bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — 1. attriksdagen beslutar att äldrestöd till tekoindustrin skall utgå ocksåefter samt att begära att regeringen tillgodoser eventuelltökat medelsbehov inom anslaget Syssebättningsskapande åtgärder, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att en utvärdering av effekterna av detnedtrappade äldrestödet görs budgetproposition. Behandlas i utskottets yttr. AU 1983/84:21 1983/84:2037 av GunnelJonäng (c) och i (c) 4.att hos regeringen begär att statliga resurser ges för att 81möjliggöra utveckling av AMU-center i samt träindustrien utbildning iOvanåkers-Bollnäs-Ljusdalsområdet, Yrkandena1-3 och 5 kommer att behandlas i betänkandet AU 1983/ 84:23. 1983/84:2053av m. fl. (s) 77 I motionen yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att en plan utarbetas för en teoretiskfortbildning av anställda med kort gmndutbild- Motiveringen till yrkandet återfinns i motion1983/84:2051. 1983/84:2060av m. fl. 1.att med ändring i proposition 1983/84:100 under bil. 12, 56,66 27,38 , B 1. utöver regeringens förslag avseende merintensiva insatser för handikappade arbetssökande enligt vad som anförs imotionen. Yrkandena 2-5 kommer attbehandlas i ett senare betänkande. 1983/84:2099av Per m. fl. (m) 71_ 74 39, 40 I motionen yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om huvudmannaskapet för arbetsmarknadsutbildningen .Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1983/84:2097. 1983/84:2384av m. fl. 3.att beslutar minska anslaget under Sysselsättningsskapande lOOåtgärder på huvudtitel med 150 milj. kr.. Yrkandena 1, 2 och 4 kommer att behandlas i betänkande AU 1983/84:23. 1983/84:2390 av () och JanHyttring (c) I motionen yrkas att beslutar 1. attVärmlands län tilldelas högsta möjliga anslag till ombyggnader av 97 vägnätet, 2. attmedel ställs till förfogande för nybyggnad av vägen 97 Mossf allet-Rämen. 1983/84:2399av () och () 1.att bemyndigar regeringen att för /85, om det i06på grund av arbetsmarknadsläget bedöms angeläget, besluta om en ökning av AU 1983/84:21 antalet tjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga med högst 100 000, 2.att hemställer att regeringen låter utreda hur utbildningen av vapenfriatjänstepliktiga skall organiseras så att utbildningsbehovet kan fillgodoses. 1983/84:2401 av m. fl. (vpk) I motionenyrkas 2. att hemställer hos regeringen att utarbeta förslag sominnebär avskaffande av de lärarlösa lektionerna (självstudietimmarna) inomarbetsmarknadsutbildningen, 3. att hemställer hos regeringen om förslag till finansieringav de föreslagna åtgärderna på tilläggsbudget för /85. Yrkande 1 kommer attbehandlas av utskottet i ett senare betänkande. 1983/84:2458av m.fl. (vpk) Imotionen yrkas att beslutar att godkänna vad som i motionen anförs omsärskild sysselsättningsbudget. Motiveringen till yrkandetåterfinns i motion 1983/84:2455. 1983/84:2488av () och () I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavsättning av . för stöd till fjällägenheter inom ramen förarbetsmarknadsverkets anslag. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion1983/84:2486. 1983/84:2507av m. fl. 1.att beslutar begära att regeringen låter statistiska centralbyrånframlägga förslag till en utvidgning av arbetskraftsundersökningarna att ocksåomfatta de arbetslösas försörjningssituation med särskild hänsyn till dem sominte får någon form äv arbetslöshetsunderstöd, 3. att begär att regeringen i den utvärdering som skall görasav systemet med ungdomslag också redovisar hur många i ungdomslagen som fåtterbjudande om reguljära heltidsjobb och vad som hänt med dem somfyHt , 4. att begär att regeringen aktivt verkar för att överläggningmed parterna om särskilda ungdomsavtal återupptas, 5. att begär att regeringen på försök ger bidrag tillarbetsgivare som vill anställa arbetslösa akademiker för projektarbete, 6. attriksdagen begär att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med representanter för forskningen, arbetsmarknadens parter och unga yrkesutbildade människor med uppgift att kartlägga förutsättningarna för och nya vägar för unga människor att få en plats på framtidens arbetsmark nad, Behandlasi utskottets yttr. 20, 25, 33 Behandlas i utskottets yttr. 74,75 40,41,42 AU 1983/84:21 7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om översyn av arbetsförmedlingslagen, 8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om alternativa utbildningsanordnare iarbetsmarknadsutbildningen, Yrkandena 2, 9 och 10kommer att behandlas i senare betänkanden. 1983184:2515 av Hans Nyhage (m) och () I motionen yrkas 1. att beslutar att det s. k. äldrestödet till tekoindustrinskall utgå 109 under /85, 2. att beslutar att till Tillfälligt sysselsättningsbidrag förtextil- och 109 konfektionsindustrin för /85 anvisa ettförslagsanslag av i enlighetmed vad som anges i motionen. var i genomsnitt 4 224 000 personersysselsatta enligt arbetskraftsundersökningar (),en ökning med 5 000 mot året innan. var 4 190 0(X) personersysselsatta. UtveckHngen redovisas i diagram 1. 1 400 1 200 1 000 800 600 4001 200 ANTAL SYSSELSATTA INOM OFFENTLIGA TJÄNSTER, INDUSTRI 1 OOD-TAL SAMTPRIVATA TJÄNSTER ENL , SASONGRENSAT.KVARTALSGENOMSNITT ,---'"(jrrE HL I G A TJ/ O V/i R (EXKL J 'RIV/TA T.ANST 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Av diagrani 2 framgår att antalet sysselsattakvinnor ökat kraftigt medan antalet sysselsatta män minskat något. Underperioden har totalantalet arbetstimmar minskat. AU 1983/84:21 DIAGRAM2 Sysselsättning och arbetstider () .......................................................... I ' ' Arbatallntmar per Individ och väcka Antalet arbetslösa uppgick enligt i febmaritill 139000, vilket motsvarar av arbetskraften. varmotsvarande tal 155 000 resp. . Antalet arbetslösa ungdomar under 25 åruppgick i febmari till 37 000 mot 45 000 samma månad året innan. Idiagram 3 redovisas den relativa arbetslösheten totalt och för ungdomar under25 år . RELATIV ARBETSLÖSHET TOTALT OCH FiiR UNGDOMAR UNUtR 25 Ar. SÄSONGRENSAT, KVÄRTALSGENOMSNI TT AU 1983/84:21 Antaletnyanmälda ledigaplatser uppgick till 67 000 i febmari , en ökning med 14000 jämfört med samma månad 1983. UtveckHngen redovisas i diagram 4. DIAbRAM 4 1000-TAL 70 NYANMÄLDALEDIGA PLATSER MED MER ÄN 10 DAGARS VARAKTIGHET, SÄSONGRENSAT,KVARTALSGENOMSNITT Antalet varsel om uppsägningar har halverats sedanfebruari 1983 och uppgick tiH 2 100. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ligger på enhög nivå. var 221 800 personer föremål förarbetsmarknadspoHtiska åtgärder, en ökning med ca 38 000 jämfört med sammamånad året innan. Den största delen av ökningen förklaras av att 24 000ungdomar var placerade i den nya verksamheten med ungdomslag . Idiagram 5 redovisas utvecklingen beträffande arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbeten . 2 1983/84. Diagram 5 Antal personer i arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbete. 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 Förutsättningar för utvecklingen på arbetsmarknaden I propositionen konstateras attutvecklingen på arbetsmarknaden vänt . Sysselsättningen har nedgång återigen börjat utvecklas i positiv riktning. Ökningen avarbetslösheten har hejdats. Det framhålls emellertid att den fortfarande liggerpå en hög nivå. Fortsatta ansträngningar måste därför göras för att få tillstånd en minskning av arbetslösheten. När det gäller förutsättningarna för UtveckHngen påarbetsmarknaden anförs i propositionen att industriproduktionen under år 1984beräknas öka med . Detta medför en fortsatt ökning avkapacitetsutnyttjandet i industrin. Devalveringen som genomfördes hösten 1982har enligt propositionen tillsammans med måttliga kostnadsstegringar skapatgrunden för de framgångar som svensk industri nu kan skörda. Regeringen är fastbesluten att fullfölja den utstakade linjen att stärka svenskt näringslivskonkurrenskraft och därmed sysselsättningen. Grundförutsättningen för attdetta skall lyckas är att inflationen för stannar inom det uppsattamålet. De pågående avtalsförhandlingarna har här avgörande betydelse. Enligt propositionen finns det anledning anta att utbudetav arbetskraft kommer att ligga på en högre nivå än under år1983. kommer tillväxten i antalet nya arbetstillfällen attförstärkas. Arbetslösheten bedöms kunna minska . Förutsättningarna för utvecklingen på arbetsmarknadenbehandlas i motioner från moderata samlingspartiet, , folkpartietoch vpk. AU 1983/84:21 19 Moderata samlingspartiet framhåller i motion 916med som första namn att situationen på arbetsmarknaden under enhalv period med socialdemokratisk regering varit sämre än sedanstatistiken i nuvarande form infördes. var fler människor öppetarbetslösa och antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder slog nyarekord. EnHgt motionärerna inger regeringens oförmåga och ovilja att ta itu medunderskott, skattetryck m.m. mycket stor oro . Motionärernaanser att grunden för dagens problem på arbetsmarknaden står att finna i densedan två årtionden ensidiga expansionen av den offentliga sektorn på bekostnadav de privata sektorerna i ekonomin. Finansieringen av den växande offentligasektorn har blivit en allt tyngre börda att bära för enskilda och företag somdärigenom fått försämrade förutsättningar att utvecklas. Det ökande skatte- ochavgiftstrycket har vidare enligt motionärerna minskat industrisysselsättningenoch även medfört att antalet anställda i den privata tjänste- ochservicesektorn ökat betydligt långsammare än vad som annars varit möjligt. Deoffentliga monopolen inom många service- och tjänsteområden har också varit eneffektiv hämsko på den privata sektorns tillväxt. Sysselsättningen har endastkunnat upprätthållas genom den växande AMS-politiken. , när vi av bådeekonomiska och strukturella skäl kan fortsätta att bygga ut denoffentiiga sektorn, innebär den dåliga tillväxtkraften i ekonomins privatasektorer att vi kommer att brottas med stora svårigheter på arbetsmarknadenunder åtskilliga år framöver, anför motionärerna. Deframhåller vidare att den ekonomisk-jDolitiska strategi som baseras på denkraftiga devalveringen, ytterligare ekonomiska och administrativa pålagor påföretagen, löntagarfonder samt fortsatt miljardmllning tHl AMS, gör attparterna på arbetsmarknaden inte ges någon möjlighet att ta ansvar för vare sigföretagens lönsamhet eller sysselsättningen i näringslivet. Den rollen ansermotionärerna har tagits över helt av regeringen. Risken är stor att effekternaav regeringens ekonomisk-poHtiska åtgärder tillsammans med försök att hållasysselsättningen uppe genom AMS-arbeten leder till ett sammanbrott försysselsättningspoHtiken. Motionärernaanför också att grunden för en positiv arbetsmarknadsut-veckHng är enkraftsamling kring de drivkrafter i samhället och ekonomin som har de bästaförutsättningarna för tillväxt. Det innebär generell stimulanspolitik genomskatte- och avgiftssänkningar på arbete och produktion, avregleringar ochdecentraHsering. Resurser måste friare kunna söka sig till de områden som harde bästa tillväxtförutsättningarna. De privata sektorerna i ekonomin måsteprioriteras framför de offentliga. I motionen anförs vidare att de offentligatjänste- och servicemonopolen måste brytas och utsättas för konkurrens frånprivata företag som genom medborgarnas efterfrågan ges möjlighet att etablerasig och växa. En satsning bör vidare ske på den tekniska utvecklingen.Slutligen framhåHs i detta sammanhang vikten AU 1983/84:21 20 avgenerella stimulanser och undanröjande av hinder för nyföretagande och tillväxti de små och medelstora företagen. Centerpartietframhåller i partimotion 568 att den socialdemokratiska regeringspolitikenhittills har varit otillräcklig till sin omfattning och inriktning för att hävaarbetslösheten. Arbetslösheten har varit högre än trotsatt antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat. Dennuvarande regeringspolitiken är enligt påfallande passiv - föratt inte säga defensiv - när det gäller att skapa varaktiga jobb och bygga utden svenska industrin. Devalveringen 1982 är praktiskt taget det enda offensivainslaget. Denna motverkas emellertid av en allmän politisk inriktning som fårbegränsande effekter på näringsHvets utveckHng. Imotionen redovisas följande inslag i den förda regeringspolitiken som bedöms fånegativa långsiktiga sysselsättningseffekter: Införandet av kollektiva löntagarfonder Ett alltför högt budgetunderskoft Minskade stimulanser för riskvilligt sparande Ny inriktning av jordbrukspolitiken som kaninnebära att 20 000 jobb försvinner En avstannande regional- och glesbygdspoHtik Skattehöjningar på en lång rad områden AvveckHngen av det s. k. äldrestödet inomtekoindustrin förordar i stället en aktiv ochoffensiv politik för flera jobb och regional balans. Centerpolitiken bygger påden enskildes initiativ och engagemang. Syftet med politiken är att ge godaförutsättningar för industri och företagsamhet och att slå vakt om ochrationellt utnyttja befintHg produktionskapacitet. Förutsättningarna förproduktion och sysselsättning skall tas till vara i alla delar av landet.Ungdomarnas väg in på arbetsmarknaden måste underlättas. Folkpartietframhåller i partimotion 2507 att det är oroande med den uppåtgående trenden iarbetslöshetssiffrorna. Varje ny konjunkturnedgång nås med högre arbetslöshet,medan varje ny konjunkturuppgång bryts vid högre arbetslöshet än denföregående. Arbetsmarknaden fungerar följaktligen sämre . Regeringenspolitik saknar enligt en långsiktig strategi. I budgetpropositionensaknas en utblick över arbetsmarknadsutsikterna på . Folkpartietdelar regeringens uppfattning att mycket talar för en viss förbättring avsysselsättningsläget . Emellertid varnas för de stora osäkerheter somvidlåder en sådan prognos. Osäkra faktorer är bl. a. utvecklingen i deninternationella konjunkturen och pris- och löneutvecklingen i . Regeringenför enligt motionen en alltför kortsiktig ekonomisk politik, vilket kommer tiHuttryck i bristen på långsiktiga besparingar i de offentliga AU 1983/84:21 21 utgifterna.Därigenom läggs en mycket stor del av anpassningsbördan i den ekonomiskapoHtiken på kreditpolitiken, vHket kan innebära höjda räntor med påföljandenegativa verkningar för näringsHvets investeringar. Enligt motionärerna är detinom de enskilda företagen som sysselsättningen behöver stimuleras.Skattehöjningar riskerar att försämra konkurrensläget för näringslivet och bördärför avvisas. Vpkanför i partimotion 1049 att kraven på och kampen för rätt till arbete i dagenskapitaHstiska samhälle möter nya och annorlunda problem. De gamla metoderna attbekämpa arbetslösheten är otillräckliga. Det fordras i gmndläggande avseendenen ny analys och en ny politik. Förden långsiktiga kampen mot arbetslösheten pekar vpk på fyra grundläggandeutgångspunkter. En drastisk minskning av antalet industriarbeten i äroundviklig, om nuvarande inriktning och industriella struktur får bestå. Dennya tekniken kommer att slå ut mängder av arbeten, om den får utformas pågrundval av nuvarande sociala maktförhållanden. Den offentliga sektorns och deprivata servicenäringarnas datorisering gör det tveksamt, om någotnettotiHskott av arbeten på dessa områden kan ske. Slutiigen utgör de rådandetendenserna på arbetsmarknaden ett hot såväl mot kvinnofrigörelsen som motlönearbetarnas allmänna rättsställning och en rättvis fördelning mellan landetsregioner. Motdenna bakgrund föreslår vpk en nationell politik mot arbetslösheten enligtföljande: Upprättande av ett nationeHtindustriaHseringsprogram i samhäHelig regi. De lönearbetande måste inom ramen för ensamhällelig, politisk styrning påverka den tekniska utvecklingen. Ett omfattande program för den offentliga sektornsutbyggnad och förbättring måste utarbetas. En allmän arbetstidsförkortning måste genomföras. Den nuvarande arbetsmarknadspoHtiken måstereformeras. Ett allmänt riktmärke för industripolitiken börenligt vpk vara att under en uppbyggnadstid tillföra industrin 100 000 nyaarbetsplatser. Vpkpekar i motionen bl. a. på den offentliga sektorns betydelse försysselsättningen. Utan en utbyggnad av en rad offentliga verksamheter kan manöver huvud taget knappast föra en meningsfull politik riktad mot arbetslöshetenoch undersysselsättningen, slutar motionärerna. Utskottetvill med anledning av vad som framförs i propositionen och motionerna omförutsättningarna för utvecklingen på arbetsmarknaden framhåHa följande. Måletom full sysselsättning har en central roll i den ekonomiska politiken. Deåtgärder som vidtas inom finans-, penning- och valutapolitiken syftarföljaktligen till att främja utvecklingen på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikenfungerar som ett komplement tiH de ekono- AU 1983/84:21 22 Om de generella medlen inte förmår skapa en tillräckligt storefterfrågan kan arbetsmarknadspolitiken lösa vissa temporära problem ochhjälpa till att utjämna effekterna av en konjunkturnedgång menarbetsmarknadspoHtiken kan inte ensam upprätthålla en full sysselsättning. Detär heller inte dess syfte. Det krävs insatser från många skilda politikområden.Även om det bedrivs en effektiv arbetsmarknadspolitik krävs för fullsysselsättning en aktiv och framgångsrik närings- och industripoHtik,bostadspoHtik, utbildningspolitik osv. Förden enskilde är arbetet och dess villkor av grundläggande betydelse. Arbetet ärett medel att skapa en god försörjning. Arbetet har också ett egenvärde som enväg till social gemenskap. Arbetet svarar vidare mot grundläggande mänskligabehov av att utveckla och berika tillvaron. Att stå utan arbete fårföljaktligen ofta mycket kännbara konsekvenser. Avdet anförda framgår att det finns starka skäl för statsmakterna att vidtaåtgärder för att främja utvecklingen på arbetsmarknaden. Den socialdemokratiskaregeringen har enligt utskottets uppfattning lyckats vända den tidigarenegativa sysselsättningsutvecklingen. Genom devalveringen av den svenska kronanoch andra ekonomisk-politiska åtgärder har den svenskaexportindustrin kunnat expandera kraftigt. Lönsamheten i näringslivet harförbättrats sanitidigt som kapacitetsutnyttjandet inom industrin har ökat.Åtgärder har vidtagits och planeras för att främja de mindre och medelstoraföretagens utveckHng. I en framlagd proposition föreslår f. ö.regeringen vissa åtgärder som syftar till att främja tillväxt och förnyelseinom industrin (prop. 1983/84:135). Slutiigen kan nämnas insatserna inomregionalpolitiken som syftar till att främja utvecklingen i de utsatta delarnai landet. Utskottetdelar regeringens uppfattning att situationen på arbetsmarknaden bör kunnaförbättras ytterligare . Det vore självfallet önskvärt omutvecklingen någorlunda bestämt kunde förutses även på . Dennaproblematik behandlas bl. a. i partimotion 2507. Det finnsemellertid i det sammanhanget en rad svårbedömbara faktorer att ta hänsyn till.Här kan nämnas varaktigheten i den internationella konjunkturuppgången ochdatoriseringens och strukturomvandlingens konsekvenser för sysselsättningen.Dessa frågor har diskuterats vid ett möte inom . Den inom kortpublicerade långtidsutredningen kan också väntas ta upp den långsiktigautvecklingen på arbetsmarknaden. Somtidigare nämnts har den ekonomiska politiken en avgörande betydelse förUtveckHngen på arbetsmarknaden. Utskottet vill med anledning av vad som anförsom den ekonomiska politiken i ovan nämnda motioner hänvisa tillfinansutskottets betänkande FiU 1983/84:25. a. medanledning av moderata samlingspartiets ekonomiskpolitiska alternativ att dettainnebär en ensidigt inriktad, restriktiv finans-poHtik, där nästan enbartextremt stora budgetneddragningar skall lösa praktiskt taget alla nuvarandeobalanser i vår ekonomi. AU 1983/84:21 23 anseratt en sådan politik är såväl fördelningspolitiskt oacceptabel som stabiliseringspolitisktineffektiv. Nettoeffekten på budgeten av att man isolerat vidtar kraftiganedskärningar av offentliga utgifter är enligt finansutskottet avsevärt mindreän den ursprungliga utgiftsminskningen. Slutligen framhåller utskottet att detav moderata samHngspartiet presenterade budgetförslaget enligt preliminärakalkyler inom leder till en höjning av arbetslösheten med35 000 personer jämfört med det förslag som förs fram i finansplanen. Finansutskottetframhåller f. ö. att även de besparingar i de offentliga utgifterna somcenterpartiet och föreslagit skulle få negativa konsekvenser försysselsättningen. har på andra grunder också avstyrkt vpk:salternativa ekonomisk-politiska program. Beträffandelöntagarfondernas konsekvenser för sysselsättningen vill utskottet erinra omvad utskottet anförde i samband med att fattade beslut om införandeav dessa fonder (AU 1983/84:1 y) framhöll därvid attfonderna ger ett stabilt utbud av riskvilligt kapital som kan användas på ettlångsiktigt sätt och, oberoende av de kortsiktiga växlingarna på börsen, riktasmot de produktiva och utvecklingsbara delarna av svenskt näringsliv. Detta ären viktig fömtsättning för att en tillfredsställande sysselsättningsutvecklingskall kunna uppnås . Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottetanser sammanfattningsvis att regeringens samlade politik bör skapa godaförutsättningar för utvecklingen på arbetsmarknaden. De i sammanhangetbehandlade delarna av motionerna 568, 916, 1049 och 2507 bör i konsekvenshärmed avslås i aktuella delar. Arbetsmarknadspolitikensinriktning m. m. Även om situationen på arbetsmarknaden bör kunnaförbättras anser regeringen det nödvändigt att dearbetsmarknadspolitiska insatserna bibehålls på en hög nivå. De obalanser sompräglar svensk ekonomi bedöms så omfattande att det endast ärmöjligt att väsentligt reducera de arbetsmarknadspoHtiska åtgärderna. Enutgångspunkt för insatserna blir att stimulera en fortsatt expansion avsvenskt näringsliv och skapa resurser för fortsatt utbyggnad av de angelägnabehov som finns inom bl. a. den gemensamma sektorn och i synnerhet kommunerna.En annan utgångspunkt är att öka flexibiliteten i de arbetsmarknads-politiskainsatserna. ArbetsmarknadspoHtiken måste snabbt kunna anpassas till ändradeförutsättningar. En hög beredskap finns därför att ytterligare förstärka ellerförändra inriktningen av insatserna. Ipropositionen framhålls slutligen att det i skilda regioner och hos enskHdapersoner finns en initiativrikedom som måste tas till vara för att förnyaarbetsmarknads- och sysselsättningspolitiken. För att kunna vidareutveckla nyaidéer inom ramen för arbetsmarknadspolitiken vill regeringen avsätta 10 AU 1983/84:21 24 Framställning därom görs under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. Moderatasamlingspartiet framhåller i motion 916 att de växande sysselsättningsanspråkenpå AMS har bidragit till att långsiktigt öka den strukturella arbetslösheten.Traditionell arbetsmarknadspolitik, som socialdemokraterna bygger vidare på,fungerar inte längre. Arbetsmarknadspolitikens uppgifter och metoder måsteanpassas verklighet. Föratt arbetsmarknaden skall kunna fungera bättre måste enligt motionenincitamenten för rörlighet förbättras liksom även yrkesutbildningens kvalitetoch inriktning. Vidare måste lönebildningen förändras. Motionärerna visarhärvid på det starka sambandet mellan näringsHvets lönsamhet ochsysselsättningsutvecklingen. Arbetsmarknadslagstiftningen måste reformeras ochenskilda människor och arbetsgivare erbjudas större frihet till flexibilitet iarbetsorganisation och förläggningen av arbetstider . Arbetsdelningoch generella arbetstidsförkortningar avvisas emellertid som ett medel attbekämpa arbetslösheten. Motionärernaerinrar om att direkt och indirekt satsats på konstladsysselsättning under innevarande budgetår, varav utgördirekta insatser över arbetsmarknadsbudgeten. Detta motsvarar nästan enfjärdedel av det nu beräknade budgetunderskottet eller omräknat iarbetsgivaravgifter . Utrymmet för en alternativ politik som satsarpå tillväxten i näringslivet är, menar motionärerna, därför stort. Förmandatperioden som helhet beräknas ca komma att sättas inför "konstgjord sysselsättning". Imotionen avvisas regeringens förslag om resurstillskott till arbetsmarknadspolitiken.Som motivering anförs bl. a. att arbetsmarknadspolitiken inte blir effektivaregenom större ekonomiska resurser till AMS.