bet · G701KU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Vi har fått ett svar , och vi får fundera pådet. Hurser ni på möjUgheten att få fram ett ? Vilken tid skuUe det ta? Kan ni kommentera detta? ClaesÖrtendahl: Herr ordförande! Jag vet inte om det tillåts att säga som man börsäga i alla sådana här förhandUngssituationer: Blott vet. Ungefär så serdet ut när man skall ge sig in i materia som är komplex och berör båda partersintressen. Jag vill gärna vara litet försiktig med prognosen. : Min talarlista upptar inte fler namn. Medanledning av vad sade om att vi kanske fått en delvis glättadbildde när man från löntagarorganisationemas sida beskrivit situationen skullejag vilja göra den kommentaren, att i ett skede när man står införförhandlingar kanske det rör sig om en viss försiktighet när det gälleratt gå in på de knutar och svårigheter som kan finnas. Jag vill därför uttryckamin tacksamhet mot för att man visat denna öppenhet när detgäller regeringens avsikter. Naturligtvis faller det ett stort ansvar påkonstitutionsutskottet, eftersom ni, som ni säger, med så stort intresseavvaktar vårt ställningstagande i detta granskningsärende. Jag tycker att dennafrågestund har varit väldigt nyttig liksom den information som vi inledningsvisfick. Vi skall nu noga överväga detta. Jag ber att få tacka eroch förklarar denna hearing avslutad. KU 1983/84:30 93 Utfrågningav generaldirektör och byråchef , datainspektionen, den23 angående regeringens praxis i dataärenden : Jag hälsar företrädarna för datainspektionen välkomna. Vi har ettgranskningsärende som berör er verksamhet, och utskottets ledamöter villsäkert ställa frågor, men först vill jag överlämna ordet till er. JanFreese: Vi har inte så mycket att säga, men jag kan inledningsvis nämna någraord om bakgrunden. Allai har fått den här skriften i julas. Den skulle ha kommit i oktobermen blev försenad. Här har vi sammanfattat våra erfarenheter i etttioårsperspektiv. Viinbjöd våra medarbetare att säga vad de hade på hjärtat och inbjöd också en delutomstående att föra fram sina uppfattningar. Det är alltid bra för enorganisation som har på nacken att få reda på om den har börjat få kalki lederna. Mangör en del funderingar när man samlar ihop information i ett sådant perspektiv.En fråga som man alltid ställer sig är om man har följt intentionerna medlagstiftningen. undrar jag om vi har glidit för mycken på denlagstiftning som har satts i vår hand, särskilt när man ser hur fåbesvärsärenden det har varit - inte mer än mnt 120 och på datalagsområdet baradrygt hälften. Dethänger ihop med den arbetsmetod vi har tillämpat att inte säga nej omedelbartutan försöka finna konstmktiva lösningar. Därför har det förekommit mycket fåbesvärsärenden. Dethade kanske varit bättre: att få upp fler ärenden till prövning för att få enbättre ledning, men vi har också en strävan att inte ställa till alltför mycketbesvär i . Vihar haft en styrelse med en bred sammansättning. Det har funnits en tanke bakomdetta, att det inte skulle bU så många besvärsärenden. Någotsom vi märker - det är kanske därför vi börjat fundera på om vi gliditpå lagstiftningen - är en ökad klagomålsfrekvens. Vi har haft en 100-procentigökning av klagomålen enligt datalagen . Vi märker en ökadregistertrötthet hos allmänheten, som låter höra av sig mer spontant. Detkommer nästan brev och telefonsamtal både om detta och om alternativalösningar och konstruktiva förslag om hur det borde vara. Detär alla kategorier som låter höra av sig, även tidigare registerivrare. Jagtalade i går i telefon med en tandläkarprofessor som började bli bekymrad överall registrering av hans personal. AndersBjörck: Avsikten med denna hearing är att vi skall få underlag för vår KU 1983/84:30 94 granskningav regeringens praxis i datafrågor vi granskar ju inte datainspektionen. Såvittjag förstår förekommer det inte särskilt många överklaganden, men en hel delförekommer i alla fall. Min första fråga är hur ofta regeringen under detsenaste året har upphävt datainspektionens beslut. NilsRydén: Jag har inte den statistiken med mig, men tordedet vara 10-15 ofta ganska tunga ärenden där regeringen haft en annanuppfattning än datain.spektionen. Det behöver inte vara så att man haft heltolika uppfattningar, utan man har kanske sett olika på vilka föreskrifter sombehövs. JanFreese: Totalt rör det sig om 70-talet ärenden, och omkring hälften har ändratsunder de tio åren. AndersBjörck: Finns det någon klar tendens i de ändringar som har gjorts? Kort sagt:Har regeringen i de grundläggande frågorna en annan bedömning ändatainspektionen och - i så fall - vad går skillnaderna ut på? Jag förutsätteratt vi inte behöver diskutera rena teknikaliteter, men har man gjortskärpningar eller lättnader? JanFreese: Man har väl lättat. Det har varit en skiftande praxis, och detkan vara svårt att utläsa någonting exakt. På det här området är sällan tvåärenden Uka som bär. BengtKindbom: ställde en fråga om det totala antalet besvärsärenden.Vi har fått en redovisning i en promemoria som upprättats åt oss och som jagförmodar att ni har sett. År1974 var det ganska många besvärsärenden. Det var naturligt, eftersom det varförsta året efter lagens tillkomst. Sedan låg antalet på mellan två och sjuärenden , då antalet plötsUgt nästan fördubblades. Är det någotsärskilt som har inträffat som har gjort det angeläget för sökande attöverklaga till regeringen? Dettillämpas en sådan uppdelning att datainspektionen fattar beslut när det gällerregister i allmänhet, och där man kan gå fram besvärsvägen, men när det gällerav regering och riksdag inrättade register kan man bara yttra sig. Detdiskuterades mycket vid datalagens tillkomst och även senare hur man skullegöra med vad man kallade kungaregister. Hurser datainspektionen på tillämpningen av bestämmelserna? Får ni yttra eri alla de ärendena, och har regering och riksdag beaktat era yttranden? Finnsdet några föreskrifter om detta? JanFreese: Jag kan inte säga att det hänt något speciellt som föranlett ökningen.Vi har inte skärpt vår praxis utan har vi - som jag försökte antydainledningsvis - glidit mot en ökad registrering. Närdet gäller de register som statsmakterna fattar beslut om har man ibland glömtatt invänta vårt yttrande och ibland har man kommit sent. KU 1983/84:30 95 fallenhar blivit mer frekventa. Ursprungligen var det tänkt att det mycketsällan skulle förekomma att personregister inrättades på detta sätt, menantalet har ökat . NilsRydén: Jag har haft anledning att studera detta litet, eftersom jag har settpromemorian, där det är en av huvudpunkterna. ' Omman skall se saken i ett längre perspektiv vill jag säga att under de förstaåren av datainspektionens verksamhet, ungefär tiden , gjordes ettflertal missar. Det berodde såsom säger på att man var ovan vidlagstiftningen. Sedan fungerade det ganska bra . Medanledning av promemorian har vi sett på vad som hänt under de tvä senaste åren.Jag har sökt med ljus och lykta efter sådana situationer där vi tycker att maninte har inhämtat datainspektionens yttrande på det sätt som datalagenförutsätter - då menar jag att vi skulle ha haft en reeU möjlighet att framföravåra synpunkter. Detfinns exempel på att vi kommit in sent men fått yttra oss genom att vi fåttdelning, även om vi inte haft reella möjligheter att föra fram våra synpunkter. Dethar också förekommit att vi helt och hållet ställts utanför. Det har inteenbart berott på beslut av regeringen utan faktiskt också av . 1 tvåfall har under pågående session beslutat att register skall inrättas.Det ena fallet gällde ett mopedregister hos TSV. Egentligen borde man inte hafattat ett sådant beslut utan att datainspektionen fått yttra sig. : Utskottet granskar regeringens handlande, inte . NilsRydén: Det andra fallet gäller den terminalförbindelse som tullen skulle fåetablera med polisens spaningsregister. Ett beslut fattades också om det utanatt datainspektionen fick yttra sig. Det innebär en ganska viktig utvidgning avanvändningen av polisens register som beslutades utan att datainspektionen fickframföra sina synpunkter. Sedanfinns det också andra fall. Om ni är intresserade kan jag nämna vilken typ avsituationer det är fråga om. Förutomärendet om fackföreningsavgifterna, där vi kom in på ett mycket sent stadiumoch i realiteten inte hade möjlighet att yttra oss, har vi konstaterat att detgäller en utvidgning av skatteregister där man tog in uppgifter beträffandegäldenärer och indrivningsresultat. Där konstaterade vi att det skett enändring utan att man tagit kontakt med datainspektionen. Ettannat exempel är samkörningen mellan AMS register och arbetslöshetskassornasregister. Det ärendet ligger under datainspektionens prövning. Vi harkonstaterat att detta har inrättats sedan lång fid tillbaka, och ärendet bordeegentligen ha prövats . Ettannat stort område som jag vill nämna är kronofogdarnas verksamhet. Där skerfortlöpande mycket utan att datainspektionen egentligen har möjlighet att kommamed sina synpunkter. KU 1983/84:30 96 riksdagen.Vi har begärt att man skall ha författningsstöd förkronofogdarnas ADB-verksamhet. Det har pågått en försöksverksamhet i nio årutan att har tagit ställning till vad kronofogdarna skall registreraoch lämna uppgift om. Där har vi inte heller fått vara med. AnitaModin: Du nämnde samköming mellan AMS och arbetslöshetskassornas register. NilsRydén: Vi har en ansökan inne som avser att man skall samköra AMS register medarbetslöshetskassornas register, och det förekommer förrnodli-gen redan en sådansamköming. Det gäller att man skall lämna meddelande till AMS beträffandesådana personer som bara har kvar av bidragstiden. Vi har en sådanansökan inne, och det framgår att samkörningen har startats redan den 1 juli1983. BengtKindbom: har svarat på några av de frågor jag hade tänkt ställa. Jagvill fortsätta med register, som är upptaget i vår granskning. Omjag läst rätt har regeringen bifalUt besvär från JK över ett beslut, men sedanstår det ingenting i vår promemoria om fortsättningen. Finns det någonfortsättning över huvud taget? NilsRydén: Med tanke på vad som står i promemorian måste man börja från början. Detsom beskrivs här är mitt inne i ärendet. Tullverkethar lämnat en ansökan till datainspektionen om att få föra ett spaningsregistermed ADB. Vi blev litet förvånade. Vi ville se om detta stämde med tullverketsförfattningar. Då visade det sig att inte har någonförfattningsreglering, inte ens beträffande register. Det äranmärkningsvärt, eftersom kriminalregister och polisregister harvarit författningsreglerade med avseende på vad man får lämna ut. Vitog kontakt med och sade att det inte är riktigt attdatainspektionen skall bestämma det här, utan det bör riksdag bestämmagenom lagstiftning. På den punkten blev vi överens, så man tog tillbakaansökan. Mennu hade man investerat en hel del i datorer som står i , ochtillsammans med statskontoret hade man iordningställt systemlösningar och program.Dessutom hade man dåligt utbildad personal. Man kom därför tillbaka till ossoch frågade om man inte fick bedriva en försöksverksamhet för att utbildapersonalen och testa att registren fungerar. Dettyckte vi var rimligt, men vi var försiktiga och ville att man skulle göra ensärskild anmälan om driftstart. Tanken var att vi skulle åka ned och se hur detfungerade. Vi gav föreskrifter om att man skulle ha en utarbetadsäkerhetsorganisation och föreskrifter om betryggande säkerhetsåtgärder så attvi kunde vara helt säkra på att det inte skulle bli något integritetsintrång. Mensedan tyckte JK att detta vara att föregripa regeringens beslut. Hanöverklagade, och regeringen gick på JK:s linje. Det beslutet har vi haftsvårt att tolka. Vi tycker inte det är rimUgt att KU 1983/84:30 97 regeringenföreskriver att man inte skall få bedriva försöksverksamhet på sådanamyndighetsområden där regeringen senare skall fatta beslut om det definitivainrättandet. Det strider mot vad regeringen har menat i andra sammanhang om attförsöksverksamhet skall föregå beslut för att man skall få erfarenheter. Härtyckte den inte det och kunde inte tillåta försöksverksamhet. Där sade man attöverväganden pågick i beträffande ADB-baserat stöd tilltullen över huvud taget. Fråga år om man skall tolka det så att ADB-stöd överhuvud taget inte skall kunna ges till tullen. JanFreese: Jag vill lägga till att vi beträffande försöksverksamhet harmotstridiga beslut atl rätta oss efter. I tullärendet fanns det plötsligt ettregister som ingen ville skrota, som var helt oreglerat och som viinte hade mandat att gå in i. BengtKindbom: Jag har ytteriigare fyra frågor och tar dem i en följd. Jaghar vid en genomläsning fäst mig vid att sökanden mellan DLsbeslut och regeringens har kunnat ändra sin ansökan så att det inte är exaktsamma ärende som regeringen prövar. Hur ser ni på den saken? Borde regeringendå pröva ärendet eller låta det i sin helhet gå tillbaka till datainspektionenså att man där får pröva ärendet på det nya underlaget? Datainspektionenhar varit med på och är med på att man skall bedriva försöksverksamhet, menfinns det några fall där det pågår försöksverksamhet, år ut och år in utan attdet blir någon reglering? Försöksverksamhet bör ju pågå bara under en kortaretid. Sedangäller det tolkningen av "särskilda skäl". EnUgt ett regeringsbesluti anslutning till 4§ i datalagen är rationell försäkringsadministration ettsärskilt skäl för att tillåta registrering. Hur ser ni på denna - som jagtolkar det vidgning av begreppet? Vihar ett annat ärende till granskning som avser diarieföring och rättelser idiarier. Jag vill höra era synpunkter också på frågan om rättelse avpersonuppgift. Enligt datalagens förarbeten skall oriktig uppgift rättas utandröjsmål, och man skall kunna kontrollera riktigheten av registren. På vilketsätt anser ni att sådana rättelser skall tillgå? JanFreese: Om jag börjar med ändringar under besvärstidens gång finns detnaturligtvis nyanser, men åtminstone i ett par fall skulle vi ha kunnat undvikaen onödig debatt. Jag tänker på de differentierade vårdavgifterna och påkontokortskommittén. Där hade sökandena under ärendets gång hunnit ändra sig såatt uppfattningen låg mycket nära vår inställning tUl hur registrering skullese ut. Hade vi fått ärendena tillbaka, hade vi förmodligen fattat ett likartatbeslut som blev fallet genom besvärshanteringen, och vi hade sluppit densamhällsdebatt som ofta kommer i gång när våra beslut ventileras. Ifrågan om försöksverksamhet finns det olika nyanser. Det Ugger ofta i sakensnatur att man måste få komma i gång med försök när det är fråga om 7Riksdagen 1983/84. KU 1983/84:30 98 Ända har vi därför varit ganska generösa medatt acceptera försöksverksamhet. Det har pågått en försöksverksamhet , och enligt mittförmenande är det i längsta laget. Vihar i varje fall tolkat det så att rationalitet och ekonomiskulle utgöra särskilda skäl, utan det är andra saker som vi har haftatt tillämpa. Där kan kanske lämna en komplettering. Fråganom rättelser i diarier är inte så lätt. Det finns alla möjliga rutiner isamhället för rättelse av dem. Om det förekommer en uppenbar felskrivning i endom kan det rättas om man tar kontakt med parterna. Man skriver dåden riktiga uppgiften i kanten på domen. Har uppgiften redan gått in tillrättsväsendets informationssystem kan det kassera den felaktiga registreringenoch föra in den rätta. Menhär finns variationer. Med sjukjournaler kan man inte göra på samma sätt. Därkan man möjligen också stryka över en felaktig uppgift med en fin penna ochlägga till den rätta. Det normala är att man bara markerar en rättelse i kantenoch anger innehållet i rättelsen. Imånga fall går rättelsen direkt in i ett datoriserat system. Där bör sammaregler gälla. Dessutom kan det hända att den som har fått en felaktigregistrering är berättigad till skadestånd. Man får inte fördärva bevismaterialför honom. Detfinns alltså nyanser. Det är inte bara att radera och att föra in en rättelsemed stöd av datalagen, utan del gäller att hålla tungan rätt i munnen. NilsRydén: Jag har också uppmärksammat punkten på s. 26 om särskilda skäl ochkommer ihåg att när vi fick beslutet var vi konfunderade om hur man skulletolka det. Omman vill tolka det extremt skulle man kunna säga att regeringen har menat attom det är rationellt alt använda ADB, utgör del ett särskilt skäl för attanvända ADB. Den tolkningen är orimlig, för då skulle man inte behöva ha någondatalag. Jag vet inte heller riktigt hur man skall tolka den. Rättelserär en sak vi har anledning att fundera över med utgångspunkt från datalagens 8§, som innehåller bestämmelser om skyldighet för registerföraren att rättafelaktiga uppgifter. Där, liksom när det gäller i stort sett alla paragrafer idatalagen, måste man utgå från ändamålet med registret. Mankan skilja ut en kategori av diarieföringsregister där ändamålet är att manskaU redovisa ett händelseförlopp. Jag stöder dem som anser att man inte kan tabort en uppgift ur diarieföringsregister, eftersom man måste kunna rekonstrueraett händelseförlopp. Man skulle inte med stöd av datalagen kunna acceptera attett sådant dataregister rättas genom att en uppgift tas bort. Detvanligaste registret innehåller uppgifter om någon viss kategori, t. ex.värnpliktiga eller arbetssökande eller dem som innehar körkort.eller pass ellerlicens enligt datalagen. Om man ser till ändamålet finner man att där KU 1983/84:30 99 skallinte stå någon annan uppgift än om vilka som är värnpliktiga ellerlicensinnehavare osv. Ur ett aktivt fungerande register skall man ta bortuppgifter om sådana som inte tillhör den ifrågavarande kategorin. : Jag skulle vilja ha ytterligare kommentarer till några av de faU vihar fått beskrivna i promemorian. Det gäller åtminstone två fall därdatainspektionen har nekat tillstånd och ansett att utlämnande av bl. a.ekonomiska uppgifter var att betrakta som kreditupplysning enligt kreditupplysningslagen.Här har regeringen båda gångerna bifallit bolagens besvär och inte ansett attdet var kreditupplysning enligt kreditupplysningslagen, vilket tyder på attbestämmelserna inte är glasklara. Denandra frågan gäller polisens spaningsregister, som har reglerats som enförsöksverksamhet. Datainspektionen har ställt som villkor att man skall göraen utvärdering innan man utvidgar verksamheten, men enligt uppgift harregistret utvidgat utan den förutsatta omprövningen hos datainspektionen. Vadhänder med det? Fortsätter man bara att köra registret? Jag har haft anledningatt se litet på det registret. De lagar som reglerar det bygger på att detgäller ett manuellt register men är det ett dataregister. Jag vill veta omman nu måste komma in till datainspektionen eller kan fortsätta att köra. JanFreese: Vad gäller kreditupplysningslagen ser vi en marknadsutveckling sompågår på flera områden, också beträffande direktreklam. Man är intresserad avatt fä fram mer information för att selektera olika grupper. Till och från servi riskerna med att på det här sättet kringgå kreditupplysningslagen. a. detta som ligger bakom vår skrivning i det sammanhanget. Sedan skall jagnämna något om spaningsregistret. Det finns många register som har regleratsför förning eftersom de har kommit till långt före datatekniken. DärgäUer kombinationen av en registerlagstiftning och datalagen. I vissa fall hardet gjorts justeringar i sådan lagstiftning. Jag kommer ihåg att det ipolisregisterlagen ursprungligen inte stod nämnt att datainspektionen borde hatillgång till registerutdrag. Där har man gjort en justering. NilsRydén: Diskussionen om vad som är kreditupplysning gäller, fömtom de två fallsom nämndes, också de tre första ärendena, så det är i praktiken i fem ärendenfrågan har varit uppe. Omman ser på definitionen i kreditupplysningslagen av vad kreditupplysning ärfinner man att det inte råder någon tvekan om att det var fråga omkreditupplysning. Här lät man då ett annat ändamål tjäna som underlag förställningstagandet. Sedanhar statsmakterna gjort den bedömningen att det inte är kreditupplysningsverksamhetoch att kreditupplysningslagen inte är tillämplig. Jag kan inte ha någonuppfattning om det. De andra avgörandena ärkanske viktigare. Vi har där inte varit överens KU 1983/84:30 100 omvad som är kreditupplysning. Regeringen har alltså en väsentiigt Uberalareinställning än datainspektionen till vilka uppgifter man kan tolerera i ettdirektreklamregister. Regeringen tycker att man i ett direktreklamregister kanha inkomstuppgifter och andra uppgifter av ekonomisk natur, till yttermeravisso utan att de som berörs vet om det. Vihar menat att man i ett direktreklamregister inte skall behöva ha fleruppgifter än i stort sett namn och adress för att kunna skicka ut reklamen. Regeringenmenar att man skall få ha uppgifter av ekonomisk natur och har alltså bl. a.accepterat att direktreklamföretag har inkomstuppgifter om oss utan att visjälva har vetskap om det. Regeringen tycker inte heller det är nödvändigt attinformera de registrerade om att det finns inkomstuppgifter idirektreklamregistren. Där har vi haft olika uppfattningar. Jagvet inte hurdan situationen är beträffande polisens allmänna spaningsregister- - men framför allt tullens koppling till gör att under allaomständigheter måste regleras igen. Dels har det fattats beslut i omatt polisens spaningsregister skall ställas till tullens förfogande, dels hardepartementet beslutat om en särskild förordning om att man förförsöksverksamheten i skall ha en särskild förbindelse tiU . Vihar inte varit inblandade i det, eftersom vi inte fått avge något yttrande. : Jag fick inte svar på frågan om vad som händer om man kör överdatainspektionen och utvidgar verksamheten utan att datainspektionen har fåttgöra en utvärdering. Finns det inga sanktionsbestämmelser? Finns det ingamöjligheter för datainspektionen att gripa in? JanFreese: Vi kan alltid försöka göra en utvärdering själva, men dét kan bli förtungt för oss. ElisabethFleetwood: sade att ni hade motstridiga beslut att arbeta efter. Dåskulle jag vilja fråga vilka som har fattat de besluten. Är det olikabeslutsinstanser, eller är det samma beslutsinstanser där den ena handen intevet vad den andra gör? Sådant händer ju, t. o. m. i det här huset. Minandra fråga gäller samkörningen mellan AMS och arbetslöshetskassornasregister. Den började , och ansökan kom in . Hur fick niveta detta? Var det genom ansökningsförfarande, eller var det genom några egnaåtgärder? Jagser i promemorian att det tar ungefär en månad att behandla ett sådant härärende hos datainspektionen, och sedan ligger det hos regeringen i 3-15månader. Jag trodde att det förarbete som ni gör är så genomgående atthandläggningen kunde gå något snabbare. Vad är det som gör att det tar så långtid att ni skulle behöva på er? JanFreese: De motstridiga besluten ligger i att man ibland har godtagit försöksverksamhet,ibland inte. Det kan finnas nyanser bakom detta, men vi har haft deninställningen att man måste få bedriva försöksverksamhet på de flesta av dessaområden med hänsyn till investeringarna. KU 1983/84:30 lOi NilsRydén: Det kom in en ansökan . På den blankett som man haranvänt som underlag står det att registret inrättades . Detinnebär att man har haft det . JanFreese: Handläggningstiden hos oss är i genomsnitt en månad. Vi har längrehandläggningstider i vissa ärenden, som kan vara svåra. Jag räknar intebesvärstiderna i månader och år, utan i regeringar. Det visar att det ibland ärfråga om mycket svåra ärenden. AnitaModin: Jag måste fråga litet mer om arbetslöshetskassorna. Vad är det förregister som inrättades ? NilsRydén: Jag vet egentligen inte mer än vad som står här. Någon som heter Lövdahlpå AMS skriver: "Sänderhärmed kompletterande uppgifter till vår ansökan om tillstånd att samköra AMSarbetssökanderegister med arbetslöshetskassornas personregister. En sådansamköming är nödvändig för att selektera fram de personer som riskerar attutförsäkras från kassorna trots att de i AMS register inte har särskilt långsammanhängande arbetssökandetid. Ofta uppfyller dessa personer inte ens kravenför att vara 'långtidsarbetslös', en annan prioriterad grupp på AMS."