bet · G701KU11 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:11 omvissa vallagsfrågor, m. m. I detta betänkande behandlas följandefrågor som tagits upp i de angivna motionerna: Väljaropinionsundersökningar motion 1982/83:157 yrkande 2 av och (båda c), Röstning genom bud och påinstitution m. m. motionerna 1982/ 83:187 av m. fl. (c) och1982/83:1125 av och (båda fp), Vallokalers tillgänglighet förhandikappade motion 1982/83:189 av m. fl. (s), Poströstning vid kyrkofullmäktigval motionerna 1982/83:273 av och (båda s) och1982/83:421 av (), Valdistriktsindelning, vallokalersöppethållande, lägre kostnader för allmänna val m.m. motionerna 1982/83:277av och (båda c), 1982/83:1123 av . (s) och 1982/83:1678 av och (båda fp), Utjämningsmandat vidkommunfullmäktigval och slopande av spärr vid landstingsval motionerna1982/83:308 av m. fi. (vpk) och 1982/83:851 av m.fl. (m), Bestämmelser vid landstingsval motion 1982/83:410 av m. fl. (s), Valdagen som allmän flaggdag mofion 1982/83:850 av . (). I fråga om budröstningen framhåller utskottet betydelsenav att den information som lämnas av centrala valmyndigheten såväl tillvalförrättare som allmänhet och partier är så klargörande som möjligt. Motion187, yrkande 1 föresläs bli besvarat med detta. Beträffande vallokalers tillgänglighet för handikappadeanser utskottet att praktiska hinder för de handikappades möjligheter att röstai vallokal så långt möjligt bör undanröjas. Utskottet förutsätter attriksskatteverket noga följer utvecklingen på området och vidtar de åtgärder sombehövs. Motion 189 föreslås bli besvarad med detta. 1 fråga om poströstning i kyrkofullmäktigeval delarutskottet motionärernas uppfattning om det principiellt önskvärda i att sammaregler borde gälla för valen till kyrkofullmäktege som till andra val. Menhänsyn till vissa praktiska skäl anser utskottet att partimarkerade valsedlardock inte 1 1983/84. KU1983/84:11 2 bör tillhandahållas på postkontoren. Motion 273 föreslåsbli besvarad med vad utskottet anfört. Övriga motioner avstyrks av utskottet. Reservationerharavgivits dels av m, c och fp-ledamöterna beträffande budröstning, dels avfp-ledamoten beträffande valdistriktsindelning, vallokalers öppethållande,lägre kostnader för allmänna val, m. m., dels av vpk-ledamoten beträffandeslopande av spärr vid landstingsval, m, m. 1 motion 1982/83:157 av RuneTorwald och (båda c) yrkande 2 hemställs att vädjartill berörda parter att inte publicera någraväljaropinionsundersökningar senare än en månad före aktuell valdag. Motionärerna anför att det är ett allvarligt problem attopinionsundersökningarna reducerar debatten i sakfrågor till förmån för endebatt om opinionssiffror. I många länder förbjuds publicering avväljarundersök-ningar nära inpå valdagen. Inte minst i för landet ekonomisktbrydsamma tider bör enligt motionen en debatt om sakfrågorna prioriteras undervalrörelsens slutskede. Under hänvisning härtill förordas att genomett uttalande vädjar till berörda parter att inte publicera väljarba-rometrarsenare än en månad före valdagen. En motion av samma innebörd som dennu aktuella behandlades vid 1981/. Utskottet (KU 1981/82:37)avstyrkte motionen och anförde: I motionen tas upp olika problem isamband med väljaropinionsundersökningar. Förutom att resultatet av dessaundersökningar i vissa fall är osäkra pekas i motionen på att resultatet måhändakan verka styrande på väljarna. Som det allvarligaste problemet anges vidareatt opinionsundersökningarna i väsentlig grad reducerar debatten i sakfrågornatill fördel för en debatt om opinionssiffrorna som sådana. Den fråga som tas upp i motionen har bl. kan inte utan lagstiftning gebindande direktiv i frågan. Det är enligt utskottets mening olämpligt att medförbigående av den beslutsform som anvisas i regeringsformen göra uttalandenangående publicering av väljaropinionsundersökningar pä sätt som föreslås imotionen. Utskottet avstyrker därför bifall fill mofion 1981/82:164. Röstning genom bud och på institution m. m. Motionerna I motion 1982/83:187 avBertil Fiskesjö m. fl. (c) hemställs KU1983/84:11 3 1. att beslutaruttala att regeringen skall ge den centrala valmyndigheten, , i uppgift att informera om reglerna för budröstning på det sätt som angetts i motionen, 2. att beslutar att vallagen 11 kap. 3 §skall ha den lydelse som anges nedan: 3 § Väljare som - - - eller hans vårdare och som fyllt 18år. Vårdare är den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt gerväljaren vård av mera varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse är känt fördem. Vårdare skall ange i vilket vårdnadsförhållande han står till väljaren.Vittne skall ha - - - på ytterkuvertet. I motion 1982/83:1125 av LarsErnestäm och (båda fp) hemställs att hos regeringeninför nästa val begär en översyn när det gäller reglerna för ombudsröstning ochröstning på sjukhus och andra institutioner. I motion 1982/83:187 föreslås delsatt (centrala valmyndigheten) skall få i uppdrag att i det informationsmaterialsom går ut till allmänhet och röstmottagare/valförrättare uttalar vikten av attde regler som gäller för budröstning särskilt då genom vårdare iakttas,dels att bestämmelserna i ) I kap. 3 § vallagen kompletteras med föreskrift definition av begreppet värdare. Vårdaren skall också ange ivilket vårdnadsförhållande han står till väljaren. 1 motiveringen till ändringsförslagenanges att begreppet vårdare tolkas olika och att det förekommit att valförrättarevägrat godta valsedelsförsändelse av det skälet att man inte ansett att budetkunnat göra anspråk på att vara vårdare för den röstande. och nämndens beslut visar också att iordningsställandet avvalsedelsförsändelser i en del fall skett på ett sätt som inte uteslutitotillbörlig påverkan. 1 något fall har val också fått göras om. Den nuvarandeordningen kan innebära frestelser för politiskt aktiva att söka påverkapartivalet i själva valhandlingen, särskilt då det gällt intagna påvårdanstalter. Mot bakgrund härav föreslås sålunda i motionen att begreppetvårdare inskränks till att avse de fall där ett verkligt vårdnadsförhållandeföreligger och att detta bör kunna styrkas inför röstmottagaren. I motion 1982/83:1125 anförs att reglerna förombudsröstning bör ses över bl. a. mot bakgrund av otillbörligheter vid 1979års val vilka lett till såväl omval i en kommun som rättslig prövning. Enöversyn av reglerna för röstning på sjukhus, ålderdomshem och andra institutionerbehöver ske och en skärpning övervägs när det gäller ombudsröstning.Motionärerna förordar bl. a. försöksverksamhet med ambulerande röstmottagningpä olika sjukvårdsinrättningar. Det har också vid val anförts besvärmed hänvisning till att valsedlar som inlämnats genom ombud underkänts. 1 * 1983/84. KU1983/84:11 4 Gällande bestämmelser m. m. Enligt gällande bestämmelser i 11kap. vallagen får väljare under vissa förutsättningar lämna röstsedel genom bud(röstning med valsedelsförsändelse). Sålunda får gift väljare lämna valsedelgenom sin make (kap. 1 §). Vidare får väljare som betjänas avlantbrevbärare lämna valsedeln genom denne (11 kap. 5 §). Även väljare som pågrund av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder inte kan inställa sig ivallokalen.får lämna valsedel genom bud (11 kap. 3 §). Som bud får dock ingaandra medverka än vissa närmare släktingar, nämligen barn, barnbarn, fader,moder eller syskon eller också väljarens vårdare. Ytterligare en förutsättningär att budet skall ha fyllt 18 är. Röstning med valsedelsförsändelse som skall lämnas genommake förbereds på följande sätt. Väljaren lägger själv för varje val envalsedel i ett innerkuvert och förseglar detta. Därefter lägger han, i närvaroav ett vittne, innekuvertet i ett särskilt ytterkuvert för valsedelsförsändelseoch förseglar detta samt undertecknar en försäkran på heder och samvete att hanförfarit på sätt som här beskrivits. Vittnet, som skall ha fyllt , skallskriftligen intyga att väljaren egenhändigt undertecknat den nämnda försäkran.Väljarens make eller barn eller makens barn fär inte vara vittne. Valsedelsförsändelsefår anordnas tidigast före valdagen. Vid röstning genom lantbrevbärare gäller i allt väsentligtsamma regler som vid röstning genom äkta make. Lantbrevbärare får inte varavittne men skall på ytterkuvertet intyga att han mottagit försändelsen avväljaren. När släkting eller vårdare medverkar som bud skall bådebudet och vittnet vara närvarande när väljaren lägger in de iordningställdainnerku-verten i ytterkuvert och förseglar detta. Båda två skall ocksåskriftligen intyga att väljaren egenhändigt undertecknat en sådan försäkran somnyss nämnts och att något förhållande som strider mot innehållet i försäkraninte är känt för dem. vallagskommitté har motbakgrund av tidigare riksdagsmotioner i ämnet samt vissa oegentligheter isamband med val övervägt en ändring av reglerna för budröstning.Kommittén fann inte tillräckliga skäl att föreslå någon skärpning av reglerna.Som motivering för denna ståndpunkt anför kommittén i sitt betänkande (SOU1980:45 s. 152) bl. a. följande: Väljare som är hänvisade att anlitabud för att lämna sina valsedlar är ofta, på grund av sjukdom ellerrörelsehinder, starkt beroende av sin omgivning. Därav följer att de kan hasvårt att stå emot påtryckningar. Av detta skäl är det av särskild vikt attförfarandet vid budröstning utformas så att väljaren skyddas mot obehörigapåtryckningar frän mindre nogräknade röstvärvare. Föreskrifterna om budets ochvittnets samtidiga närvaro när valsedelsförsändelsen iordningställs samt omväljarens försäkran och KU1983/84:11 5 de båda övriga närvarandes intyg är, enligt kommitténsmening, betydelsefulla garantier för att detta skydd för väljarenupprätthålls. Från dessa utgångspunkter måste det anses mycket betänkligt ochallvarligt om valarbetare, som skett i något av-de refererade fallen, närmastvanemässigt åsidosätter vallagens bestämmelser om förfarandet vid budröstning.1 och för sig är väl dessa händelser anledning nog att allvarligt övervägaskärpning av reglerna om budröstning. Vid genomgång av övriga utredningar harkommittén emellertid fått intrycket att man bland valarbetare, måhända som ettutslag av kampen partierna emellan, utövar en tämligen noggrann kontroll avvarandra vad gäller tillvägagångssättet vid budröstning. Kommittén finner ocksåanledning anta att publiciteten kring de ovan refererade fallen leder tillskärpt uppmärksamhet och kontroll vad gäller förutsättningarna för budröstning,budets behörighet och förfarandet i övrigt vid röstning medvalsedelsförsändelse vid kommande val. I proposition 1980/81:170 anslötsig föredragande statsrådet till vallagskommitténs bedömning när det gällerreglerna om budröstning. I anslutning till riksdagsbehandlingen avpropositionen behandlades även motion 1980/81:489 av () ivilken föreslogs en översyn av budröstningsreglerna och röstning på insfitutionmot bakgrund av ifrågasatt valfusk vid val. (KU 1980/81:26) avstyrkte motionen med följande motivering: har mot bakgrundav bl. a. dessa händelser i sitt betänkande övervägt en ändring av reglerna förröstning genom bud. Enligt kommittén är de oegentligheter som förekommit i ochför sig anledning nog att allvarligt överväga skärpning av reglerna. Kommitténfinner dock anledning anta att publiciteten kring oegentligheterna leder tillskärpt uppmärksamhet och kontroll vad gäller förutsättningarna för budröstning,budets behörighet och förfarandet i övrigt vid röstning medvalsedelsförsändelse vid kommande val. Kommittén har därför inte funnittillräckliga skäl att nu föreslå någon skärpning av reglerna för röstning genombud. Utskottet delar i likhet med föredragande statsrådet i propositionen kommitténs uppfattning. Det kan tilläggas att möjligheten att rösta genom bud,som efter hand utökats, är att se som ett betydelsefullt led i strävandena attså långt som möjligt bereda samtliga röstberättigade möjlighet att delta ivalen. Budröstningsförfarandet och partiernas värvning av röster måste givetvisklart hållas isär. För röstning på ålderdomshem och andra institutionerinrättas i stor utsträckning särskilda postanstalter. Där så sker torde behovetav budröstning inte vara särskilt stort. Mot bakgrund av det anförda finnerutskottet inte att en översyn av det slag som föreslås i motionen f. n. ärerforderlig. Motionen avstyrks sålunda. Vallokalers tillgänglighet för handikappade I motion 1982/83:189 av Lars-ÅkeLarsson m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts KU1983/84:11 6 om de allmänna vallokalernas tillgänglighet förhandikappade och rörelsehindrade. I motiveringen framhåller motionärerna att det även vid1982 års val visade sig att det fortfarande finns vissa vallokaler som ärsvårtillgängliga för handikappade och rörelsehindrade. De förbättringar avvallokalerna som skett tycks inte ha varit tillräckliga, varför ytterligareåtgärder är nödvändiga. Helst bör lokalerna ligga i samma plan som entrén.Kommunernas valnämnder bör ansvara för att alla vallokaler har en godtagbarfunkfion för handikappade och rörelsehindrade. Gällande bestämmelser, m. m. Enligt 9 kap. 6 § vallagen skallkommunerna tillhandahålla lämpliga vallokaler. Någon föreskrift om vallokalernasbyggnadstekniska utformning finns inte i vallagen. I byggnadsstadgan (1959:612) finns en bestämmelse om attde utrymmen i byggnad till vilka allmänheten har tillträde skall utformas säatt de blir tillgängliga för och kan utnyttjas av personer vilkasrörelseförmåga eller orienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder,handikapp eller sjukdom. Bestämmelsen gäller endast vid ny- och ombyggnad avsådan byggnad fill vilken allmänheten har fillträde. Kommunskall enligt 9 kap. 6 § tillhandahålla lämpliga vallokaler. vallagskommitté (SOU1978:64) ansåg att det är angeläget att valnämnderna så långt det är möjligtsträvar efter att i varje, valdistrikt finna vallokaler som är anpassade tillde handikappades behov. Kommittén, som erinrade om att ett sådant krav kommertill direkt uttryck i anvisningar för valnämnderna, fannemellertid att det inte var möjligt att i vallagen införa en allmän regel omatt vallokalerna skall vara handikappanpassade. Det förutsattes att:myndigheterna vid planeringen av valen höll kontakt medhandikapporganisationer. Vid behandling av en motion med istort samma syfte som den här aktuella (KU 1978/79:31) erinrades omvallagskommitténs uttalanden. Utskottet förklarade att skullefölja frågan och meddela de föreskrifter som behövs. Med detta förklaradesmotionen besvarad. Poströstning vid kyrkofullmäktigval, m. m. 1 motion 1982/83:273 av Bo Nilssonoch () hemställs att som sin mening ger regeringen fillkänna att reglerna beträffan- KU1983/84:11 7 de valsedlar vid poströstning i samband medkyrkofullmäktigvalen blir lika som vid övriga val, dvs. att partimarkeradevalsedlar skall finnas tillgängliga pä de postkontor som ärpoströstningslokaler, vid kyrkofullmäktigvalen. 1 motiveringen anförs att det är viktigt att skapamöjlighet för så många som möjligt att rösta även i kyrkofullmäktigvalen.Nuvarande bestämmelser innebär att partimarkerade valsedlar inte får finnas påposten vid dessa val. Detta oroar enligt motionärerna inte minst äldre personersom på grund av osäkerhet över detta förhållande kanske avstår frän att rösta. I motion 1982/83:421 av ()hemställsattriksdagen som sin mening begär förslag om ändring i poströstsförfarandet vidkyrkofullmäktigval i enlighet med vad i motionen anförts. Motionären förslår att nuvarande 42 b § i lag om kyrkofullmäktigvalutgår samt att en ändamålsenlig sista dag för poströstning i kyrkofullmäktigvaleninförs. Enligt motionären innebär nuvarande ordning risk för att valhemlighetenkan röjas genom valnämndens preliminära räkning av poströster som skall sketidigast onsdagen efter valet. Gällande bestämmelser, m. m. Vid val till kyrkofullmäktige fårpartimarkerade valsedlar inte hållas tillgängliga i postlokal enligtpostverkets bestämmelser. Vad gäller kyrkofullmäktigvalenfinns f. n. inte föreskriven någon form av valsedelsservice på postkontoren. Idessa val finns ingen registrering av partibeteckning att anknyta sådan servicetill. Det förekommer också i' kyrkofullmäktigvalen en mängdsamlingsbeteckningar, "Kyrkans väl", "Kyrkan över partierna","Samlingslistan", "Kyrka och församling" osv. Sådana ochliknande samlingsbeteckningar förekommer i många församlingar och kyrkligasamfälligheter men står ofta inte för samma gruppering av partier. Partiernaunder en samlingsbeteckning skiftar ej sällan från ett val till ett annat.Vidare måste beaktas att kyrkofullmäktigval genomförs i nära 1 700 församlingaroch nära 200 kyrkliga samfälligheter. Inom varje kommuns område genomförsalltså regelmässigt flera kyrkofullmäktigval. Här redovisade förhållanden gör attde praktiska svårigheterna att anordna valsedelsservice på postkontoren ärbetydligt större i kyrkofullmäktigval än i riksdags- och kommunalval. Någonlämplig avgränsning vad gäller postverkets skyldighet att tillhandahållapartimarkerade valsedlar i kyrkofullmäktigvalen kan knappast göras. Kommitténhar ovan ställt sig avvisande till ett förslag om rätt för alla partier somställer upp i riksdags-, landstings- eller kommunfullmåktigval att lägga utpartimarkerade valsedlar på postkontor. De praktiska hänsyn som motiverade detställningstagandet gäller i än högre grad vid kyrkofullmäktigval. Av dessaskäl bör man, enligt kommitténs mening, inte ålägga postverket atttillhandahålla partimarkerade valsedlar i kyrkofullmäktigvalen och inte hellerlåta partier lägga ut sådana valsedlar på postkontor. Kommittén har emellertidi avsnitt 6.4 föreslagit en standardisering av valsedlarna i kyrkofullmäktigvalen.Därför bör väljarna ha tillgång till blanketter till valsedlar i postlokalerna.Sådana blanketter bör också medföras av lantbrevbärare som tar KU 1983/84:11 8 Liksom i riksdags- och kommunalval bör dessavalsedelsblanketter tillhandahållas genom RSV:s försorg. De nuvarande reglerna om valnämndens preliminäraräkning av poströster infördes . 1980/81:170redovisades ändringsförslaget av departementschefen enligt följande: Vid kyrkofullmäktigval i hela landet är valdagentredje söndagen . Liksom vid övriga val räknas rösterna ikyrkofullmäktigvalen preliminärt i vallokalerna (41 § KfvL). Denna rösträkningomfattar dock inte poströsterna. Samtliga poströster i kyrkofullmäktigvalensänds nämligen direkt till den länsstyrelse där den slutliga sammanräkningenskall ske, och rösterna räknas endast där. Sammanräkningen avslutas vanligenunder november. Andelen poströstande i kyrkofullmäktigvalen har vid de fyravalen varit i stigande och uppgått till 5,3, 8,4, 14,0 resp.17,. Vallagskommitténpekar på att det från kyrkligt håll har framförts att poströsterna bör räknasredan i vallokalen så att det preliminära valresultatet blir säkrare. Genomatt poströsterna har ökat i antal har förskjutningar i majoritetsförhållandenablivit alltmer vanliga. Detta försvårar nomineringar och andra förberedelsertill val inom församlingar och andra organ inför årsskiftet. Kommittén, somdelar uppfattningen att ett mera tillförlitligt preliminärt valresultat ärönskvärt, föreslår att valnämnden onsdagen efter valdagen skall genomföra enpreliminär räkning av samtliga poströster i kyrkofullmäktigvalen (jfr 13 kap.9 § ValL). Pä detta sätt skulle man enligt kommittén pä få ettpreliminärt valresultat som i de flesta fall skulle vara så säkert att detkunde tjäna som utgångspunkt för nomineringsarbete och andra förberedelser förval till kyrkliga organ. Kommitténsförslag i denna del tillstyrks av åtskilliga remissinstanser. TvåremissinstansSr och är dockkritiska och hävdar bl. a. att förslaget leder till ökade kostnader förkommunerna. Jaghar förståelse för önskemålet om ett mera tillförlitligt preliminärtvalresultat. För egen del anser jag, i likhet med flertalet remissinstanser,att kommitténs förslag är ändamålsenligt och förordar således att det genomförs. Valdistriktsindelning, vallokalersöppethållande, lägre kostnader för allmänna val m. m. I motion 1982/83:277 av och (båda c) hemställs att hos regeringen begär förslag tilländrade regler för valdistriktsindelning samt ändrat öppethållande avvallokalerna på sätt som föreslagits i motionen för tillämpning vid 1985 årsval. Motionärernaföreslår dels att valdistrikten skall göras större för att uppnå besparingaroch för att förbättra valfunktionärernas arbetssituation, dels attvallokalerna skall hållas stängda mitt . Som skäl för ökningav distriktens storlek anförs, under hänvisning till hur KU1983/84:11 9 poströstningen utvecklats , att det är betydligtfärre nu som röstar i vallokalen. Genom ökad distriktsstorlek förutsattesbesparingar kunna göras. Genom att lägga in en paus på ett par timmarförbättras också valförrättarnas arbetsförhållanden. I motion 1982/83:1123 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om en ändring i vallagen (1972:620). Motionärerna föreslår att rätten att rösta i vallokal påvaldagen skall begränsas för den som redan tidigare avgivit sin röst påpostanstalt. Detta kan ske genom att en särskild senaste tidpunkt föromröstning t. ex. fastställs. Genom en sådan ordning kan självasammanräkningen börja när vallokalen stänger. Detta skulle i störrevaldistrikt kunna leda till att rösterna blir sluträknade någon timme tidigareän . Den röstande får genom förslaget nästan på sig att ändra sinröstning. I motion 1982/83:1678 av och (båda fp) hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn avvallagstiftningen i syfte att utan skadeverkningar för demokratin åstadkommabesparingar i statens och kommunernas utgifter för de allmänna valen. I motiveringen anför motionärerna att det går att görabesparingar i valadministrationen m. m. utan skadeverkningar för demokratin.Som exempel nämner motionärerna aantalet valdistrikt radikalt kan minskas, attdet går att trycka mindre än 100 valsedlar per röstberättigad, att antaletvalkuvert som gratis tillhandahålls politiska partier kan minskas och att densom önskar poströsta gör det före valdagen eftersom möjlighet därtill finnsunder en månad före valet. Gällande bestämmelser, m. m. Enligt 3 kap. 3 § vallagen börvaldistrikt omfatta 1 200 1 500 röstberättigade. Endast om särskilda skälföranleder det får valdistrikt omfatta mer än 1 800 eller mindre än 300röstberättigade. Som exempel på sådana särskilda skäl anfördes ikonstitutionsutskottets betänkande nr 18 (KU 1975:18), att underlätta förväljare i glesbygder och pä skärgårdsöar poströstningsfrekvenseni distriktet är hög och att sammanräkningsarbetet kan underlättas genom attfler valförrättare förordnas storabefolkningsomflyttningar kan förutses som förväntas påverka distriktens storlek kommuninte tillhör landsting och att endast två val förrättas. Bestämmelser om valsedlar finns i 6 kap. vallagen. Till valsedlar använ des särskilda blanketter som tillhandahålls av centrala valmyndigheten (I §). Till parti som är representerat i den församling valet gäller tillhan- KU1983/84:11 10 dahåller centrala valmyndigheten blanketter till valsedlartill det antal partiet önskar (4 §). Till parti som deltar i riksdagsval ochtidigare uppnått eller vid valet får av rösterna i hela landetsvarar statsverket för kostnaden för valsedlar som motsvarar fem gånger antaletröstberättigade i valkretsen. Vid val till landsting eller kommunfullmäktigesvarar statsverket för kostnaden för valsedlar motsvarande fem gånger antaletröstberättigade i valet till partier som är eller blir representerade i församlingen.Bestämmelser om valkuvert återfinns i 8 kap. vallagen. Enligt 9 kap. 1 § vallagen skall vallokal hållas öppen förröstning mellan och 20. Centrala valmyndigheten får bestämma attvallokalen i visst valdistrikt skall vara öppen för röstning än nusagts, om det kan antas att väljarna likväl har tillfredsställande möjligheteratt utöva' sin rösträtt. Enligt 10 kap. 1 § får röstning vid de allmänna valen skepå varje postanstalt fr. o. m. och med den tjugofjärde dagen före valdagen t.o. m. valdagen. Enligt 2 § får tiden för röstning på postanstalt begränsas påvaldagen. behandling m. m.