bet · G701UU11 · 1983-12-31 00:00:00 — om vissa anslag m. m. inom område(prop. 1983/84:100, bil. I betänkandet behandlas regeringensframställning i proposition 1983/ 84:100, bil, 5, avseende anslagsbehov m, m,under littera A (m,m,), B (Bl, B3 - B5 och B8, Bidragtill vissa internationella organisationer), D (Information oiri iutlandet) och F (Diverse) samt anslagsposterna E4 (Krigsmåterielinspeklionen),E5 (Interamerikänska ) och E6 (Importkonloret föru-landsprodukler), TREDJE HUVUDTITELN m.m. 1.Utrikesförvaltningen (Al) Propositionen Den internationella uivecklingenunder har understrukii beroende av omvärlden. Den ökadespänningen mellan stormakterna ställer slora krav på vår säkerhetspolitik ochpå vår förmåga atl följa utvecklingen i närområdel. måsle viintensifiera våra traditionella strävanden alt verka för internationelltförtroende och ruslningsbegränsande åtgärder, Värdskapet förSiockholmskonferensen, som inleds i januari-1984, är elt uttryck för dettasvenska engagemang, 1 försöken atl återvinna balansen i den svenska ekonominhar de internationella faktorerna också stor betydelse. Devalveringen hösten1982 har skapat förutsättningar för en gynnsam utveckling av vår utrikeshandel.Den internationella konjunkturbilden är emellertid splittrad och en konsolideringav de vunna framgångarna kräver skärpt handelspolitisk bevakning och effektivtexporlfrämjande, I detta läge ställs allt större krav på vårutrikesförvaltning. Ambassadernas rapportering och koniaklskapande verksamhelmåsle vara av hög klass. personal på alla nivåer möternya uppgifter. innebär det statsfinansiella läget alt ytterligareresurser inte kan påräknas. Allt detta betyder att en hård prioritering och ständigomprövning av användningen av förvaltningens resurser blir nödvändig. Moibakgrund av (UD 1978:02) förslag har imder-de senaste åren enserie reformer verkställts. Bland de åtgärder som genomförts kanföljande särskilt nämnas: 1 1983/84. UU1983/84:11 2 - Riktadrekrytering för atl tillförsäkra deparlemenlel tillräcklig kompetens inomolika områden. - enkelt ochflexibelt system för verksamhetsplanering har introducerats och kommer efterutvärdering all anpassas lill vunna erfarenheter. - Organisatoriskaförändringar innebärande bl. a. förstärkningar inom de politiska ochadministrativa avdelningarna. - Ett anlallekniska utvecklingsprojekt inom kommunikations-, ADB- och kontorsautomatikensområden pågick. - Delgivningsrutinernahar genomgått en översyn och getts en mer enhetlig och konsekvent utformning. Till della bör läggas alt depariementsreformen fullt utgenomförts under årel och alt man därmed lagt grunden lill en väl samlad ocheffektiv organisation på utrikeshandelns och exportfrämjandels områden. Departementets besparingsarbele kommer alt fullföljasenligt de riktlinjer som lagts fast i en intern utredning från december 1981.Enligt utredningen skall spara 50 milj, kr, i fastpenningvärde (1981/prisläge) /83-1986/87, Hälften avbesparingarna gäller lokal-och bostadssidan, I övrigt avser åtgärderna kontorsrationalisering,produktivitetsvinster vid handläggningen av utlänningsärenden, nedläggningaroch minskningar i utrikesrepresentationen, nedskärning och hemtagning avpersonal m, m. Närmast förestår även en satsning på vardagsrationaliseringarmed sikte på förenklingar och kostnadsbesparande ålgärder i dagliga rutiner ochprocedurer. Ansträngningarna har varil framgångsrika och sparmålen har hittillsuppfyllts. Trots den klara ambitionen atl driva detta arbete vidare, måstebesparingarna relateras till en realistisk uppfattning om framtidabehov på det internationella områdei, såsom utrikesutskottet betonade i sinbetänkande UU 1980/81:19, Som ett led i översynsarbetet har gjorts engenomgång av bemanningen vid vissa utlandsmyndigheter. Resultatet av dennagenomgång blir en överföring av personal från i förstahand större myndigheter till mindre myndigheter med stor arbetsbelastning,särskilt i och , där exportfrämjandet är en cenlral uppgift.Även en viss nettoförstärkning vid departementet förutses, vilket ligger ilinje med regeringens strävan alt förbättra styrning och planering avverksamheten. Vid flera utlandsmyndigheter har de nya reglerna förhandläggning av utlänningsärenden medfört en ytterligare arbetsbelastning, Ihuvudsak har arbetsuppgifterna klarats utan någon personalförstärkning, vilketi sig innebär en betydande produktivitetsvinst, I förra årets budgetproposition (prop, 1982/83:100, bil,5, s, 12) under-siröks åter - bl, a. av föredraganden för invandrarfrågor,- utlandsmyndigheternas betydelse för det nyasystemets effektiviiet, 1 samförstånd med berörda myndigheter överenskoms att UU1983/84:11 3 skulle tilldelas vissa extra resurserför atl säkerställa en effektiv handläggning vid berörda utlandsmyndigheter.Dels reserverades , för utsändandet av personal fråninvandrarverket för tillfällig förstärkning samt för utbildningsinsatser vidutlandsmyndigheterna. Därigenom uppnås även det dubbla syftet att personalfrån statens invandrarverk () erhåller en välbehövlig fälterfarenhet ochinsikt i hur den praktiska handläggningen och rutiner fungerar på fältet. Delsavsattes 1 milj, kr, i extra resurser för att tillgodose mer långsikligaförstärknings-önskemål vid särskilt hårt belastade myndigheter. Dessa marginella förstärkningar har visat sig vara avstort värde. svarar för planering och samordning avinsatserna tillsammans med , För denna delvis nya verksamhet begärs t,v,inga ytleriigare medel uiöver normal prisomräkning, men hanteringen av dessauppgifter kommer all följas noga och bedömas utifrån vunna erfarenheter. I utrikesförvaltningen ulgörhanteringen av information elt mycket viktigt inslag. Detta ställer stora kravpå säkra och snabba kommunikationer. I detta sammanhang är del angeglägel attdeparlemenlel nära följer och tillgodogör sig den tekniska utvecklingen påsåväl kommunikations-, ADB- som kontorsautomatikens områden, F, n, bedrivs ett antal lekniska utvecklingsprojekt inomdepartementet. På kommunikationssidan installeras datorer för krypto- ochteletrafik liksom moderna telexapparaler med bildskärm. Utbyggnaden avutrikesförvaltningens eget radionät fortsätter och leder lill både minskadekostnader och höjd beredskap i krislägen. En utvidgad försöksverksamhet medtelefax pågår. Datoriseringen av arkivfunklionerna har inletts. Ord- ochlexlbehand-lingslekniken får en allt större användning. Möjligheterna atlytterligare utnyttja ADB-slöd i de ekonomi- och personaladminislraiivafunktionerna har utretts och prövas vidare. I motion 1983/84:615 av m. fl. (m)hemställs atl hos regeringen anhåller om förslag till lösning avullandssla-tionerad UD-personals situation inom socialförsäkringen m. m. isyfte att nå så stor likställighet som möjligt med i bosatta personer. I motion 1983/84:2198 av (c) hemställs attriksdagen hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för alt avhjälpa problem somuppkommer för medföljande maka/make vid utlandstjänstgöring. 1* 1983/84. I motion 615 framhålls atl det ärotillfredsställande all utlandsstationerade statstjänstemän, som betalarfullkommunalskatt och statsskatt i , inte har samma sociala förmåner somhemmastationerade kolleger. I motionen begärs förslag lill lösning av dettaproblem i syfte att nå så stor likställighet som möjligt med i bosattapersoner. I motion 2198 las upp frågan om social trygghet förmedföljande maka/make vid offentlig utlandstjänstgöring. Motionären pekar påatl del ofta är fråga om en medföljande maka som gör etl oavlönat arbeteutomlands och anser att man bör undersöka möjligheterna för dessa medföljandeatt få ATP-poäng för sådant arbete. 1 motionen begärs skyndsamma åtgärder föralt avhjälpa problem som uppkommer för medföljande maka/make vidutlandstjänstgöring. Utskottet har inhämlal yttrande frånsocialförsäkringsutskoltet (SfU) över motionerna. Yttrandet bifogas dettabelänkande som bil. I SfU:s yttrande fastslås inledningsvis att anknytningentill det svenska socialförsäkringssystemet är relaterad till bosältningsbegreppetenligl lagen om allmän försäkring (AFL). Fr. o. m. gäller atlen person som lämnar för atl vistas utomlands anses bosatt här i landetendast om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst etl år. Är utlandsvistelsenavsedd alt vara längre än etl år avförs personen från socialförsäkringssystemetgenast vid utresan. Undantag gäller dock för ATP som kan tjänas in av svenskamedborgare även om de är bosatta utomlands. I SfU:syttrande sägs vidare: har hossocialdepartementet gjort framställning om atl en lagändring bör göras i lagenom allmän försäkring så atl av staten utsända tjänstemän och deras medföljandefamiljemedlemmar i fortsättningen får kvarstå i underullandsslalionering. Enligl vad utskottet erfarit är denna fråga nu föremål förberedning inom i syfte att lägga fram förslag om ensärreglering för utlandsstationerade statstjänstemän. Utskottet anser detangeläget att frågan får en positiv lösning och förutsätter altberedningen inom bedrivs med skyndsamhet. Delta bör enligtutskottets uppfattning ges regeringen till känna. Såvitt gäller de problem som tagils upp i motion 2198 villutskottet erinra om att rätt till tilläggspension (ATP) grundas på inkomst avförvärvsarbete. Enligt utskottets bedömning syftar motionen inte i första handtill särlösningar inom ATP-systemet ulan till möjligheter för medföljandemaka/make alt få förvärvsinkomst. Denna fråga ligger dock utanför utskottetsämnesorn-råde. anser del i likhetmed SfU angelägel alt frågan om utsända statstjänstemäns och deras medföljandefamiljemedlemmars socialförsäkringsförmåner får en positiv lösning.Ulskoltet förutsätter atl beredningen inom i syfte alt läggafram förslag om en särreglering för utlandsstationerade statstjänstemän bedrivsmed skyndsam- UU1983/84:11 5 Detta bör enligl utrikesutskottels uppfattning gesregeringen till känna. Den i motion 2198 aktualiserade frågan om åtgärder för atlunderlätta för medföljande maka/make att få förvärvsarbete påstalioneringsorlen behandlades relativt utförligt av utskottet för ett årsedan (UU 1982/83:14) på grundval av en likartad motion. Utskottet konstaterade då att inom utrikesdepartementetsedan flera år pågår ett omfattande arbele för atl finna vägar alt underlättade medföljan-des situation. Departementet och utlandsmyndigheterna medverkaraktivt i försöken alt ordna anställning för medföljande i stalioneringslandet.En första förutsättning är att mottagarlandet beviljar arbetstillstånd förmedföljande, vilkel inte alltid är fallet. Denna speciella men vikliga frågahade utskottet anledning aU behandla redan i sin betänkande UU 1980/81:19. Detkonstaterades däri alt regeringen på olika vägar- i , genom FN ochbilateralt - söker uppnå överenskommelser om alt ömsesidigt underlättamedföljande makars yrkesarbete. Utskottet konstaterade sedan atl erfarenheten hittillstyvärr har visat att det trots slora ansträngningar är svårt för medföljandeatl få lämpligt förvärvsarbete på stalioneringsorlen. Olika ålgärder övervägsdärför för all minska de olägenheter - ekonomiska och av annal slag - somuppkommer genom all den medföljande under den lid makarna vistas utomlands oftatvingas avslå från förvärvsarbete. Hit hör bl. a. möjligheterna alt räknapensionspoäng under utlandsvistelse. Det är också betydelsefullt alt den medföljandekan åtnjuta tjänstledighet från sin anställning i underullandsperioder. F. n. är det endast statliga arbetsgivare som har skyldighetatl bevilja tjänstledighet, högst för en period av . Enligt enav regeringen antagen förordning förlängs emellertid rällen lilltjänstledighet för statsanställda UD-makar för att vistas tillsammans medtjänstemannen pä stationeringsorten från till sammanlagt högst . I alla nu nämnda hänseenden bedrivs elt fortsatt aktivtarbete av för all undanröja de kvarstående problemen. konstaterar att de problem som uppkommerför medföljande maka/make vid ullandstjänstgöring blivitalltmer centrala för utrikesförvaltningen. De förtjänar därmed storuppmärksamhet. Någon självklar och enkel lösning på problemen torde emellertidinle finnas. Det är nödvändigt att söka sig fram på ell flertal skilda vägaroch ibland använda okonventionella metoder. Strävandena underlättas självfalletav en positiv medverkan från övriga delar av statsförvaltningen och kommunernaliksom för organisationer och företag. En väl fungerande utrikesförvaltning ären angelägenhet för hela samhället. Med hänvisning till det obrutet aktiva arbete som redanpågår inom utrikesförvaltningen på detta område finner utskottet emellertidinte anledning att därutöver begära särskilda åtgärder av regeringen. Motionenfår därmed anses besvarad. UU1983/84:11 6 Ulskoltet tillstyrker regeringensförslag vid punkt A 1 och hemställer Lätt till för /85 anvisar ett förslagsanslag av837 ,, 2, atl som sin mening gerregeringen till känna vad ulskoltet anfört med anledning av motion1983/84:615, 3, alt förklarar motion1983/84:2198 besvarad med vad utskottet anfört. Utlandstjänstemännens representation (A 2) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkt A 2 och hemställer alt tillUilandstjänsieinäniieiis representation för /85 anvisar ettreservationsanslag av . Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter förUtrikesrepresentationen (A 3) Nuvarande kanslilokaler i ärnedslitna och otillräckliga för ambassadens verksamhel. Del konstateras atllokalanskaffningen måsle ske genom nybyggnad och siktar till gemensamt kansliför ambassaden och biståndskonloret. Utredning om tomtfrågan pågår. Redovisningav byggnadsprogram beräknas kunne ske omkring . Byggstartkan eventuellt ske - beräknad byggtid är . Sompreliminär kostnadsram för projektet anges 3 milj. kr. för /85. I motion 1983/84:1173, yrkandena 9och 10, av m. fl. (c), hemställs 9. att avslår regeringens begäran ombemyndigande atl uppföra ett ambassadkansli i huvudstad , 10. atl till Inköp, uppförande ochiståndsättande av fastigheter för utrikesrepresentation anvisar etl i förhållande lill regeringens förslag med 3 milj. kr. sänkt reservationsanslag om . 1 motion 1173 föreslås all planernapå uppförande av elt ambassadkansli i skrinläggs och att det under punktenA 3 föreslagna reservationsanslaget minskas med 3 milj. kr., dvs. med den /85 beräknade kostnaden för projektet. UU 1983/84:11 upprättade ambassad i 1976. När lokalerna anskaffades bestod personalen av fyrautsända och två lokalanslällda. har det svenska biståndsengagemangeii landet successivt vuxit, och tjänstgör elva utsända och sjulokalanslällda vid ambassaden. Lokalerna är därför nu mycket trånga ochdessulom i mycket dåligt skick. De har karakteriserats som de sämsta inom helautrikesförvaltningen. Det får under dessa förhållanden anses naturligt atlpersonalen bereds rimliga arbetsförhållanden, ingår i kretsen avhuvudmollagar-länder för svenskt bistånd, erhåller också annal svensktstöd, bl, a, genom de svenska bidragen lill den regionala samverkan i södraAfrika (SADCC), Mot dennabakgrund avstyrker ulskoltet motionen och tillstyrker regeringens förslag vidpunkt A 3, Utskottet hemställer Lätt , med avslag påmotion 1983/84:1173, yrkande 9, bemyndigar regeringen alt besluta omkostnadsram och tidpunkt för igångsättande av byggnadsarbetena för nyakanslilokaler i , 2. att riksdagenbemyndigar regeringen alt besluta om byggnadsarbe ten m, m, inom de kostnadsramar som i övrigt förordas i proposi tionen, 3, att , medavslag på motion 1983/84:1173, yrkande 10, och med bifall till proposition 1983/84:100 i denna del lill Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesrepresenta iionen för /85 anvisar ett reservationsanslag av . res, 1 (m/c/fp) res, 1 (m/c/fp) Övriga anslagsposter under m.m.(A4-A 13) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkterna A4-A13 och hemställer l,atl till Inventarierför beskickningar, delegationer och konsulat för /85 anvisar etlreservationsanslag av ,, 2, att till Kursdiffereriserför /85 anvisar ett förslagsanslag av ,, 3, att till Ersättning åtolönade konsuler för /85 anvisar eft förslagsanslag av 8 100 000kr,, 4, att till Särskildaförhandlingar med annan stat eller inom internationeU organisation /85 anvisar ett förslagsanslag av ,, 5, att till Kostnaderförnordiskt samarbete för /85 anvisar eft förslagsanslag av 800 000kr,, 6, att till Kostnaderförvissa nämnder m. m. för budgetåret r* 1983/84. UU1983/84:11 8 1984/85 anvisar ett förslagsanslag av , 7. att till Kommittéer m. m.för /85 anvisar ett reservationsanslag av , 8. atl till Extra utgifterför /85 anvisar etl reservationsanslag av 600 000 kv., 9. att till Kostnader förofficiella besök m. m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av ,, 10, att till Lån lillpersonal inom utrikesförvaltningen m. m. för /85 anvisar ettreservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer m.fl. anslag (B 1, 83 - B5 och B8) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkterna B 1, B 3-B 5 och B 8 och hemställer 1. att till Förentanationerna för /85 anvisar elt förslagsanslag av 115 000 000kr., 2. att lill /85 anvisar elt förslagsanslag av , 3. att lill Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () för /85 anvisarett förslagsanslag av , 4. att lill Europeiskafrihandelssammanstutningen (EFTA) för /85 anvisar ettförslagsanslag av , 5. att lill Övrigainternationella organisationer m. m. för /85 anvisar ettförslagsanslag av . Information om i utlandet m. fl. anslag (D1-D 3) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkterna D 1-D 3 och hemställer 1. attriksdagen beslutar att inrätta en tjänst soni direktör för institutetmed beteckningen p, 2. att till för /85 anvisar ett reservationsanslag av 38 860 000kr., 3. att till SverigesRiksradios programverksamhet för utlandet för /85 anvisar ettreservationsanslag av , 4. att till Övriginformation om i utlandet för /85 anvisar ettreservationsanslag av . UU1983/84:11 9 Krigsmaterielinspektionen (E 4) Utskotlet tillstyrker regeringensförslag vid punkt E 4 och hemställer att tillKrigsmaterielinspektionen för /85 anvisar etl förslagsanslag av1 . Interamerikänska (E 5) Propositionen beslut (prop.1982/83:100, bil. 5, NU 50, rskr 375) an delta i den sjätte kapitalpåfyllnadeni IDB grundade sig bl. a. på en bedömning av bankens ökade betydelse förlånlagarländerna i mot bakgrund av deras försämrade möjligheteratt på de vanliga kapitalmarknaderna låna medel till utvecklingsprojekt. Tillden allmänt försämrade ekonomiska situationen kommer att flera länder iregionen drabbats av klimalstörningar som lett till att slora landområden hardrabbats av antingen svåra översvämningar eller långvarig torka. IDB har ilikhet med övriga utvecklingsbanker, t. ex. , beslutat att underetl par års lid tillämpa mer flexibla ullåningsvillkor så att vederbörlighänsyn kan tas till den i många fall extraordinära situationen. bidrag lill IDB skall också slällas i relationlill övriga svenska insatser i regionen. Det bilaterala biståndet tillNicaragua har höjts och uppgår nu till 75 milj. kr. för /84.Biståndet till hela /83 uppgick lill 250 milj. kr. Del är angeläget för all aktivt stödjalatinamerikanska integra-lionssträvanden som främjar elt ekonomiskt oberoende iregionen. Inom kartläggs därför f. n. vilka möjlighetersom finns till ekonomiskt samarbete med regionala organisationer i . Tänkbara samarbetsparlners är andinska paktens reservfond och dessutvecklingsorgan samt de aktionskommiltéer som finns inom ramen för denlatinamerikanska samarbetsorganisationen . I avsikt att etablera kontakterbör därför en delegation sändas till dessa organisationer. Del är viktigt alt man från svensk sida även ifortsättningen noga följer IDB:s verksamhel och motverkar lån till länder därdet på goda grunder kan antas att projekten inte kommer atl få önskad effekt.Exempel på länder där inte har stött lån är , ochGuatemala. bör även fortsättningsvis aktivt stödja lån tillländer där behovet av medel till utvecklingsändamål är stort och där man för enpolitik som är förenlig med övergripande svenska biståndspolitiska intressen.Det är angeläget att banken förbättrar utvärderingen av projekt. I syfte attöka andelen lån som kommer de mest utsatta grupperna i samhället till godo börbanken lämna bl. a. en bättre information om hur låginkomslbegreppetdefinieras. UU 1983/84:11 10 Regeringen vill i detta sammanhang slutligen ta uppen fråga av närmast teknisk karaktär, nämligen frågan om immunitet ochprivilegier för banken och därtill anknutna personer. Detta aktualiserar enändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Avtaletom upprättande av IDB innehåller vissa bestämmelser om immunitet ochprivilegier som i allt väsentligt överensstämmer med motsvarande beslämmelseri överenskommelserna om upprättande av de Asiatiska och Afrikanskautvecklingsbankerna, vilka också är medlem i. Dessa två banker och tilldem knutna personer åtnjuter redan nu immunitet och privilegier i ienlighet med resp. överenskommelse. Bestämmelsernai IDB-avtalel innebär i huvudsak att möjligheter atl vidta rättsliga åtgärdermot banken är begränsade, att bankens tillgångar är skyddade mot tvångsåtgärdersamt att banken och persöner knutna till banken är undantagna från vissarestriktioner och från beskattning m. m. Bestämmelserna återfinns i artikel XI, vilken i engelsk originaltext och svensk översättning är fogad tillpropositionen i detta ärende som bilaga 3'. Enligt4§ lagen om immunitet och privilegier i vissa fall åtnjuter de i bilagan tilllagen uppräknade internationella organ och därtill anknutna personer immunitetoch privilegier enligt vad som bestäms i stadga eller avtal som är i kraft iförhållande till . Bilagan bör utökas med en ny punkt avseende IDB ochpersoner anknutna till banken. Lagändringen bör träda i kraft omgående. Ienlighet härmed har inom upprättats förslag till lag omändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall.Lagändringen är okomplicerad. Det har därför inte ansetts att lagrådetsyttrande behöver inhämtas. I motion 1983/84:533 av m.fl. (vpk),yrkandena 1 och 2, hemställs 1, att beslutar uttala sig för elt utträde ur IDB, 2, att beslutar avslå förslaget om anslag till IDB med . Den nu föreliggande motionen är av samma innehållsom en vpk-motion till det förra . Denna avslogs av (prop,1982/83:100, bil, 5, NU 1982/83:50, rskr 375), Näringsutskottelanslöt sig till den bedömning som regeringen redovisat i propositionen ochkonstaterade i sitt betänkande att de tidigare besluten om 'Avtalet finns i överenskommelser med främmande makter (SÖ) 1977:16, UU 1983/84:11 11 Sverigesanslutning och bidrag till IDB har medfört konsekvenser som del nu inte ärmöjligt att undgå, är bundet att göra ökade utbetalningar till IDBunder , I delta läge synes den rimliga politiken vara, ansågutskottet, att söka utnyttja de möjligheter, om än marginella, lill positivpåverkan på förhållandena i som deltagandet i banken kan medföra. Framförallt måste söka verka för att bankens utlåning inriktas på stöd tillprogressiva regimer och på projekt som befrämjar ett kulturellt, socialt ochekonomiskt framåtskridande för de fattiga folkgrupperna. Av vikt är också,ansåg utskottet vidare, alt söker samarbete, såväl multilateralt sombilateralt, med länder och organisationer som representerar sådana värderingarsom i sitt internationella engagemang vill stödja. Näringsutskottetavstyrkte sålunda motiönsyrkandet om att skulle lämna IDB, I händelseav ett utträde skulle betalningsförpliktelser kvarstå, varför yrkandet attinget anslag skulle anvisas tedde sig orealistiskt. Utrikesutskottetfinner inte anledning göra någon annan bedömning beträffande medlemskapi IDB än den som redovisas i prop, 1982/83:100, bil, 5, NU 1982/83:50 och nuföreliggande proposition. Motionen avstyrks därför. Utskottettillstyrker den i propositionen föreslagna ändringen i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall, enligt lydelse i propositionens bil, 4,Förslaget till lagändring är fogat till detta betänkande som bil. Utskottettillstyrker därmed regeringens förslag vid punkt E 5 och hemställer l.att med avslagpå motion 1983/84:533, yrkandena 1 och 2, res.