna vara all dels klargöraomfattningen av sådana beslui, dels skapa möjlighet för en omprövning avbesluten för att underlätta pn'iY;//i-e/-/« och systemförändringar av kommunalverksamhet. Enligl molionärerna bör stal-kommunberedningen genomtilläggsdirektiv åläggas att med särskild förtur pröva frågor av detla slag.Molionärerna föreslår slutligen också atl kommuner och landsting bör uppmuntrasgenerellt alt pröva även andra alternativ än kommunalt huvudmannaskap för bl.a. service, vård och olika former av omsorg. Krav på systemförändringar och privatisering av offentligverksamhet förs också fram i molion 2031 (m) yrkande 5. I molionen framhållsall del inte räcker med nedskärningar av offenfiiga utgifter för aU lösa dendjupa struklurkris som ekonomi befinner sig i. Den offentliga verksamhetenmåste dessutom struktureras om och inom en rad områden ersättas av privatamarknadslösningar. Molionärerna vill förstärka marknadsekonomin genom avregleringoch avbyråkratisering samt genom ökad ägan-despridning. FiU1983/84:27 - 5 Utskottet har i det föregåenderedovisat sin syn på den offentliga sektorn och dess betydelse för utvecklingenav näringsliv och sysselsättning. Grundsynen i motionerna 1433 och 2031kontrasterar starkt mot den uppfattning som utskottet därvid givit uttryck ål.Utskottet avvisar därför mycket bestämt de förslag till lösningar som redovisasi dessa båda motioner och som innebär att samhälleliga uppgifter i betydandeutsträckning skulle överlåtas åt kommersiella intressen. Den obalans som vidlåder statens finanser är i alllväsentligt etl resultat av den snabba ökning av underskottet som ägt rum undersenare delen av och början av 1980-talel. Även om vi nu med allkraft måste verka för att återställa balansen får delta inte ske till priset avatl samhällets ansvar för viktiga sektorer avvecklas utan bör åstadkommasgenom en ansvarsfull politik, som kombinerar en återgång till fulltkapaciteisutnylt-jande i samhällsekonomin med årliga successivabudgetförstärkningar. Med det anförda avstyrks motionerna 1433 och 2031 yrkande5. I motion 1080 yrkande 3 av Jan-ErikWikström m.fi. (fp) förordas all man i korta och målinriktade kampanjer skallse över bestämmelser som skapar irritation och besvär i förelagen och sommedför kostnader. Arbetet bör bedrivas i nära samarbete med företrädare förförelagen. Motionärerna hänvisar till de positiva erfarenheterna avarbetet i delegationen för förelagens uppgiftslämnande (DEFU) och framhålleratt dess verksamhel visat alt man. utan att skapa någon ny byråkrati för allbekämpa byråkratin, kan nå resultat genom tidsbegränsade punktinsatser. Såsom också framhålls i motionen måsle arbetet med allbekämpa krångel och onödig byråkrati gå vidare. Insatser av denna art utgör etlbetydelsefullt inslag i regeringens arbete med att utveckla den offentligasektorns arbetsformer. Chefen för har lagt framen proposition om förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar ochråd (prop. 1983/84: 119). I denna förordas en rad åtgärder för allmyndigheternas föreskrifter och övriga regler skall bli enklare och klarare ochför alt regelbeslåndet i samhällel inte skall bli alltför omfattande. 1proposition 100 bilaga 15 redovisar civilministern ell antal översyner sominletts inom verksamhetsområden i syfte att förenkla denstatliga regelgivningen. Av den lämnade redogörelsen framgår också alt man inomregeringskansliet förbereder ell brell upplagt program för den offentligasektorns utveckling och förnyelse. Frågor som därvid kommer atl las upp berörbl. a. förhållandel myndigheter-medborgare samt behovet av all åstadkomma enenkel, begriplig och överskådlig lagstiftning inom vissa verksamhetsfält. Enligt utskollels mening måsle kampen mot krångel ochonödig byråkrati bedrivas kontinuerligt, målmedvetet och med full kraft.Tillfälliga kam-panjinsalser av del slag som förordas i molionen framstårdärvid inte som särskilt verkningsfulla. De bör med hänsyn härtill inte fåbilda utgångspunkt för del fortsatta arbetet för förenkling och höjdeffektivitet. Utskottet avstyrker molion 1080 yrkande 3. FiU1983/84:27 6 I motion 1428 av m.fi. (s) framhålls atl del vore av slorl värde om verksledningskommiiién fickbedöma möjligheterna att vinna större effektivhet i statsförvaltningen genomantingen sammanslagningar eller medvetet samarbete mellan olika statliga verkoch myndigheter. I motion 2070 (c) påpekas attstatens byggande till största delen handhas av . Molionärernaifrågasätter om inte många av nuvarande funktioner kandecentraliseras till resp. myndigheter. Enligl deras mening talar myckel föratt man därmed skulle få en rationellare och billigare organisation förbyggandet och fastighetsförvaltningen inom den civila delen avstatsförvaltningen. Verksledningskommitléns arbete omfattar ledningsfunktionenvid förvaltningsmyndigheterna under regeringen. Kommittén skall i första handpröva hur ledningen för myndigheterna bör vara utformad för att myndigheternaseffektivitet och samhällsservice skall kunna garanteras som behovelav medborgerlig insyn och påverkan tillgodoses. En väsentlig fråga somkommittén har att beakta är att myndigheternas ledningsfunktion också måsletillgodose del grundläggande kravet att och regeringens beslut kangenomföras på etl effektivt sätl i enlighet med intentionerna. Av betydelse ärdärvid inte bara myndigheternas interna ledning utan också de organisatoriskaramar som dragits upp för olika verksamheter. I vissa fall kan t. ex. enutbyggd samverkan mellan myndigheter resultera i att målen för en verksamhetkan uppnäs på ett mera rationellt och ändamålsenligt sätl. I molion 1428 angesgemensamma slyrelser som etl exempel på hur man kan samordna två myndighetersverk-' samhet. I motionen påpekas också alt vikliga samhällsfunktioner oftaberör fler än etl ämbetsverk och atl en överflyltning av funklioner kan göramyndigheter obehövliga. Som ett exempel härpå framhålls trafiksäkerhetsverket,som kommer atl bli föremål för en förulsältningslös ulrcdning enligtriksdagens beslut (Dir 1984:6). Ett tredje exempel som diskuteras i molionen ärbyggnadsstyrelsen, vars verksamhet i en fristående myndighet molionärernasätter i fråga. Snariika synpunkler på organisation försockså fram i motion 2070. Det har också diskuterats om enenklare struktur på regeringens stabsorgan. Utskottet vill med anledning av debåda motionerna framhålla följande. Frågor som rör omprövning avmyndighelsstrukluren och enskilda myndighelers verksamhel är ofta av sådanomfattning och beskaffenhet att de lämpligen bör prövas i friståendeöversynsprojekt. Utredningar av detta slag bör därför inle åläggasverksledningskommiiién, som i första hand skall pröva frågor rörandemyndigheternas interna ledning. Utskottet är emellertid av den uppfattningen all kommitténgenom inriktningen på sitt arbete har speciella förulsättningar atluppmärksamma problem och ta fram underiag för olika översynsprojekl. Dellamaterial kan därefter ligga till grund för fördjupade undersökningar i annatsamman- FiU1983/84:27 7 Kommittén bör därutöver ha möjlighel alt i någraklart avgränsade fall själv kunna pröva frågor som rör myndighetsstrukturen, omman därigenom kan komma fram til) mer ändamålsenliga former för ledningsfunktionen.Av utredningsdirektiven framgår också att utredningen kan beröra frågan om atlöka samverkan mellan grupper av myndigheter. Det kan i sammanhanget också finnas skäl all uppmärksammade generella kommittédirektiv som regeringen utfärdat för samtliga kommittéeroch särskilda utredare angående ulredningsförslagens inriklning (Dir 1984:5).Enligt dessa direktiv skall varje möjlighel att effektivisera den offentligasektorn tas till vara. Kommittéerna bör därvid särskilt uppmärksamma åtgärdersom kan öka samverkan mellan myndigheter och leda lill minskad sektorisering isamhållet. bör sålunda enligl ulskotlelsmening la upp och även pröva förutsättningarna för den typ av verksamhet somföreslås i motionerna 1428 och 2070. Vad ulskoltet här sagt om inriktningen påverksledningskommitléns arbete bör ges regeringen lill känna. 1. beträffande denoffentliga sektorns rott i samhället att avslår motion 1983/84; 372, 2. beträffande enplanmässig utbyggnad av den offentliga sektorn atl avslår motion1983/84:475, 3. beträffandepnv'fl//ier/n och systemförändring inom den offentliga sektorn atlriksdagen avslår motionerna 1983/84: 1433 och 1983/84:2031 yrkande 5, 4. beträffandekampanjer mol krångliga bestämmelser att avslår motion 1983/84: 1080yrkande 3, 5. beträffandeutredning om en rationellare och mer decentraliserad stadsförvaltning atlriksdagen med anledning av motionerna 1983/84; 1428 och 1983/84:2070 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens i proposition 1983/84; 100 bilaga 15 () underpunkterna A 1-A3 (s. 23 och 24) framlagda förslag och hemställer 1. att riksdagentill för /85 anvisar etl förslagsanslag av26 . 2. att riksdagentill Kommittéer m.m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av10601 . FiU1983/84:27 8 3. all lill Extrautgifter för budgelårel 1984/85 anvisar ell reservationsanslag av . Statlig rationalisering och revision, m. m. Ulskottel tillstyrker regeringens underpunkt D I (s. 98- 101) framlagda förslag och hemställer alt lill Statskontoretför budgelårel 1984/85 anvisar ett förslagsanslag av . Anskaffning av ADB-utrustning. Utskottet tillstyrkerregeringens under punkt 02 (s. 101-108) framlagda förslag, såvitt nu är i fråga, och hem ställer 1. att riksdagenlill Anskaffning av ADB-utrustning för budgetårel 1984/85 anvisar ettreservationsanslag av . 2. all medger altdatorutrustning beställs - utöver tidigare medgivet belopp - till en kosinadav högst , Datamaskincentralen för administrativ databehandling.Ulskoltet till styrker regeringens under punkt D3 (s. 108-109) framlagda förslag och hemställer all tillDatamaskinceniraten för administrativ databehandling för /85anvisar ett förslagsanslag av . Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet.Regeringen har under punkt D4 (s. 110) föreslagil all till Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Utskottet har inte någol alt erinra mot atl de kostnaderför s. k. externa arbetstagarkonsulter, som personalorganisationerna pågrundval av träffade medbestämmandeavtal anlitar i rationaliseringsfrägor somhittills belastat detta anslag, skiljs ut och redovisas på särskilt anslag.Utskottet hemställer alt till Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet för /85 anvisar ellförslagsanslag av I . Uiskollel lillslyrker regeringensunder punkt D5 (s. 111-115) framlagda förslag och hemställer atl lillRiksrevisionsverkel för budgelårel 1984/85 anvisar ett förslagsanslag av . FiU1983/84:27 9 8- Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Utskottettillstyrker regeringens under punkt E 1 (s. 116-121) framlagda förslag ochhemställer 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om byggnadsar beten för slallig förvaltning inom de kostnadsramar som föror dals i proposilionen, 2. atl riksdagenlill Byggnadsarbeten för stadig förvattning för /85 anvisar ettreservationsanslag av , 3. att riksdagenbemyndigar regeringen all besluta om engängs-nedskrivning av statskapitalet ienlighet med vad som redovisats i propositionen. Inredning av byggnader för statlig förvaltning.Regeringen har under punkt E2 (s. 121-123) föreslagit att lillInredning av byggnader för statlig förvaltning för budgelårel 1984/85 anvisaett reservationsanslag av I . Medelsförbrukningen för inredning och utrustninginnevarande och nästa budgetår har beräknats till ca 10,5 milj. kr.Tillgängligt på anslaget är ca 16 milj. kr. Föredragande statsrådet förordaratl anslaget förs upp i statsbudgeten med . Utskottet har inget atlerinra mol detla. alt till Inredning avbyggnader för statlig förvattning för /85 anvisar ettreservationsanslag av I . Utskottet tillstyrker regeringens under punkt H2 (s. 164)framlagda förslag och hemställer atl lill för storhushållens rationalisering för /85 anvisarett anslag av . Stockholm.den 22 mars 1984 På finansutskottets vägnar ARNEGADD Närvarande: (), (), Per-AxelNilsson (s), (), (), (),(), (c). Torslen (), (), (), i (s), (), HansPetersson i (vpk) och (). FiU1983/84:27 10 Motioner om den offentliga sektorn (moment 1) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 2 som börjar med "Under senare" och slutar med "skalllösas" bort ha följande lydelse; I takt med att den kapitalistiskakrisen tilltagit har angreppen mot den offentliga sektorns tillväxt ökat. Frånborgerligt håll har man gång efter annan hävdat alt den offentliga sektornstillväxt tagit resurser i anspråk som skulle kunnat användas för en utvecklingav den privata industrin. Från SAF och borgeriigheten har man hävdat atl maninle har "råd" att utveckla den offentliga sektorn. Eftersom detsamtidigt har visat sig att behoven i samhället är många där den offentligasektorns insalser behövs, har man från storfinansens sida underblåst attackernamot den offentliga sektorn för att lämna utrymme för privatkapitalistiskspekulafion på området. Detla sker samtidig! som investeringarna inomindustrin minskar och utlandsinvesteringarna ökar starkt. Genom propagandan haren rad myter om den offentliga sektorn skapats. En redovisning av de viktigastefinns i molion 372. Självfallet är inte den offentliga sektorn perfekt ellerofelbar. En tilltagande kritik mot samhällsorganen har kunnat noteras förderas, som det uppfattas, alltför invecklade regler, föreskrifter ochbeslutsprocesser. Brister i myndigheters lyhördhet för människors behov harockså påverkat synen på den offentliga sektorn. Dessutom har den uppfattningenfått vid spridning all offentlig verksamhel i alltför stor utsträckning ersätterindividens eget engagemang och aktiva insats när individuella eller kollektivaproblem skall lösas. Detta synsätt har fått många atl tro atl man bör"satsa på sig själv" trots atl del är uppenbart att de stora behoveni samhällel inle kan fyllas på annal sätt än genom kollektiva insalser. dels den del av Utskottets yttrandesom på s. 3 börjar med "Ett vikligl" och på s. 4 slutar med"sida" bort ha följande lydelse; Det utredningskrav som framförs imotion 372 överensstämmer i stort med yrkandena i motion 475 (vpk). Enligtutskottels mening är det angeläget att en samlad analys kommer lill stånd avden offentliga sektorns roll i samhället i enlighet med de intentioner somredovisas i motionen. Utskottet tillstyrker sålunda bifall till motion 372. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse; 1. beträffande den offentliga sektorns roll i samhället attriksdagen med bifall till motion 1983/84:372 som sin mening ger regeringen lillkänna vad utskottet anfört. FiU1983/84: 27 Motioner om den offentliga sektorn (moment 1;motivering) , ,och (alla m) anser alt den del av utskottetsyttrande som på s. 2 börjar med "Den offentliga" och pä s. 4 slutarmed "sida" bort ha följande lydelse: