bet · G701NU23 · 1983-12-31 00:00:00 — - Utskottets socialdemokratiska ledamöter anförde iett särskilt yttrande att frågan om ett ökat samhällsinflytande överbankväsendet fortfarande var aktuell men att andra modeller än ettförstatligande kunde tänkas när det gällde att vidga det demokratiskainflytandet över bankverksamheten. togs nationalisering av de privata storbankernaoch andra kreditinstitut upp som en punkt i ett av kommunisternaföreslaget program för arbetsskapande samhällsinsatser. (FiU1981/82:1) lämnade inte någon närmare kommentar till denna punkt i programmet. NU1983/84:23 11 Ökning av aktiekapitalet i Banklagstiftningen ställer krav påatt en banks placeringar till viss del motsvaras av eget kapital ellerjämställt täckningskapital hos banken. När rörelsen expanderar kan det bHnödvändigt för banken att öka det egna kapitalet, t. ex. genom en nyemission avaktier. Den statsägda Post- och , , befinner sig i dettaläge. Regeringen har i två propositioner framlagt förslagrörande ordningen för en ökning av aktiekapital från 633,6 milj. kr.till 750 milj. kr. Enligt den första av dessa propositioner, 1983/84:70, vilkenavlämnades , skulle ökningen ske genom en till allmänhetenriktad nyemission till ett nominellt belopp av 116,4 milj. kr. Staten, varsandel av aktiekapitalet i banken nu är 99,, skulle sålunda avstå från denföreträdesrätt till teckning av nya aktier som tillkommer den såsom aktieägare.I samband med emissionen skulle söka introduktion på Stockholmsfondbörs. Förslaget tillstyrktes av utskottet - med reservation avvänsterpartiet kommunisternas representant - i betänkandet NU 1983/84:12. Påhemställan av den socialdemokratiska gruppens talesman i kammardebatten, somanförde att det hade visat sig att frågan om kapitaltillskott till PK-bankenborde övervägas ytterligare, återförvisades ärendet till utskottet. Frånmoderata samlingspartiets, och sida motsatte mansig återremissen. kom en ny proposition, 1983/84:98, i sammaämne. I denna föreslår regeringen att staten genom ett temporärtkapitaltillskott av 168,8 milj. kr. möjliggör för att på kort siktuppfylla gällande kapital-täckningskrav. Staten skulle för detta beloppförvärva nya aktier i banken till ett nominellt värde av 42,2 milj. kr. Förvärvetskulle alltså ske till en kurs av . , vars sammansättninghar väsentligt ändrats vid en extra bolagsstämma , skulle på såsätt få större handlingsfrihet beträffande tidpunkten för den börsintroduktionsom alltjämt planeras. En nyemission som skulle komma att riktas tillallmänheten skulle begränsas till 74,2 milj. kr. En betydande överkurs harberäknats bli möjlig även . I samband med den senarenyemissionen skulle staten via fondbörsen sälja de aktier som den förvärvatvid den första nyemissionen. Slutresultatet skulle även enligt denna ordningbli att aktiekapital uppgår till 750 milj. kr. och att utöver denringa andel av aktiekapitalet som är i privata händer ytterligare 116,4milj. av aktiekapitalet har sålts till allmänheten. De beslut somregeringen i proposition 1983/84:98 - i stället för vad som föreslagits i dentidigare propositionen - påkallar för att den nu angivna ordningen skallmöjliggöras är att anvisar 168,8 milj. kr. för aktieteckning ochgodkänner att staten i samband med den andra nyemissionen dels avstår från sinföreträdesrätt till teckning av nya aktier. NU1983/84:23 12 dels avyttrar de aktier som den har förvärvat vid denförsta nyemissionen. kommunisterna ställer sig avvisande tillatt en ökad andel av aktiekapital överlåts på andra ägare än staten.I motion 1983/84:2541 yrkar partiet därför att proposition 1983/84:98 skallavslås och att hos regeringen skall begära förslag till erforderligtkapitaltillskott från statens sida. Utskottet vill anmärka att den begränsade förstanyemission som föreslås i proposition 1983/84:98 låter sig förenas med denprincip som motionärerna förfäktar och att avslagsyrkandet följaktligen i dendelen ter sig omotiverat. Sedan proposition 1983/84:98 framlades har ,enligt vad utskottet erfarit, konstaterat att det inte med säkerhet erfordrasen nyemission för att banken skall kunna uppfyllakravet på kapitaltäckning. Det skulle under sådana omständigheter kunna visasig fördelaktigt för banken att i stället genomföra den planerade ökningen avaktiekapitalet till 750 milj. kr. genom en enda nyemission vid ett senaretillfälle. Utskottet anser att bör godta regeringensförslag att en viss mängd nya aktier i skall säljas till andra änstaten. Motion 1983/84:2541 (vpk) avstyrks följaktligen av utskottet. Mot bakgrund av de nya upplysningar som har lämnatsförordar utskottet att anvisar det av regeringen begärda anslaget föraktieteckning -vilket bör ske i form av ett reiservationsanslag- men samtidigtgodkänner att staten, om så visar sig lämpligt, helt avstår från denföreträdesrätt till teckning av nya aktier som tillkommer den i samband med denavsedda ökningen av aktiekapitalet till 750 milj. kr. Ett sådant godkännade böranses innefatta också att, om en första emission till staten kommer till stånd,de därvid förvärvade aktierna sedermera får avyttras i samband med en andranyemission. Det bör förutsättas att regeringen när så kan ske redovisar förriksdagen hur saken har hanterats. De motioner som utöver den berörda har väckts medanledning av endera av de båda propositionerna går ut på att staten helt ellerdelvis bör sälja sina nuvarande aktier i till andra intressenter. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning på dennapunkt. Starka skäl talar för att får behålla sin ställning som enväsentligen statsägd affärsbank med de möjligheter till direkt och indirektpåverkan på bankväsendet i övrigt som denna ställning erbjuder. Följaktligenavstyrker utskottet - helt eller i ifrågavarande del - de nu avsedda motionerna1983/84:248 och 1983/84:2539 (båda m), 1983/84:2542 (c) samt 1983/84:247 och1983/84:2540 (båda fp). Försäljning av aktier i statliga företag? Utskottet tar här vidare upp sjumotioner (m; c; fp) som i berörda delar upprepar synpunkter och önskemål somutskottet behandlade i NU1983/84:23 13 samband med regeringens förslag till rekonstruktion avStatsföretagsgruppen. Motionerna går ut på att statliga företag i storutsträckning skall överlåtas på andra intressenter och introduceras påStockholms fondbörs. Av redogörelsen i det föregående framgår attargumentationen i motionerna har många gemensamma drag men att det också finnsvissa skillnader i synsätt och slutsatser. Uppfattningen att staten normaltinte bör driva företag kommer starkast till uttryck i motion 1983/84:851 (m). Imotion 1983/84:908 (fp) pläderas för att kompletterande minoritetsintressenskall släppas in i de statliga företag som inte helt överlåts på privata ägare.Skäl som talar för statligt ägande av företag i vissa fall anförs i motion1983/84:2524 (c). Som tänkbara försäljningsobjekt nämns i allmänhet främstvissa dotterbolag till . Den uppfattningen framförs emellertidockså - i motion 1983/84:851 (m) - att redan befintliga företagsgrupper i störstamöjliga utsträckning bör hållas samman och att följaktligen böravyttras i sin helhet. När det gäller vilket finansiellt resultat staten skullekunna uppnå genom att helt eller delvis sälja statliga företag räknar man imotionerna 1983/84:851 (m) och 1983/84:1896 (m) med ett belopp av minst 3miljarder kronor . Motsvarande belopp anges i motion 1983/84:2524 (c) -med anslutande yrkande i motion 1983/84:2527 - till och imotion 1983/84:1899 (c) till . Den sistnämnda motionen tarspeciellt sikte på stor spridning av de försålda aktierna, bl. a. genom attföretagens anställda och lokala aktiesparklubbar får viss företrädesrätt attförvärva aktier. Liknande synpunkter finns i motionerna 1983/84:851 (m) och1983/84:908 (fp). - Som framgår av det föregående (s.9f.) har idagarna - efter beredning i finansutskottet -behandlat vissa motionsyrkandensom tagit sikte på försäljning av statliga företag. I de nu aktuella motionerna talas genomgående ombörsintroduktion i samband med försäljning av statliga företag. Utskottet villerinra om att en förutsättning för att ett företags aktier skall kunna blinoterade på fondbörsen är att de redan har fått en betydande spridning. Förnotering på den s. k. A:I-listan, som omfattar flertalet börsföretag, krävssålunda att det finns minst 1 000 aktieägare som var och en innehar minst enbörspost, dvs. aktier till ett värde av minst ett basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, alltså f. n. . Utskottet hänvisar med anledning av de nu aktuellamotionerna till redogörelsen i det föregående för dess argumentation ochställningstagande när samma ämne behandlades sedan.Sammanfattningsvis kvarstår som ett avgörande omdöme att en livskraftig sektorav statiiga företag är ett viktigt inslag i det svenska näringslivet. Den inågra motioner framförda uppfattningen att staten i princip inte bör ägaföretag - annat än möjligen tillsammans med privata intressenter - finnerutskottet alldeles ogrundad. Frågor om försäljning, helt eller delvis, avstatliga företag får behandlas från fall till fall när särskilda omständigheterföreligger. NU1983/84:23 14 utskottet också åberopa vad finansutskottet haranfört i ärendet. Sålunda avstyrker näringsutskottet de sju nämnda motionernasåvitt de behandlas i detta sammanhang. Förstatligande av storföretag m. m.? Slutligen tar utskottet upp enmotion av rakt motsatt innebörd, nämligen motion 1983/84:1041 (vpk), som syftartill att "storföretagen, de privata affärsbankerna, de privataförsäkringskoncernerna, investmentbolagen och de privatafinansstiftelserna" skall föras över i samhällelig ägo. Motionärerna villatt en. parlamentariskt sammansatt kommitté skall tillsättas för att framläggakonkreta förslag om hur detta skall ske. Motionen går som synes ut på en genomgripandesystemförändring på det ekonomiska området i . Motionärerna haremellertid inte ens antytt på vilket sätt en sådan förändring skulleåstadkommas i praktiken. Utskottet inskränker sig till att konstatera att detinte finns sakliga motiv och inte heller opinionsmässigt underlag för sådanaåtgärder som det skulle bli fråga om. Någon utredning av begärt slag villutskottet alltså inte förorda. Med det sagda avstyrker utskottet motion,1983/84:1041 (vpk). 1. beträffandeökning av aktiekapitalet i attriksdagen med anledning av propositionerna 1983/84:70 och 1983/84:98 och medavslag på motion 1983/84:2541 a) godkänner vadutskottet anfört om ordningen för en ökning av Post- och ,, aktiekapital till 750 milj. kr., innebärande bl.a. att staten helteller delvis avstår frän sin företrädesrätt till teckning av nya aktier, b) till Teckning av aktier i ochKreditbanken, , på tilläggsbudget III till statsbudgeten /84 under sjunde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av168 , 2. beträffandeytterligare försäljning av aktier i aftriksdagen avslår motionerna 1983/84:247 och 1983/84:248, motion 1983/84:2539yrkande 1, motion 1983/84:2540 yrkande 2 och motion 1983/84:2542, 3. beträffande försäljningoch börsintroduktion av statliga företag att avslår motion 1983/84:100 yrkande 58, motion 1983/84:107 yrkande 13, motion 1983/84:851 yrkande 2, motion 1983/84:908 yrkande 3, motion 1983/84:1896 yrkande 12, motion 1983/84:1899 och motion 1983/84:2527 yrkande 2, NU1983/84:23 15 4. beträffande förstatligande avvissa företag att avslår motion 1983/84:1041. Närvarande: (), (),(), i (s), (), (), (), (), Karl-ErikHäll (s), Per (), (), (),(), () och (vpk). Ökning av aktiekapitalet iPK-banken (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"har hanterats" bort ha följande lydelse: Sedanproposition---- (= utskottet)---- senare tillfälle. Utskottet finner inget skäl för att bifallaregeringens förslag att skall få sälja nyemitterade aktier tillprivata placerare. Det finns från allmänt samhälleliga utgångspunkter och medhänsyn till den svenska ekonomins struktur och funktion ett starkt behov av enhelt statsägd bank av typ. Den idé som representerar harockså en lång tradition bakom sig. spelaren viktig roll inombankväsendet inte minst som motvikt mot en starkt koncentrerad privatbankstruktur. En bank med denna roll och ställning bör enligt utskottets meningvara helt statlig och icke ha ägare med andra intressebindningar. På denna grund anser utskottet att staten bör finansieraden erforderliga ökningen av aktiekapital i dess helhet. Regeringenbör, såsom påyrkas i motion 1983/84:2541 (vpk), komma med förslag om det anslagsom behövs för detta ändamål. Av de upplysningar som utskottet harförmedlat tycks framgå att ett anslag nu för en begränsad förstaemission inte är erforderligt. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande ökning avaktiekapitalet i att med bifall till motion 1983/84:2541 a) avslårpropositionerna 1983/84:70 och 1983/84:98, b) hos regeringen begär nytt förslagom höjning av aktiekapitalet i enlighet med vad utskottet anfört. NU1983/84:23 16 Ytterligare försäljning av aktier i (mom.2) (), StaffanBurenstam (), (), Per (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"(båda fp)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning. En ökadutförsäljning av aktier i skulle tillföra staten avsevärda ekonomiskaresurser. Den skulle verka vitaliserande på banken och stärka dessställning hos allmänheten. Den andel av aktierna som skulle komma att ägas avandra än staten blir enligt regeringens förslag . Denna andel bör iförsta hand ökas till minst den dubbla. Utskottet föreslår att riktarett uttalande av nu angiven innebörd till regeringen. I detta sammanhangnoterar utskottet med tillfredsställelse det förebud om fortsatt omtänkande påsocialdemokratiskt håll som kan utläsas av finansministerns uttalande iproposition 1983/84:70 att den föreslagna minskningen av statens ägarandel medbred marginal ligger inom vad som kan accepteras. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2.beträffande ytterligare försäljning av aktier i attriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:247 och 1983/84:248, motion1983/84:2539 yrkande 1, motion 1983/84:2540 yrkande 2 och motion 1983/84:2542som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Försäljning och börsintroduktion av statliga företag(mom. 3) (), StaffanBurenstam (), (), Per (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 13 med "Utskottet hänvisar" och slutar pås. 14 med "detta sammanhang" bort ha följande lydelse: De skillnader sinsemellan som de nu föreliggandemotionerna uppvisar förtar inte intrycket av stor inbördes samstämmighet vadgäller den huvudsakliga inriktningen. Utskottet hänvisar till den i detföregående refererade argumentationen för motsvarande motionsyrkanden förraåret. Sammanfattningsvis gäller att staten endast undantagsvis bör drivaföretag och att det i företag med kvarstående statligt ägarintresse bör lämnasstort utrymrne för privata och kooperativa delägare. Det är angeläget attregeringen lägger fram en plan för försäljning och börsintroduktion avstatliga företag. Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas åt Statsföretagsgruppen.Planen bör också ange vilket finansiellt resultat försäljningen NU1983/84:23 17 kan medföra för statens del. I nuvarande budgetläge ärdetta en fråga ay grundläggande betydelse. Det är vidare viktigt att olikamöjligheter att åstadkomma en bred spridning av de aktier som säljs får ennoggrann belysning. Möjligheten att ge företagens anställda, pensionsstiftelseroch lokala sparklubbar viss företrädesrätt att förvärva aktier bör prövas.Utskottet föreslår att gör en framställning till regeringen av deninnebörd som här har angivits. Därigenom tillgodoses de sju nämnda motionernasåvitt de behandlas i detta sammanhang. deb att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande försäljning och börsintroduktionav statliga företag att med anledning av motion 1983/84:100 yrkande58, motion 1983/84:107 yrkande 13, motion 1983/84:851 yrkande 2, motion1983/84:908 yrkande 3, motion 1983/84:1896 yrkande 12, motion 1983/84:1899 ochmotion 1983/84:2527 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Förstatligande av vissa företag(mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 14 som börjar med "Motionen går" och slutar med"motion 1983/84:1041 (vpk)" bort ha följande lydelse: Utskottet vill betona att de maktfrågor som tas upp imotion 1983/84:1041 (vpk) är av central betydelse när det gäller att skapa ettsamhälle med meningsfull och trygg sysselsättning för alla, god miljö och ett riktkulturliv. Den starka och ökande maktkoncentration som präglar näringslivet,med dominerande inflytande för ett litet antal finansgrupper och ett utbrettömsesidigt ägande storföretag emellan, innebär att kapitalismen får ohämmatspelrum inom mycket vida ramar. Koncentrationen leder till vidgade klyftormellan fattiga och rika och står sålunda i strid med grundläggande socialavärden. Statsmakternas möjlighet att ytterligare omdana samhället tillfolkflertalets bästa inskränks. Den socialdemokratiska regeringens löntagarfondsprojekt,som skall bringas ut i verkligheten, innebär inte mer än en marginellförändring i den ekonomiska maktens struktur. De privata affärsbankerna, destora försäkringskoncernerna, investmentbolagen och de privata finansstiftelsernakan fortsätta att spela sina nyckelroller i koncentrationsprocessen. Dennuvarande utvecklingen måste, såsom framhävs av motionärerna, brytas genom attdessa maktcentra liksom storföretagen inom industri och andra näringar försöver i samhällets ägo. En parlamentariskt sammansatt kommitté bör, i enlighetmed vad som föreslås i motionen, få i uppdrag att framlägga konkreta förslag omhur denna nödvändiga omdaning av den ekonomiska maktapparaten skall kunnaförverkligas. NU 1983/84:23 18 delsatt utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande förstatligande av vissa företag attriksdagen med bifall till motion 1983/84:1041 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.