bet · G701NU25 · 1983-12-31 00:00:00 — 1,NU 1982/83:42, rskr 1982/83:321) att de statliga åtgärdernaför tekoindustrin skulle ges en delvis ändrad inriktning och omfattning. Enligtbeslutet skulle tekopolitiken liksom tidigare baseras på 1978 årsproduktionsvolym som riktmärke och på en svensk marknadsandel för tekovaror påhemmamarknaden om . När det gällde medlen för tekopolitiken innebarbeslutet emellertid en kraftig ökning av effektivitetshöjande och marknadsfrämjandeåtgärder, medan det s. k. äldrestödet skulle trappas nedsuccessivt från högst till högst av lönekostnaderna för äldrearbetskraft. De totala kostnaderna för de statliga åtgärderna för tekoindustrinm. m. inom olika departements verksamhetsområden hade av regeringen beräknatstill 420 milj. kr. /84, 380 milj. kr. /85 och 354milj. Regeringens nu föreliggande förslag till åtgärder /85 överensstämmer vad gäller den totala omfattningen avätgärder för tekoindustrin med det förslag som förelades våren 1983.De totala kostnaderna för åtgärderna anges sålunda till 380 milj. kr. Häravutgörs 84,5 milj. kr. av medel till sådana industripolitiska ätgärder som näringsutskottethar att behandla. I detta belopp ingår 63,3 milj. kr. till branschfrämjandeåtgärder och 15 milj. kr. till rationaliseringslån till konfektionsindustrin.Enligt förslaget skall medel för dessa ändamål för nästa budgetår anvisasunder ett anslag benämnt Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin. Härtillkommer 1 milj. kr. för kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier. Medlen föreslås liksom f. n. bli anvisade under ett särskiltanslag (punkt B 11). Kostnader för administration och genomförande av deindustripolitiska åtgärderna för tekoindustrin beräknas till 5,2 milj. kr.Medel härför föreslås i proposition 1983/84:135 om industriell tillväxt ochförnyelse under anslaget : Förvaltningskostnader. Utskottetavser att behandla detta anslag i ett senare sammanhang. I samband med beslut riktades särskilt fränmoderata samlingspartiets och sida stark kritik mot förslagettill en omläggning av tekostödet. Denna kritik kommer äter till uttryck. Imotion 1983/ 84:1896 (m) anförs sålunda att det statliga stödet tilltekoindustrin bör inriktas på generella stödåtgärder och utformas på ett sådantsätt att konkurrens kan upprätthållas på lika villkor inom branschen.Motionärerna finner regeringens förslag om en ökning av det selektiva stödetoacceptabelt. De yrkar avslag på regeringens förslag till anslag förindustripolitiska åtgärder. En liknande inställning präglar motion 1983/84:908 (fp), ivilken hänvisas till tidigare framförda krav på en successivavveckling av selektivt branschstöd. Motionärerna föreslår mot bakgrund häraven NU1983/84:25 13 minskning av anslaget med 20 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. I motion 1983/84:2517 (m) yrkas pä en minskning avanslaget med 25 milj. kr. Genom en sädan besparing skapas enligt motionärernautrymme för att äldrestödet under /85 kan bibehållas vidnuvarande nivå av . Av vad utskottet anfört framgår att regeringens förslaginnebär en uppföljning av det beslut om tekopolitiken som fattades så sent somvåren 1983. De industripolitiska åtgärder som enligt beslutet skall utgöra enökad andel av det statliga tekostödet siktar till att skapa livskraftigaföretag, bl. a. genom ökade insatser för marknadsföring och produktutvecklinginom ramen för industriverkets branschprogram. Vad som anförts i motionernager inte utskottet anledning att förorda en omprövning av beslut.Emellertid förutsätter utskottet att regeringen noga följer utvecklingen inomtekoindustrin pä grundval bl. a. av industriverkets årliga rapporter. Enligtvad utskottet har inhämtat väntas nästa rapport, TEKO 84, komma att publicerasunder och innefatta bl. a. en bedömning av tekoindustrinsutveckling under den pågående nedtrappningen av äldrestödet. Utskottetavstyrker därmed motionerna 1983/84:908 (fp), 1983/84:1896 (m) och 1983/84:2517(m) i nu aktuella delar. Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrks. I motion 1983/84:1894 (m) berörsfrågan.om det s. k. hemtagningssystemet. Detta system innebär i korthet att enimportör som har regelbunden importverksamhet kan bli registrerad som hemtagareoch därmed fä rätt att ta hand om och i allmänhet även förfoga över sinaimportvaror redan innan de har förtullats. I samband med beslut omtekopolitiken förutskickade regeringen att hemtagningssystemet pä tekoofnrädetskulle stramas upp i fråga om varor som är föremål för importrestriktioner,dvs. flertalet textilvaror från länder utanför EG och EFTA. Således skulle ifortsättningen krävas att en hemtagare som önskar ta hand om sina varor kanstyrka att '"oortlicens har beviljats. Bakgrunden till de nya reglerna,som avsågs trä i kraft , var att missbruk av hemtagningssystemethade förekommit. För att inte de nya reglerna skulle störa handeln mer ännödvändigt begärde regeringen medel till viss förstärkning av resurserna hoslicensmyndigheten, dvs. kommerskollegium, vilket också beviljades avriksdagen. För en närmare redogörelse för frågan hänvisar utskottet tillbetänkandet NU 1982/83:42 (s. 16 och 25 f.). Enligt vad utskottet har inhämtatfrån kommerskollegium uppgår tiden för beviljandet av en importlicens sedan denya reglerna trädde i kraft normalt till tre å , förutsatt attansökningshandlingarna är fullständiga. 1 brådskande fall kan licens beviljaspå . I motionen anförs att de nya reglerna för hemtagning utgörett handelshinder som inte kommer att minska importen utan enbart fördyra den NU1983/84:25 14 genom att prisbillig import frän länder utanför EG ochEFTA begränsas. En befarad effekt av "uppstramningen" har enligtmotionären redan börjat framträda, nämligen att importsändningar har måstläggas upp pä tullager i väntan på att erforderlig importlicens utfärdas,varigenom importörerna åsamkas ökade lagerkostnader. Utskottet finner att kravet på att hemtagaren skall kunnastyrka att importlicens har beviljats innan han får förfoga över licenspliktigavaror är befogat. Vad utskottet har anfört om behandlingstiderna för licenserkan inte anses tyda på att de nya reglerna skulle ha hafthandels-hindrande effekt. Utskottet, som förutsätter att regeringen följerfrågan, anser inte att något särskilt uttalande av i detta ämne ärpåkallat. Motion 1983/84:1894 (m) avstyrks alltså. En liknande fråga, nämligenursprungsmärkningen av kläder, tas upp i motion 1983/84:2034 (c). Motionärernabegär en utvärdering av nuvarande regler pä området, som innebär attursprungsmärkningen skall vara utförd senast då kläderna saluhålls tillförbrukare i landet. De anser att dessa regler lätt kan kringgås och att mandärför bör pröva möjligheterna att övergå till att tillämpa krav på märkningredan vid gränsen. Utskottet erinrar om att den fräga som motionärerna tarupp behandlades i samband med tillkomsten av lagen (1982:736) om ursprungsmärkningav kläder. Denna lag, som trädde i kraft , har ettkonsumentpolitiskt syfte. I sitt betänkande över lagförslaget (NU 1981/ 82:50s. 10) föreslog utskottet att regeringen skulle undersökaförutsättningarna för komplettering av systemet med krav pä ursprungsmärkningredan vid införseln till landet. anslöt sig härtill (rskr1981/82:402). Med anledning av uttalande har frågan om en s.k. gränsmodell för ursprungsmärkning av kläder studerats av en arbetsgruppinom . Gruppens arbete har redovisats i promemorian(Ds UD 1983:4) Ursprungsmärkning av kläder. Däri anförs att nuvarandebestämmelser tekniskt sett relativt enkelt kan anpassas till en gränsmodell menatt kontrollen av efterlevnaden skulle komma att medföra administrativaproblem med hänsyn till den tullprocedur som tillämpas i . Vidareanförs att det ännu inte finns tillräckligt underlag för att bedöma ombestämmelserna bör ändras och att det därför synes lämpligt att avvakta medatt ta ställning till frågan om införande av gränsmodellen. Promemorianremissbehandlas f. n. Utskottet konstaterar att motionärernas önskemål om enprövning av förutsättningarna för ursprungsmärkning vid gränsen delvis hartillgodosetts. Utskottet räknar med att regeringen efter avslutadremissbehandling kommer att ta ställning till om det nuvarande systemet behöverkompletteras. Det finns f. n. ingen anledning för att göra någotsärskilt uttalande i frågan. Utskottet avstyrker därför motion 1983/84:2034(c). NU1983/84:25 15 I motion 1983/84:1086 (fp) anförsatt det finns konkurrensinskränkningar ocks,å för handeln inom landet medtekoprodukter. Motionärerna pekar på ett ärende som har granskats avnäringsfrihetsombudsmannen (NO), nämligen den prissättning som har tillämpatsav Landstingens In-köpscentral () vid försäljning av patientskjortor tilllandstingen. En redogörelse för ärendet har lämnats i . Härav framgår i korthet följande. Ett privat företag, AB Bronzella, gjorde i klagomål tillNO gällande att hade tillämpat priser som inte täckt kostnaderna vare sighos själv eller hos underleverantörer till , främst Trivab KonfektionsAB. , är ett dotterbolag till , som i sin tur ingåri Statsföretagsgruppen. Vad som enligt NO:s bedömning vållat betänkligheter iärendet är i första hand Trivabs låga prissättning, som har sammanhängt med deåtaganden som Trivab har ålagts av sysselsättnings- och regionalpolitiska skäloch med de möjligheter företaget haft att få uppkomna förluster täckta iefterhand genom koncernbidrag inom . Med beaktande bl. a.av att Trivab sedermera kraftigt har skurit ned sin verksamhet och vidtagitandra åtgärder för att fä verksamheten lönsam har NO bedömt risken för fortsattunderprissättning ringa. Ärendet har därför avslutats utan någon ytterligareåtgärd från NO:s sida. Mot bakgrurid av denna redogörelse för det ärende somåberopats av motionärerna saknas det enligt utskottets mening anledning förriksdagen att göra något uttalande i frågan. Motion 1983/84:1086 (fp) avstyrksdärför i denna del. 1. beträffandeanslag till industripolitiska åtgärder attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1983/84:908 yrkande 11 b, mofion 1983/84:1896 yrkande 6 och motion1983/84:2517 till Indusiripolitiska åtgärder för tekoindustrin för budgetåret1984/85 anvisar ett reservationsanslag av , attriksdagen avslår motion 1983/84:1894, attriksdagen avslår motion 1983/84:2034, attriksdagen avslår motion 1983/84:1086 yrkande 2. Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för textil-och konfektionsindustrierna. Regeringen har underpunkt B 11 (s. 38) föreslagit att till Kostnader för räntebefrielsevid särskilda strukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna anvisaett förslagsanslag av . Rättelse: S. 15, hemställan 1. rad 5 Tillkommer: /85 NU1983/84:25 16 Gällande garantiram för stödformensärskilda strukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna utgör259,5 milj. kr. kunde räntebefrielse efter behovsprövning medges förlån med strukturgaranti. Denna möjlighet slopades vid ingången av budgetåret1983/84 i samband med beslut om tekopolitiken. Från detta anslagbestrids alltså enbart kostnader för tidigare beviljad räntebefrielse. 1 motion 1983/84:1896 (m) uttalas att stödformen särskildastrukturgarantier bör avskaffas och att anslaget för täckande av kostnader förräntebefrielse likaså bör slopas senast vid utgången av /85.Något yrkande härom framställs dock inte i motionen. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att regeringen iproposition 1983/84:135 om industriell tillväxt och förnyelse har lagt framförslag (s. 138) om att ramen för de här aktuella garantierna skall förassamman med garantiramen för strukturgarantier till företag inom vissa industribranschertill en samlad engagemangsram för dessa båda typer av strukturgarantier.Utskottet återkommer till frågorna i samband med behandlingen avpropositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under dennapunkt och hemstät-ler att till Kostnader förräntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- och konfektionsindustriernaför /85 anvisar ett förslagsanslag av . TEKNISK UTVECKLING M.M. Europeiskt rymdsamarbete m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens t~ör- slag under punkt F 4 (s. 154160) och hemställer att 1. bemyndigar regeringenatt under /85 ikläda sta ten nya förpliktelser inom rymd- och fjärranalysområdet om högst , 2. till Europeisktrymdsamarbete m. rn. för /85 an visar ett förslagsanslag av . Regeringen har underpunkt F 5 (s. 160 f.) föreslagit att till Bidrag till för /85 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1983/84:2454 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs med motivering i motion 1983/84:2453 attriksdagen avslår regeringens förslag om ytterligare . underIndustridepartementet, F 5, Bidrag till . NU1983/84:25 17 utgör ettbetydelsefullt led i svensk och nordisk rymdverksamhet. Projektet innebärupphandling och idrifttagning av en experimentell telesatellit. Projektetshuvudsyften är dels att ge de deltagande ländernas industriföretag möjlighet attutveckla och leverera utrustning för projektet med sikte på framtidakommersiella leveranser, dels att ge teleförvaltningarna praktiskaerfarenheter av satellittjänster. För svensk del fattade statsmakterna beslut omprojektets inriktning i princip (prop. 1981/82:175, NU 1981/82:48, rskr 1981/82:365). De ekonomiska ramarna för projektet fastställdes (prop.1982/83:168, NU 1982/83:53, rskr 1982/83:390). I detta sammanhang ingicksockså överenskommelser mellan och som reglerar projektetsorganisation och genomförande. Totalkostnaderna för projektet under budgetåren1982/83-1986/87 beräknades till 1 250 milj. kr. i prisnivån januari 1982.Sveriges finansieringsandel bestämdes till högst , dvs. 1 062,5 milj. kr.,varav 77 milj. kr. redan hade anvisats. Regeringen bemyndigades av riksdagenatt ikläda staten ekonomiska förpliktelser motsvarande återstoden av densvenska andelen, dvs. 985,5 milj. kr. För /84 anvisades ettförslagsanslag av 574,2 milj. kr. Regeringen begär nu ytterligare 477,3 milj. kr. tillprojektet för /85. Av propositionen framgår att avtal harträffats med om finskt deltagande i projektet. Finlandsekonomiska bidrag beräknas till ca 35 milj. kr., vilket kommer att leda till enmotsvarande minskning av totala betalningar till projektet. I motion 1983/84:2454 (vpk) yrkas avslag på regeringensbegäran om medel till projektet. Motionärerna hänvisar till den kritik somvänsterpartiet kommunisterna har riktat mot och somsammanfattas i följande punkter: Projektet ärdyrt för vidkommande. Projektetinnebär inte någon större stimulans till svenskt näringsliv. Projektetinnebär inte något omfattande samnordiskt samarbete. Projektet kanfå allvarliga kulturpolitiska konsekvenser. Motionärerna anser att projektetmåste ses i samband med övriga mediapolitiska beslut, inte minst vad gällerutbyggnaden av kabel-TV. Vid sin behandling av frågan omTele-X-projektet gjorde utskottet en positiv bedömning av projektet fränindustripolitisk synpunkt. a. anfördes att det här handlar omframåtsyftande satsningar inom en verksamhet som lämpar sig särskilt väl somdrivkraft i utvecklingen av en tekniskt avancerad industri. Utskottetskärskådade (NU 1982/83:53 s. 5) de invändningar som riktades mot projektet itvä motioner kommunisterna av samma innebörd som de nuaktuella. Utskottet kunde dä inte finna något fog för dessa invändningar.Vänsterpartiet NU1983/84:25 18 kommunisternas representant reserverade sig mot utskottetsställningstaganden. Vad gäller de kulturpolitiska konsekvenserna av projektetåberopade utskottet ett yttrande av kulturutskottet (KrU 1982/83:3 y) i vilketframhölls vikten av att konsekvenserna av den nya tekniken togs in i detfortsatta utvecklingsarbetet. Utskottet har inhämtat vissa aktuella uppgifter omTele-X-projektet frän , som svarar för genomförandet avprojektet. Enligt dessa uppgifter fortskrider projektet i huvudsak planenligtoch inom givna ekonomiska ramar. Uppskjutningen av satelliten beräknas nu kommaatt ske . Av den beräknade totala kostnaden för projektet, som exkl.uppskjutningskostnad uppgår till 962 milj. kr. i prisnivån , utgörSveriges finansieringsandel efter inträde i projektet 789 milj. Härav väntas ca 390 milj. kr. () komma att återföras till svenskindustri i form av beställningar. Beträffande jordstationerna förkommunikation via satelliten, som torde utgöra den frän kommersiell synpunktintressantaste delen av projektet, uppges att svenska, norska och finskaföretag väntas komma att svara för i stort sett samtliga leveranser. Vidareuppges att beställningar hos svensk industri till ett värde av ca 265 milj. kr.har kontrakterats t. o. m: . Den redovisning som här har lämnats bekräftar enligtutskottets mening att har ett stort värde frånindustripolitisk synpunkt. Det får anses tillfredsställande att svensk industrikan ta på sig leveranser som svarar för nära hälften av den svenskafinansieringsandelen. Projektet har ocksä fått ökad betydelse för det nordiskaindustrisamarbetet genom anslutning. Utskottet kan inte finna att denkritik mot projektet som ligger till grund för motion 1983/84:2454 (vpk) iberörda avseenden är sakligt välgrundad. Vid sitt ställningstagande till motionen måste utskottetgivetvis ocksä ta hänsyn till att avtal mellan och omTele-X-projektet innebär skyldighet för parterna att betala kostnaderna förgenomförande av projektet enligt den fastställda planen. Ett bifall tillmotionärernas yrkande skulle tvinga fram ett svenskt utträde ur samarbetet, medsvåröverskådliga konsekvenser. Därtill kommer att ett avbrytande avTele-X-projektet skulle komma att leda till ersättningskrav från de företag somär engagerade i projektet. Med hänsyn till att huvuddelen av industrikontraktenför projektet redan har tecknats torde det komma att bli fråga om betydandebelopp. Mot bakgrund av vad som anförts tillstyrker utskottetregeringens förslag om medelsanvisning. Motion 1983/84:2454 (vpk) avstyrks.' att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:2454 till Bidrag tillTele-X-projektet för /85 anvisar ett förslagsanslag av . NU1983/84:25 19 Regeringen har underpunkt F6 (s. 162165) föreslagit att till Patent- ochregistreringsverket för /85 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang behandlarutskottet två motioner av (), nämligen 1983/84:1314, vari hemställs attriksdagen begär att regeringen anmodar patent- och registreringsverket"att det å rotlarna tillhöriga utländska granskningsmaterialet, som i strid mot offentlighetsprincipen icke är allmänt tillgängligt, framdeleshälls tillgängligt och kan studeras efter vederbörlig rekvisition ipatentbiblioteket", 1983/84:1316, vari hemställs att 1. hos regeringenbegär åtgärder för att patentverkets amerikanska granskningsmaterial hällssamlat i lättillgängliga och ändamålsenliga lokaler, där såväl granskare somallmänhet har tillgång till materialet, 2. hos regeringenbegär att patentverket åläggs att utbilda granskare med specialkunskaper i detamerikanska klassningssystemet och att denna personal erhåller en sädanlönegrad att de motiveras att långsiktigt kvarbli i verkets tjänst och stå tillförfogande för såväl granskare som allmänhet. Av propositionen framgår attverksamheten inom patent- och registreringsverket är helt självfinansieradgenom avgifter för verkets olika tjänster. För /85 beräknas ettöverskott av 12,7 milj. kr. För fem av de sex program i vilka verksamheten äruppdelad gäller att inkomsterna inte får disponeras av verket. I dessa delarfinansieras verksamheten genom anslag över statsbudgeten. Det sjätteprogrammet, nämligen uppdragsverksamheten, är direktfinansierat och belastaralltså inte anslaget. Regeringens förslag till anslag för nästa budgetår harberäknats med utgångspunkt i det s. k. huvudförslaget och innebär alltså enreal nedskärning av anslaget i förhållande till innevarande budgetår. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att riksdagensrevisorer har granskat effekterna av vissa besparingsåtgärder i statsförvaltningen.1 en skrivelse till (förs. 1982/83:8) har revisorerna förordat attnuvarande generella besparingsmetod ersätts av ett system med selektivabesparingsåtgärder i kombination med klara politiska ställningstaganden iprioriteringsfrågor. I vad gäller avgiftsfinansierade verksamheter somtillhandahåller sina tjänster på en marknad där volymen styrs av efterfrågan patentverket är ett exempel härpå framhåller revisorerna att besparingskraveninte bör drivas längre än vad som betingas av en effektiv organisation.Finansutskottet (FiU 1982/83:26) har med anledning av skrivelsen uttalat bl. a.att det av budgetpropositionen klart bör framgå vilken bedömning föredragandengör av konsekvenserna för myndighe- NU1983/84:25 20 tens verksamhet av den föreslagna resurstilldelningen. Utskottet vill framhålla att verksamheten inompatentverket har stor betydelse för industrins utveckling och förnyelse genomatt den främjar såväl exploatering av inhemska innovationer som överföring frånutlandet till av ny teknik. Som framgått är verksamheten ocksäsjälvfinansierad. Med hänsyn härtill bör patentverket i möjligaste män kunnatillgodose de krav på tjänster som näringslivet ställer. Utskottet förutsätteratt regeringen i samband med kommande budgetförslag noga överväger lämplighetenav nuvarande finansieringsform för verket med beaktande av vad som här anförts. Med det sagda tillstyrker utskottet regeringens förslagtill medelsanvisning för patentverket för nästa budgetår. I två motioner har tagits uppfrågor rörande patentverkets informationsservice till allmänheten. I motion1983/84:1314 (c) riktas kritik mot att det granskningsmaterial i form avklassordnade utländska patentskrifter som förvaras hos patentavdelningenshandläggande ingenjörer inte är tillgängligt för allmänheten. Enligt vadutskottet har inhämtat frän patentverket är de utländska patentskrifternaallmänna handlingar och tillgängliga i verkets bibliotek. Dessutom finns ettklassordnat material för allmänheten med patentskrifter frän vissa länder.Enligt verkets bedömning skulle det innebära stora olägenheter, bl. a. risk försvinn, att ställa handläggarnas arbetsmaterial till allmänhetens förfogande. Den fräga som tas upp i motionen är knappast av den artenatt den kan bli föremål för någon närmare bedömning av utskottet. Emellertidkan utskottet inte finna att, såsom påstås i motionen, det av patentverkettillämpade systemet står i strid mot offentlighetsprincipen eller att deteljest innebär någon orimlig begränsning av allmänhetens möjligheter attutnyttja det utländska patentmaterialet. Motion 1983/84:1316 (c) har föranletts av patentverketsbeslut att flytta vissa delar av det s. k. forskararkivet, omfattande arkivetsamerikanska och tyska material, till källarlokaler i kvarteret lokaler ligger knappt I km frän de nuvarande lokalerna i verketsämbetsbyggnad. 1 motionen hävdas att flyttningen kommer att innebära storasvårigheter för arkivets utnyttjande och att det är risk för att arkivet kommeratt läggas ned . Enligt vad utskottet har inhämtat orsakas den planeradeflyttningen av patentmaterialets snabba tillväxt. Eftersom forskararkivetsnuvarande lokaler väntas bli fullt utnyttjade och det saknasmöjlighet att utvidga lokalerna inom ämbetsbyggnaden har patentverket valt attdela arkivet. De nya lokalerna kommer att vara tillgängliga i ungefär sammaUtsträckning som de nuvarande. Någon nedläggning är inte planerad. Utskottet erinrar om att det tidigare (NU 1981/82:29 s. 15 21) har behandlat frågan om patentverkets service till forskare m. fl. NU1983/84:25 21 ning av en motion av samma motionär. Efter en utförligredogörelse för sakfrågan anförde utskottet att verket i samråd med övrigaintressenter, bl. a. STU och privata patentundersökare, borde söka komma framtill en lösning som medförde att den berörda servicen i möjligaste mån bevarades.Riksdagen gjorde också ett uttalande till regeringen av denna innebörd (rskr1981/82:268). Utskottet anser det alltjämt angeläget att patentverketkan hålla utländskt patentmaterial tillgängligt för allmänheten. Såvitt utskottetkan bedöma innebär den planerade flyttningen av delar av forskararkivet intenågon avgörande försämring av servicen på området.