bet · G701AU2 · 1983-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas fyramotioner med anknytning till ledighetslagstiftningen. Motionerna väcktes underdet förra allmänna motionstid. bedrevs underledning av ett översynsarbete beträffande de s. k.ledighetslagarna. I tre motioner från det förra begärs att dettaöversynsarbete skall fullföljas. I en av motionerna, 1982/83:1636 avAlf Wennerfors m. fl. (m), förutskickas att ändringar bör göras med hänsyntill ledighetslagstiftningens ekonomiska konsekvenser för samhälle och företag.Utskottet utesluter inte att ändringar kan visa sig motiverade av teknisk ochliknande art men anser därutöver att man inte skall ompröva målsättningen förde olika lagarna eller de avvägningar som gjorts mellan arbetsgivarnas ocharbetstagarnas intressen. Moderata samlingspartiet fullföljeryrkandet i motion 1636 med en reservation till betänkandet. De två andra motionerna,1982/83:1507 av m. fl. (m, c, fp) och 1982/83:1530 av SigvardPersson m. fl. (c, m, fp) motiverar behovet av en fortsatt översyn avledighetslagstiftningen främst med förhållandena för småföretagen. Utskottetgör med anledning härav vissa uttalanden som mynnar ut i att motionerna intebör leda till någon åtgärd. Avslutningsvis tar utskottet uppmotion 1982/83:1508 av () och () om förtur tilldagarbete för småbarnsföräldrar. Utskottet menar att detta är en fråga som börlösas genom överläggningar mellan parterna på arbetsmarknaden. 1982/83:1507 av m. fl. (m, c, fp) I mofionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära en skyndsam översyn av ledighetslagarna i enlighet med vad som anförts imotionen. \ 1983/84.18 saml.Nrl AU1983/84:2 2 1982/83:1508 av () och () I motionen yrkas att beslutar begära attregeringen initierar arbetsmarknadens parter till överläggningar om att erbjudasmåbarnsföräldrar förtur till dagarbete. 1982/83:1530 av m. fl. (c, m, fp) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av en översynav ledighetslagarna. 1982/83:1636 av m. fl. 10. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till ändring av ledighetslagarna enligt vad som anförs i motionen. Yrkandena1-9 i motionen behandlas i betänkandena AU 1983/84:3 och 5. Till ledighetslagarna räknassemesterlagen (1977:480), studieledighetsla-gen (1974:981),föräldraledighetslagen (1978:410), lagen om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare (1972:650) och den s. k.SIA-ledighetslagen (1979:1184). Till denna lagstiftning hör i sak också 1939års lag om förbud mot uppsägning eller avskedande av arbetstagare medanledning av värnpliktstjänstgöring m. m. även om lagen inte innehåller någraledighetsregler. I de ovan redovisade lagarna är rätten till ledighethuvudsyftet med lagstiftningen. Dessutom finns ledighetsbestämmelser intagna iandra lagar. Av särskilt intresse i detta sammanhang är den rätt till ledighetför uppdragets fullgörande som tillkommer fackliga förtroendemän och skyddsombudenligt förtroendemannalagen resp. arbetsmiljölagen. Därutöver finns enligt anställningsskyddslagen rätt för enuppsagd arbetstagare att få ledigt för att söka ett nytt arbete. Rätt tilltjänstledighet för offentliga uppdrag föreskrivs i regeringsformen (4 kap. 6 §)och kommunallagen (3 kap. 4 §). Vid sidan om den lagfästa rätten till ledighet finns deformer av ledighet som är reglerade genom avtal - antingen enskildaanställningsavtal eller kollektivavtal. Likaså kan den i lag medgivnaledigheten utvidgas genom avtal, exempelvis längre semester än fem veckor.Ledighet kan slutligen i vissa fall följa av vad som är brukligt påarbetsmarknaden. tog den dåvarande trepartiregeringeninitiativ till en översyn av ledighetslagstiftningen. Utgångspunkternaredovisades för i propositionerna 1979/80:150(kompletteringspropositionen, s. 50) och 1980/ AU1983/84:2 3 81:20 (den s. k. besparingspropositionen, s. 37).Översynsarbetet leddes av och resulterade iföljande rapporter: () avgivna rapportFrånvaron i arbetet - omfattning, utveckling och kostnader. I rapporten belyseskostnaderna för frånvaron med utgångspunkt i tre olika ekonomiska perspektiv,nämligen ett samhällsekonomiskt, ett företagsekonomiskt och ettstatsfinan-siellt. Den av och Samhälle (SNS)likaså avgivna rapporten ökat flexliv, en studie avledighetslagarna och dess konsekvenser för verksamhet i företag ochmyndigheter. Två av undersökningens slutsatser är att regelsystemet behöverförenklas och att de små företagens situation bör särskilt uppmärksammas. Den av rättssekretariat iapril 1982 avgivna promemorian Ledighetslagarna (Ds A 1982:5). I promemoriangörs en lagteknisk granskning av de aktuella lagarna. Den mynnar inte ut ikonkreta lagändringsförslag utan är närmast att se som en kartläggning avförekommande problem till ledning för ett fortsatt utredningsarbete. Utöver det ovan redovisade översynsarbetet - som åberopatsi de aktuella motionerna - skall här nämnas följande utredningsverksamhet somockså berör ledighetslagsfiftningen. Den kommitté som haft till uppgift att pröva frågorna omundervisning i svenska för invandrare, , lade i sittbetänkande (SOU 1981:86) fram förslag till en helt ny lagom rätt för invandraretill ledighet för att delta i undervisning i svenska. Det ingick semesterkommittés uppdrag att följatillämpningen av den nya semesterlag som gäller . Kommittén ladesned genom ett regeringsbeslut . har därefter på förslagav socialutskottet (SoU 1982/83:4 med reservation från m, c, fp) begärt attutredningsarbetet skall återupptas. Regelsystemet inom föräldraförsäkringen hör till de frågorföräldraförsäkringsutredningen haft till uppgift att granska. Utredningen hari bl. a. den delen redovisat sina överväganden i betänkandet Enklareföräldraförsäkring (SOU 1982:36). Betänkandet har remissbehandlats och beredsf. n. i tillsammans med annat utredningsmaterial beträffandedet ekonomiska stödet till barnfamiljerna. m. fl. (m) pekar imotion 1636 på att de ökade möjligheterna till ledighet från arbetet utantvivel haft stor betydelse för de anställda. Å andra sidan innebär den stigandefrånvarofrekvensen en ökad belastning på såväl samhället som företagen.Särskilt gäller det om korttidsfrånvaron. Utvecklingen leder vidare till får en allt större grupp vikarier med otrygga anställningsförhållanden. Föratt de negativa verkning- 1* 1983/S4. AU1983/84:2 4 arna av ledighetslagarna skall kunna begränsas bör dettotala ledighetsuttaget ställas mot vad vi har råd med. Större hänsynmåste kunna tas till förutsättningarna på den enskilda arbetsplatsen. Reglernaför studieledighet bör särskilt övervägas. Det översynsarbete som igångsattes iarbetsmarknadsdepartementet med syfte att anpassa ledighetslagarna till defaktiska förutsättningarna på arbetsmarknaden bör påskyndas. Förslag till ändringav dessa lagar med den inriktning som anges i motionen bör läggas fram förriksdagen. Även i motionerna 1507 av m. fl. (m, c, fp)och 1530 av m. fl. (c, m, fp) begärs en fortsatt översyn avledighetslagarna. I båda motionerna lägger man särskild vikt vid att denbegärda översynen leder fram till en anpassning till de mindre företagenssituation. Motion 1507 ger exempel på lagändringar som anses påkallade,nämligen att studieledighet endast skall ges för grundläggande studier, attförenklingar genomförs i semesterlagen och att det fackliga tolkningsföreträdetslopas i studieledighets- och förtroendemannalagarna. () och () utgår i motion1508 från att arbetslivet bör anpassas till barns och föräldrars behov.Speciellt måste hänsyn tas till småbarnsföräldrarna. Dessa har numera rätt attförkorta sin arbetsdag . Därtill bör de också så långt möjligterbjudas dagarbete. Motionärerna säger att detta är en angelägen men kompliceradfråga. I första hand bör den lösas genom överenskommelse mellan parterna påarbetsmarknaden. bör begära att regeringen tar initiativ till sådanaöverläggningar. Utskottet behandlade på hösten 1980i betänkandet AU 1980/81:7 en motion av () och ()med begäran om en översyn av de lagstadgade ledighetsformerna. Utskottethänvisade till att ett översynsarbete av det begärda slaget redan igångsattsvarför motionen inte borde leda till någon åtgärd. Det blev också riksdagensbeslut. Socialdemokraterna reserverade sig beträffande motiveringen förutskottets avstyrkande av motionen och framhöll bl. a. att översynsarbetetinte fick innebära att möjligheterna till ledighet för skilda ändamål skallsättas i fråga. Utskottet avgav påföljande höst ett nytt betänkande omolika ledighetsfrågor, AU 1981/82:7.1 det betänkandet markeradesocialdemokraterna genom ett särskilt yttrande att de vidhöll de ståndpunkterde redovisat i den under föregående år avgivna reservationen. I ett annatsärskilt yttrande anförde företrädarna för moderata samlingspartiet synpunkterpå ledighetslagstiftningens negativa konsekvenser. Dessa synpunktersammanfaller i det väsentliga med vad som anförs i motion 1636. tillkom ett antallagar om rätt till ledighet för olika ändamål: lag om rätt förinvandrare till ledighet och lön vid deltagande i undervisning i svenska språket,studieledighetslag, föräldraledighetslag och lag omrätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, den s. k. SIA-lagen.År 1977 antogs en ny semesterlag. Ledighetsbestämmelser finns också i 1974 årslag om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen och 1977 årsarbetsmiljölag som gäller de fackliga förtroendemännens resp. skyddsombudensrätt till ledighet för uppdragen. Därutöver ger annan lagstiftning rätt till ledighet förexempelvis värnpliktstjänstgöring och offentliga uppdrag. tog den dåvarande trepartiregeringen initiativtill en översyn av ledighetslagstiftningen. Översynen angavs ha till syfte bl.a. att förbättra samspelet mellan olika lagar och därmed arbetsmarknadensfunktionssätt utan att man för den skull rubbade lagstiftningens grundläggandeinriktning. Översynsarbetet leddes av ochresulterade, såsom redovisats i det föregående, i att tre rapporter lades framåren 1981 och 1982 av . ochSamhälle samt rättssekretariat. Syftet med dessa rapporter var att belysa omfattningen ochkostnaderna för frånvaron i arbetet liksom av ledighetslagarnas konsekvenser iföretag och myndigheter. Vidare gjordes en lagteknisk översyn av den aktuellalagstiftningen. Allmänt sett har genom rapporterna gjorts en probleminventeringavsedd att ligga till grund för fortsatta överväganden. Att sådana övervägandenkommer fill och mynnar ut i konkreta förslag beträffande lagstiftningen är vadsom begärs i de tre föreliggande motionerna 1636 av m. fl. (m),1507 av m. fl. (m, c, fp) och 1530 av m. fl., (c,m, fp). I motion 1636 med begäran om förslag till ändring avledighetslagarna framhävs de ekonomiska konsekvenserna för företagen ochsamhället av de ökade möjligheterna till ledighet som ledighetslagarna harmedfört. För att begränsa de negativa verkningarna av dessa lagar, anförmotionärerna, bör det totala ledighetsuttaget ställas mot vad vi har rådmed. Motionärerna pekar vidare på otrygga anställningsförhållanden för devikarier som anställs och framhåller ytterligare att större hänsyn måste tastill förutsättningarna på de enskilda arbetsplatserna. I de två andra motionerna, av m. fl. fl., motiveras behovet av en fortsatt översyn avledighetslagstiftningen med de särskilda problem denna lagstiftning sägs hafört med sig för småföretagen. För egen del vill utskottet först konstatera att när detgäller en av de aktuella lagarna, svenskundervisningslagen, föreligger sedanett par år tillbaka ett utredningsförslag till en helt ny lag. AU1983/84:2 6 Detsamma gäller omföräldraförsäkringsutredningens betänkande om enklare föräldraförsäkring, somockså berör reglerna om föräldraledigheten. Vidare begärde förrahösten på förslag av socialutskottet att det tidigare nedlagdautredningsarbetet beträffande semesterlagen skall återupptas. Vad dessa trelagar beträffar finns inte nu anledning att påkalla en översyn eftersom detantingen föreligger förslag till en reviderad lagstiftning eller, såsom falletär med semesterlagen, redan tagit initiativ till en fortsattutredning. Det finns vidare anledning att påminna om det arbete somsedan förra hösten bedrivs av den inom verksammaarbetsrättsliga beredningsgruppen. Det är givet att man inom den gruppen haranledning att ta upp tillämpningsproblem av teknisk och liknande artbeträffande t. ex. studieledighetslagen som aktualiserats genom det tidigareöversynsarbetet eller i andra sammanhang. Däremot anser utskottet att man inteskall ge utrymme för att ompröva målsättningen för de olika lagarna eller deavvägningar som gjorts mellan arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen.Därför kan utskottet inte ställa sig bakom tanken på ett utredningsarbete medden av m. fl. (m) begärda inriktningen som ytterst syftar tillatt på föregivna ekonomiska grunder beskära de anställdas genom lag tillerkändamöjligheter till ledighet. Motion 1636 avstyrks sålunda. Motionerna 1507 och 1530 är som förut nämnts främstinriktade på att få till stånd en anpassning av ledighetslagstiftningen till deförhållanden som gäller för småföretagen. Utskottet ifrågasätter om det kanvara till fördel för småföretagen och deras möjligheter att rekrytera ochbehålla arbetskraft att man för dem genomför ändringar i regelsystemet som avderas anställda måste upplevas som försämringar i förhållande till vad somgäller på arbetsmarknaden i övrigt. Vad nu sagts hindrar inte att man prövar dejämkningar inom regelsystemets ram som visar sig motiverade och möjliga attgöra med hänsyn till småföretagen. En sådan prövning hör på ett naturligt sättsamman med den nyssnämnda beredningsgruppens överväganden om det fortsattareformarbetet på det arbetsrättsliga området. Med hänsyn till vad nu och ovananförts anser utskottet att motionerna 1507 och 1530 inte bör leda till någonåtgärd. Härfill vill utskottet foga följande. De nu behandlademotionerna syftar i olika grad till att strama åt de anställdas möjlighetertill ledighet eller avkortad tjänstgöring. Utskottet vill därför påpeka att detförs en debatt från motsatt utgångspunkt, nämligen att det frånsysselsättningspolitisk synpunkt finns anledning att se positivt påindividuella önskemål från de anställdas sida om kortare arbetstid ellertjänstledighet, i det senare fallet för att t. ex. pröva annan verksamhet.Utskottet avser inte att i detta sammanhang ta upp saken till närmarediskussion men vill peka på att synpunkter av detta slag har aktualiserats bl.a. i regeringens avlämnade proposition om särskilda sysselsättningsåtgärderför /84. Avslutningsvistar utskottet upp motion 1508 av () och AU1983/84:2 7 () som förespråkar att småbarnsföräldrarskall ges förtur till dagarbete. Motionärerna utgår från att barn har rätt tillsina föräldrar och att man på olika sätt bör stödja föräldrarna i deras fostranav barnen. Därför bör arbetslivet anpassas till barns och föräldrars behov.Särskilt bör hänsyn tas till det önskvärda i att småbarnsföräldrarna har arbetepå . Detta behov bör enligt motionärerna tillgodoses i första hand genomatt parterna på arbetsmarknaden överenskommer om att småbarnsföräldrar erbjudsförtur till dagarbete. Motionärerna vill att regeringen skall ta inifiativ tillöverläggningar mellan parterna i denna fråga. Det råder inte delade meningar om det önskvärda i attarbetslivet anpassas till människornas behov och förutsättningar. Däri ingåratt man tar hänsyn till de särskilda problemen för olika grupper blandarbetstagarna. En av dessa grupper är förvärvsarbetande föräldrar med barn iförskoleåldern. Av de särskilda åtgärder som vidtagits till stöd för dem skallhär framhållas utbyggnaden av samhällets barnomsorg och de möjligheter fill tjänstledighetoch avkortad arbetstid som den tidigare nämnda föräldraledighetslagen ger. Vad nu beträffar förslaget att gå vidare genom att beredasmåbarnsföräldrar förtur till arbete på dagfid kan utskottet ansluta sig tillmofionärernas mening att detta är en fråga som det ligger närmast till handsatt lösa genom överläggningar mellan arbetsmarknadens parter. Det är inte baraså att parterna bäst kan bedöma inom vilka branscher det kan föreligga ettpåtagligt behov av den föreslagna åtgärden. De har också möjhghet att samtidigtbeakta behovet av en motsvarande åtgärd för andra grupper, såsom handikappadeoch äldre arbetstagare. Erforderliga initiativ bör kunna tas av parternasjälva, och det är således enligt utskottets mening inte påkallat med särskildaåtgärder från regeringens sida såsom begärs i motionen. Denna avstyrksföljaktligen av utskottet. 1. beträffandeändring av ledighetslagarna attriksdagen avslår motion 1982/83:1636, yrkande 10, 2. beträffande översyn avledighetslagarna med hänsyn till småfö retagen att avslår motionerna 1982/83:1507 och 1982/ 83:1530, 3. beträffande/örfMf till dagarbeteför småbarnsföräldrar att avslår motion 1982/83:1508. AU 1983/84:2 8 Närvarande:Frida (), (), (), (),(), (vpk), (), IngridHemmingsson (m), (), (), i (m), (), (), tredje vice talmannen () och (). Ändringav ledighetslagarna (mom. 1) AlfWennerfors, , och i (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar "För egen" och på s. 6 slutar "/84"bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 1636 har 1970-talets snabbautbyggnad av möjligheterna till ledighet från arbetet utan tvivel haft storbetydelse för de anställda. Detta är en sida av saken som man har anledning atthålla i minnet. Men det finns också en annan sida, och det är de problem avolika slag som ledighetslagsfiftningen har fört med sig på arbetsplatserna. Denökade frånvaron, och då särskilt korttidsfrånvaron, medför en ökad belastningpå samhälle och företag i form av merkostnader för produktions- och produktivitetsbortfall.Det hör vidare fill bilden att de ökade möjligheterna till ledighet och denförbättrade anställningstryggheten för arbetstagare med fast anställning harlett fill att vi har fått en växande kader av vikarier varsanställningsförhållanden är i motsvarande grad otrygga. En ytterligare aspektär att de olika lagarna skall tjäna olika ändamål, och de har dessutomtillkommit vid olika ddpunkter med följd att regelsystemet har blivit krånghgt,inte minst därför att samma typ av problem har kommit att lösas på olika sätt ide oHka lagarna. Detär mot den bakgrunden man skall se det tidigare nämnda arbetet med en översynav lagsfiftningen om ledighet. Detta har lett till att man har fått enbelysning av problemen från ekonomiska, organisatoriska och lagtekniska synpunkter.Det är angeläget att man nu fullföljer detta arbete och låter det mynna ut ipraktiska slutsatser i form av förändringar av lagstiftningen. Engiven utgångspunkt i detta arbete är att ställa det totala ledighetsuttaget perår mot vad vi har råd med. Det är vidare angeläget att lagsfiftningen präglasav enkelhet och likformighet i uppbyggnaden eller att man m. a. o. strävar moten minskad detaljreglering. Lagstiftningen måste vidare i högre grad än nu ärfallet ta hänsyn fill de skilda förutsättningar som råder på de enskildaarbetsplatserna. Särskilt bör de små företagens situation uppmärksammas. Sammanfattningsvisföreslås att uttalar sig för att det tidigare inledda översynsarbetetbeträffande ledighetslagstiftningen fullföljs efter de ovan angivnariktlinjerna. Ett sådant uttalande bör delges regeringen. AU1983/84:2 9 Med vad ovan anförts och förordatstillgodoses syftet med motionerna 1507 och 1530. Dessa motioner behöver alltsåinte föranleda någon särskild åtgärd från sida. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande ändring av ledighetslagarnaatt med bifall fill motion 1982/83:1636 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Översyn av ledighetsiagarna med hänsyn tillsmåföretagen (mom. 2) i (c), tredje vice talmannenKari () och () anför: Ledighetslagarna skiljer intemellan stora och små företag, men lagstiftningens verkningar slår olika. I destora företagen tenderar frånvaron på grund av ledighetslagarna att uppfattassom ett led i den omsättning av personal företaget under alla förhållandenmåste ta hänsyn till i sin planering. De små företagen har inte en motsvarandepersonalomsättning. I dessa företag är tendensen i stället att varje anställdblir en nyckelperson som inte utan vidare låter sig ersättas av en vikarie. Som ett annat exempel på problem för de små företagen kanman peka på att vissa ledighetsformer är semesterlönegrundande. Om företagetanställer en vikarie vid ledighet av det slaget får det betala dubblasemesterlöner. I det lilla företaget blir detta en kännbar ökning avlönekostnaderna. Det anförda är exempel på problem för småföretagen som detenligt vår mening är angeläget att man försöker komma till rätta med vid deöverväganden inom arbetsrättsliga beredningsgruppsom utskottet har förutsatt i den föregående framställningen. Förtur till dagarbete för småbarnsföräldrar (mom. 3) , , ochBarbro i (alla m) anför: Vi har förståelse för tanken attparterna på arbetsmarknaden genom överläggningar sinsemellan gör det lättareför småbarnsföräldrar att få arbete i de fall detta upplevs som ettpåtagligt problem för de berörda arbetstagarna. Det normala bör emellertid varaatt förläggningen av arbetstiden ut i de enskilda fallen mellanarbetstagaren och arbetsgivaren i samråd. På det sättet bör det vara möjligtatt tillgodose varierande önskemål från föräldrars sida. Det är t. ex. inteovanligt att föräldrar önskar få tjänstgöringen förlagd till skilda tider pådygnet så att en av dem alltid kan vara hemma hos barnen. Sådana individuellaönskemål från föräldrarnas sida AU 1983/84:2 10 börinte motverkas av centrala rekommendationer om dagarbete för småbarnsföräldrar.