bet · G701UbU19 · 1983-12-31 00:00:00 — Föredragande statsrådet framhåller att det självfalletmåste finnas möjligheter att ta hänsyn till speciella omständigheter, när detskall avgöras huruvida en sökande med tidigare minst tvåårig gymnasialutbildning skall tas in på en minst tvåårig grundskoleanknuten studieväg. Intagningeni gymnasieskolan sker f. n. dels pä gmndval av betyg från årskurs 9 igrundskolan, dels på basis av ett antal kompletterande urvalsgrunder. Dessa ärrangordning av val, upprepad ansökan, underrepresenterat kön ocharbetslivserfarenhet/avslutad förutbildning. I enlighet med förslag av SÖförordar föredragande statsrådet att de två urvalsgrunderna rangordning av valoch upprepad ansökan sammanförs till en som benämns intresse för söktutbildning. Intresset bör premieras genom poäng, när ansökan upprepas vidnärmast efterföljande ansökningstillfälle och poäng bör ges för endast ettefterföljande tillfälle. Deföreslagna förändringarna av intagningsreglerna bör enligt föredragandestatsrådet av praktiska skäl gälla först fr. o. m. intagningen till gymnasieskolanför /86. Enligt 29 § skollagen(1962:319) får inträdesfordringar betingas endast UbU1983/84:19 13 av utbildningens syfte. Som en följd av det som iproposition 1983/84: 100 förordas om ändrade principer för intagning igymnasieskolan föreslår regeringen att 29 § skollagen ändras sä att det däranges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelarföreskrifter om inträdesfordringar och urvalsgrunder. I motion 1983/84: 1243 (yrkande 13) motsätter sigmotionärerna förslaget om en prioritering av sökande under vid intagningi gymnasieskolan. Många ungdomar som är engagerade i kommunernasuppföljningsprogram kommer enligt motionärerna att ställas utanförgymnasieskolan. Motionärerna avvisar även de övriga föreslagna förändringarnai regelsystemet för intagning till gymnasieskolan. I motion 1983/84: 2016instämmer motionärerna i förslaget att prioritera 16- 18-äringar vid intagningi gymnasieskolan. Däremot avvisas förslaget i vad det avser särbehandling avsökande med tidigare minst tvåårig gymnasial utbildning. En utökad dimensioneringav gymnasieskolan bör göra det lättare att erbjuda plats även för dem igymnasieskolan (yrkande 15). Motionärerna förordar vidare att de kompletterandeurvalsgrunderna tas bort. Intagning i gymnasieskolan bör ske enbart pä grundvalav betyg (yrkande 16). riktlinjer om undantag från 18-årsgränsen förintagning i gymnasieskolan begärs i motion 1983/84:801. Motionåren menar attundantag bör göras i sådana fall där speciella omständigheter föreligger,exempelvis sjukdom, familjens utlandsvistelse m. m. Utskoitet konstaterar att antalet sökande tillgymnasieskolan som inte har kunnat beredas plats har ökat under de senaste årentrots att gymnasieskolan har genomgått en kraftig utbyggnad. Utskottet delarföredragande statsrådets uppfattning att det år oacceptabelt alt mänga ungdomarunder 18 är ställs utan gymnasial utbildning trots att antalet platser igymnasieskolan har ökat så att alla ungdomar borde fä en gymnasieplats. Skolanhar nu ansvaret för att bereda samtliga ungdomar antingen utbildningeller arbete. Arbetsmarknadssituationen är sådan att utbildning i stort sett ärdet enda sysselsättningsalternativel för den berörda åldersgruppen. Mot denbakgrunden tillstyrker utskoitet förslaget i proposition 1983/ 84: 100 attbestämmelsema för intagningen i gymnasieskolan ändras så atl sökande under 18år ges företräde vid intagning till direkt grundskoleanknutna studievägar.Utskottet vill i sammanhanget peka på att det även efter en sådan ändringkommer att finnas ett antal intagningsplatser -totalt sett - för äldre sökande,eftersom gymnasieskolan dimensioneras pä en högre nivå än vad som motsvarar100% av antalet 16-åringar. Når det gäller det i motion 1983/84:801 begärdariksdagsuttalandet om behov av klara riktlinjer angående undantag från18-ärsgränsen, utgår utskottet från att hänsyn kommer att tas till särskildaskäl för undantag frän huvudregeln, bl. a. de skäl som anförs i motionen. Detbör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att bestämmahärom. Medhånvisning till vad utskoitet här har anfört föreslår utskottet att UbU1983/84:19 14 beträffande prioritering av sökande i åldernunder vid intagning i gymnasieskolan bifaller proposition 1983/84:100 ochavslår motionerna 1983/84:801 och 1983/84:1243 yrkande 13 i denna del. När det gäller sådana sökande till minst tvåårigagmndskoleanknutna studievägar i gymnasieskolan vilka redan har en minst tvååriggymnasial utbildning ansluter sig utskottet till förslaget i proposition1983/84: 100 att de i fortsättningen inte bör tas in, om inte särskilda skälföreligger. I enlighet med vad som förordas i propositionen bör en särskildbedömning beträffande dessa sökande komma till stånd. Det bör ankomma på regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer att närmare avgöra vilka regler sombör gälla. Utskottet utgår från att dessa regler kommer att göra det möjligtatt ta in sökande med tidigare gymnasial utbildning i den mån beslutat antalplatser inte har tagits i anspråk. Utskottet avstyrker härmed motionerna1983/84: 1243 yrkande 13 i denna del och 1983/84:2016 yrkande 15 och föreslåratt bifaller proposition 1983/84:100 i motsvarande del. Enligt utskottets mening bör även finnaskompletterande urvalsgrunder jämte betyg från årskurs 9 i somgmndval för beslut om intagning i gymnasieskolan. Därmed avstyrks motion 1983/84:2016 yrkande 16. Utskottet har ej heller något att erinra mot den iproposition 1983/84: 100 föreslagna modifieringen av de kompletterandeurvalsgrunderna. Med hänvisning härtill avstyrks även motion 1983/ 84: 1243yrkande 13 i denna del av utskottet. Mot bakgrund av vad utskottet har förordat i detföregående föreslår utskottet att antar 29 § förslaget till lag omändring i skollagen (1962:319). bör därjämte avslå motion 1983/84:1243 yrkande 13 i denna del. Enligt beslut år 1980anordnas försöksverksamhet med lärlingsutbildning underi princip samma villkor som den inbyggda utbildningen (prop. 1979/80: 100,prop. 1979/80: 145, UbU 1979/ 80:34, rskr 1979/80:363). Bakgrunden tillförsöksverksamheten är följande. Yrkesinriktade linjer och specialkurser i gymnasieskolankan inte tillgodose utbildningsbehovet för verksamhetsområden därrekryteringsbehovet är förhållandevis lågt. Inom många yrken ärrekryteringsbehovet sä lågt att det, även om man ser lill hel region eller helariket, inte är tillräckligt för att på viss ort bilda underlag för en hel klasspå en studieväg i gymnasieskolan. Detta gäller inte enbart traditionellahantverksyrken utan även ett stort antal yrken inom andra näringsgrenar. Dethar visat sig att även helt nya yrkesområden successivt utvecklas i samband medtillverkningstekniska innovationer och att nya produktionssystem kommer fram.Lärlings- UbU 1983/84:19 15 utbildningkommer på så sätt in på både gamla och nya yrkesområden. Lärlingsutbildningensindividuella utformning, möjligheten till geografisk spridning avutbildningsplatserna och det förhållandet att intagning kan ske vid olikatidpunkter gör lärlingsutbildningen till ett värdefullt komplementtill övriga studievägar i gymnasieskolan. föreslår i proposition 1983/84: 100 att den gymnasialalärlingsutbildningen /85 skall införas som en reguljärutbildningsform i gymnasieskolan. Lärlingsutbildningen skall därvid vara ettkomplement till det reguljära utbudet av studievägar i gymnasieskolan, inte ettalternativ till det. Enligtmotion 1983/84:2016 (yrkande 21) bör besluta uttala att inget hinderskall föreligga att arrangera lärlingsutbildning som ersättning för utbildningsom erbjuds inom gymnasieskolan. Även i motionerna 1983/84:989 (yrkande 1i denna del) och 1983/84:1259 (yrkande 15) föreslås att lärlingsutbildningskall kunna anordnas som alternativ till studievåg i gymnasieskolan. Utskotteterinrar om att den allra största delen av den grundläggande yrkesutbildningenav ungdomar sker inom gymnasieskolan. I huvudsak gäller följande. På 16yrkesinriktade linjer med ett stort antal grenar och varianter ges utbildningför en lång rad allmänt förekommande yrken. Utbildningen ger en jämförelsevisbred behörighet som omfattar i skiftande grad även utbildning i allmänna ämnensom svenska och engelska. Påbyggnadsutbildningar och utbildningar för smalayrkessektorer anordnas som specialkurser av varierande längd. Det finns f. n.drygt 500 sädana kurser för vilka SÖ fastställer tim- och kursplaner. Därtillkommer ett antal lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurser (LA-kurser), förvilka skolstyrelsen fastställer tim- och kursplaner, samt gymnasiallärlingsutbildning för lågfrekventa yrken. Skolstyrelsen har numera möjlighetatt besluta om atl undervisning i arbetsteknik och fackteori förläggs tillföretag eller institution på samtliga studievägar där sådan undervisningförekommer. All gymnasial yrkesutbildning regleras genom föreskrifter somregeringen meddelar. Gymnasieskolan har i princip ett odelat ansvar föreleverna. Endast för lärlingsutbildningen gäller generellt att eleven skallvara anställd. Gymnasial lärlingsutbildning får enligt gällande bestämmelseranordnas endast om utbildningen för yrket normalt inte kan erhållas på linjeeller specialkurs i gymnasieskolan. Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att lärlingsutbildning kan vara ettvärdefullt komplement till gymnasieskolans ordinarie utbud av studievägar. Detgäller främst mindre frekventa yrken bl. a. inom hantverksområdet. På orter därdet inte finns underlag för vissa studievägar kan också lärlingsutbildningenbidra till att ge irngdomar, som annars inte skulle ha sökt tillgymnasieskolan, möjlighet till en yrkesutbildning. För vissa ungdomar kan avbl. a. sociala skäl en lärlingsplats vara ett lämpligt alternativ. UbU1983/84:19 16 Med hänvisning till vad som anförtsföreslår utskoitet atl avslår motionerna 1983/84:989 yrkande I idenna del, 1983/84: 1259 yrkande 15 och 1983/84: 2016 yrkande 21. Under försöksverksamheten anordnasgymnasial lärlingsutbildning i form av dels grundutbildning, dels.färdigutbildning. 1 proposition 1983/ 84: 100 föreslås att färdigutbildninginte längre skall ingå i gymnasial lärlingsutbildning. I motionema 1983/84:989 (yrkande 2), 1983/84: 1243(yrkande 18), 1983/ 84: 1259 (yrkande 14), 1983/84:2016 (yrkande 22) och1983/84:2327 begärs att statsbidrag till färdigutbildning skall utgå även ifortsåtiningen. Det bör som framhålls i propositionen vara berörda partersom överväger hur en lämplig färdigutbildning skall anordnas. Frågor omkompletterande gymnasial yrkesutbildning berörs fö. i proposition 1983/84: 116om gymnasieskola i utveckling, enligt vilken en arbetsgrupp skall tillsättasinom för att bl. a. behandla samspelet mellan skolaoch arbetsliv. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionema1983/ 84:989 yrkande 2, 1983/84:1243 yrkande 18, 1983/84:1259 yrkande 14,1983/84:2016 yrkande 22 och 1983/84:2327. 1 propositionen redovisas hur gymnasial lärlingsuthildningsom reguljär utbildningsform i övrigt bör vara utformad. Föredragande statsrådelanmäler att hon ämnar föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att i samråd medarbetsmarknadens parter utarbeta och inkomma till regeringen med förslag tillramkursplaner för läriingsutbildning för varje yrkesområde. Utskottet har inget att erinra mot att någon form avramkursplan för lärlingsutbildning införs pä grundval av förslag från SÖ.Utskoitet vill i " likhet med föredragande statsrådet framhålla behovet avstor lokal frihet vid utformningen av lärlingsutbildningen, så atl det i dennablir möjligt ati ta hänsyn till förutsättningarna vid de enskilda företagen ochalt följa utvecklingen inom yrkesområdet. Utskottet har inte heller något att invända mot vad somanförs om samråd med berörda parter på central och regional nivå. Del ärangeläget att samråd om planering, dimensionering m. m. sker samlat för allyrkesinriktad utbildning, så att de olika utbildningsalternativen kankomplettera varandr"a. Enligt gällande bestämmelser för försöksverksamheten rnedgymnasial lärlingsutbildning är eleven anställd hos den arbetsgivare somerhåller bidrag. Eleven skall ges ledighet för att delta i annan undervisningi. gymnasieskolan eller annan utbildning som är av betydelse för elevernasutveckling och kompetens i yrket och för "fortsatta studier. 1 exempelvisämnena svenska och matematik kan de som deltar i lärlingsutbildning bildaundervisningsgrupper tillsammans med elever på studievägar som helt ellerdelvis har sin undervisning i skola. Om tillräckligt elevunderlag finns UbU 1983/84:19 17 ärdet också möjligt att bilda särskilda undervisningsgrupper i dessa och liknandeämnen sammansatta av dem som deltar i lärlingsutbildning. Idet följande behandlar utskottet de frågor i propositionen som gäller sådangymnasial lärlingsutbildning som inte är arbetsplatsföriagd (s. k. utbildningsinslag),statsbidrag, samråd med arbetsmarknadens parter på lokal nivå och regeringensförslag till lag om ändring i skollagen (1962; 319). Enligt lagförslaget idenna del skall kommun fä anordna läriingsutbildning enligt föreskrifter sommeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. 1motion 1983/84:1259 anförs att utbildningsinslagen inte bör göras obligatoriskai lärlingsutbildning utan att man först studerat förslagets konsekvenser förden yrkesspecifika utbildningen (yrkande 16). Om utbildningsinslag ändåinförs, bör enligt motionärema lärarna ha utbildning som motsvarar vad sombehövs för undervisning i gymnasieskolan (yrkande 17). Nuvarande regler förstatsbidrag till kommunerna för tillsyn m. m. av lärlingsutbildningen ansesvidare böra vara oförändrade (yrkande 21). Ifyra motioner behandlas frågan om skolstyrelsens ansvar för lärlingsutbildningen.1 motionerna 1983/84:989 (yrkande 1 i denna del), 1983/ 84: 1243 (yrkandena 19och 20) och 1983/84:1259 (yrkande 20) framförs uppfattningen att det bör varaskolstyrelsen som har det hela och fulla ansvaret för lärlingsutbildningenprecis som den har det för alla andra utbildningar i gymnasieskolan. Enligtmotion 1983/84:2311 bör som sin mening ge regeringen till känna attkommunal skolstyrelse vid sin tillsyn av gymnasial lärlingsutbildning ickeskall åläggas att biträdas av ett av facklig organisation utsett ombud i enlighetmed regeringens förslag. Utskottetvill först erinra om att lärlingsutbildningen och den inbyggda utbildningenbåda är arbetsplatsförlagda utbildningar. Skolstyrelsen och den lokalaskolledningen utövar tillsyn över den inbyggda utbildningen (8 kap. 13 d §skolförordningen). I frågor som rör utbildningens anknytning till arbetslivetoch den gymnasiala utbildningens yrkesinriktning biträds skolstyrelsen av ettplaneringsråd och av ett eller flera lokala yrkesråd (16 a och 17 §§skollagen). SÖ har utfärdat föreskrifter och anvisningar (SÖ-FS 1978:235) förplaneringsrådens och yrkesrådens verksamhet. Särskilt statsbidrag tilltillsyns- och uppföljningsuppgifter utgår av lönekostnadsdelenav statsbidraget till inbyggd utbildning. Vidinordnandet av den gymnasiala lärlingsutbildningen i gymnasieskolan bör enligtutskottets mening möjligheterna till samordning med regelsystemet för inbyggdutbildning och lokalt arbetsmarknadsanknuten specialkurs i gymnasieskolantillvaratas när det gäller planering, information och tillsyn. Detta gerpedagogiska och administrativa vinster. Statsbidraget till inbyggd utbildning ochlärlingsutbildning är identiska till sin uppbyggnad. För lärlingsutbildninghar kommun rätt att få statsbidrag med belopp som motsvarar pervecka. Eftersom systemet för statsbidrag rymmer möjlig-2 1983/84.14 saml. UbU1983/84:19 18 heter till lokala anpassningar kan skolstyrelsen utnyttjaviss del av dessa timmar för ersättning till sädana utbildningsinslag somåsyftas i propositionen. Behovet av lokal och individuell anpassningtillgodoses då utan att beräkningsgrunderna behöver ändras. Skolstyrelsen bör erbjuda och informera låriingar omtillgänglig utbildning utanför den utbildning som sker på arbetsplatsen. Somframhålls i propositionen bör målsättningen vara atl denna utbildning så långtsom möjligt till innehåll och omfattning motsvarar undervisningen på övrigayrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan. För den enskilde eleven måste dockomfattningen kunna variera och vara flexibel. Kompletterande färdighetsträningav allmän art, introduktion på arbetsplatsen, facklig information ochmotsvarande bör exempelvis kunna ges på arbetsplatsen. Beträffande utbildningsom ligger utanför utbildningen på arbetsplatsen bör skolstyrelsen i sammaordning som gäller för annan utbildning som den har ansvar för avgöra vilkenpersonal som skall anlitas. Behovet av samråd med bl. a. arbetsmarknadens parter årstort vid planering och anordnande av all yrkesutbildning. För planering ochanordnande av den gymnasiala lärlingsutbildningen bör skolstyrelsensjälvfallet höra planeringsrådel i kommunen eller det eller de yrkesråd somberörs. Som framgår av propositionen ankommer det på skolstyrelsen att godkännaföretag eller institution som vill inrätta lärlingsplats. Ett villkor förgodkännande måste vara att företaget eller institutionen i fråga bedöms kunnafullgöra alla åtaganden avseende handledning och alt arbets- ochutbildningsförhällandena i övrigt är tillfredsställande. Regler enligt lag ochavtal om arbetsmiljö m.m. skall äga samma giltighet för dessa ungdomar som förandra anställda på arbetsstället. När det gäller särskilda föreskrifter om samråd vidinrättande av lärlingsplats och tillsyn av läriingsutbildningen vill utskottetanföra följande. När skolstyrelsen inrättar lärlingsplats bör utgångspunktenvara alt berörd arbetstagarpart getts tillfälle att ta ställning tillutbildningsåtagandet. Om arbetstagarparten sagt nej till utbildningsåtagandetbör sökanden kunna antas endast om det finns särskilda skäl. Det som bästtillgodoser elevens intresse måste vara vägledande. Utskottet vill stryka underatt föreskrifterna inte får utformas så att skolstyrelsens möjligheter attfatta beslut urholkas. Vad gäller tillsynen av lärlingsutbildningen skallskolstyrelsen för tillsynen självfallet anlita personer som den själv finnerlämpliga. Utskottet föreslår att med anledning avproposition 1983/ 84: 100 och motionerna 1983/84:989 yrkande I i denna del,1983/84: 1243 yrkandena 19 och 20, 1983/84; 1259 yrkande 20 och 1983/84:2311samt med avslag på motion 1983/84; 1259 yrkandena 16, 17 och 21 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om införande av gymnasiallärlingsutbildning som reguljär utbildningsform och statsbidrag till sådanutbildning. Enligt motion 1983/84: 1259(yrkande 18) bör det finnas ett stimulansbidrag för att fä fram flerlärlingsplatser för jlickor. UbU 1983/84:19 19 Som framgår av föredragande statsrådets anförandebör det i första hand vara inom ramen för skolans allmänna jämställdhetsarbetesom man söker bryta ett ensidigt könsrollsbetingat agerande, både från elevensom väljer utbildning och från arbetsgivaren som tar emot elever. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1983/84:1259 yrkande 18. Imotionerna 1983/84:2016 (yrkandena 19 och 20) och 1983/84:1336 (i denna del)begärs förslag om ett nytt lärlingssystem som skall kunna introduceras//-, o.m.läsåret 1985186. För att minska ungdomsarbetslösheten bör enligt motionärernaett system byggas upp som skapar möjligheter till nya arbetstillfällen förungdom. Motionärerna anger ett antal principer enligt vilka ett lärlingssystemkan förverkligas som bygger på erfarenheter av lärlingsutbildning utomlands.Regeringen bör enligt motionen omgående överväga den närmare utformningen avsystemet och förelägga förslag i frågan. Utskotteterinrar om vad utskottet i det föregående redovisat om den yrkesinriktadeutbildningen i den svenska gymnasieskolan. Utbildningen ger en jämförelsevisbred behörighet som omfattar i skiftande grad även utbildning i allmänna ämnensom svenska och engelska. Gymnasieskolan har i princip ett odelat ansvar föreleverna. Utskottet erinrar vidare om att föredragande statsrådet i proposition1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling tar upp frågor om gymnasieskolans yrkesinriktadeutbildning . Enligt statsrådet är det både nödvändigt och önskvärtatt ytterligare yrkesinriktad utbildning organiseras i form avarbetsplatsföriagd utbildning. Olika samarbetsformer bör utvecklas mellanskolan och olika branscher, företag och arbetsplatser, bl. a. för att skolanskall få tillgång till sådan kvalificerad och dyr utmstning som den knappastsjälv kan skaffa. Medhänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att avslårmotionerna 1983/84:2016 yrkandena 19 och 20 och 1983/84:1336 i denna del. Utskottet tar till slut upp förslag i vissamotioner om ett framtida statsbidragssystem m. m. för lärlingsutbildning.Enligt motion 1983/84:989 (yrkande 3) bör ett framtida statsbidragssystemkonstrueras så att bidrag utgår till lärlingslöner. Även andra faktorer börbeaktas, t. ex. materialkostnader, handledningskostnader och kostnader förutvecklings- och försöksverksamhet. I motionerna 1983/84:1084 och 1983/84:1259yrkande 19 bör ett stimulansbidrag till lärlingsutbildning utgå i form av 75%av lönen första året, av lönen andra året och av lönen tredje året. Ettsådant stimulansbidrag anses nödvändigt så länge arbetsmarknadens parter intekunnat komma överens om en lägre nivå på ungdomars ingångslöner. Ett liknandeförslag förs fram i motion 1983/84:916 (yrkande 6). Ett kompletterande bidragtill lärlingens lön anses böra utgå till svårplacerade ungdomar mellan 16 och20 år. Utskottetvill erinra om att statens bidrag till lärlingsutbildning är ett bidrag tillanordnande av utbildning. Bidraget består av tre komponenter. UbU1983/84:19 20 nämligen bidrag till kostnader för lärare, utrustning ochlokaler för utbildningen. Det är inte en uppgift för staten atl genom bidraglill utbildningen ersätta företag eller ål lärlingar. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1983/84:989 yrkande3, I98.V 84: 1084, 1983/84: 1259 yrkande 19 och 1983/84:916 yrkande 6. Gymnasieskolans dimensionering m. m. Det minskade antalet 16-äringar ochdet därmed vikande elevunderlaget har medfört problem i vissa län vidfördelningen av platser till kommunerna ur sektorsramarna förde teoretiskalinjerna. Del gäller län där del jämte gymnasieskolor som tillämparnormaltimplaner och skolor som tillämpar alternativa timplaner även finnsskolor som tillämpar samordnade timplaner (skolor i glesbygd). I syfte attundvika extra nedskärningar av platser på de teoretiska studievägarna och föratt tillförsäkra skolor med samordnade timplaner ett utbud av teoretiska linjerföreslår regeringen i proposition 1983/84: 100 i enlighet med förslag av SÖ atten särskild elev-platsram för skolor med samordnade timplaner skall föras tillutrymmet för s. k. ospecificerade platser inom gymnasieskolans stora ram. Dennya ordningen för bestämmande av elevplatser i undervisning enligt samordnadetimplaner bör av planeringstekniska skål inte gälla fullt ut under budgetåret1984/85. Utskottet finner i likhet med föredragande statsrådel attden föreslagna ordningen gagnar såväl de berörda länens totalagymnasieplanering som de glesbygdsskolor vilkas verksamhet blev reguljär genombeslut av under föregående (prop. 1982/83; 100, UbU1982/83:21, rskr 1982/83:311). bör med hänvisning härtill godkännavad i proposition 1983/84: 100 har förordals om hur elevplatser skallbestämmas för undervisning enligt samordnade timplaner. beslut under föregåenderiksmöte om planeringsramar för /85 innebar att gymnasieskolansstora ram (direkt grundskoleanknutna studievågar om ) skulleomfatta sammanlagt 295750 årselevplatser motsvarande 124600 intagningsplatseroch en intagningskapacitet av 108,av 16-årskullen (prop. 1982/83: 100, UbU1982/ 83:21, rskr 1982/83:311). 1 proposition 1983/84: 100 förordarföredragande statsrådet att intagningskapaciteten inom den stora ramen börhöjas till . För stora ramen innebär detta sammanlagt 297600 årselevplatser(-t-1 850) motsvarande 125 390 intagningsplatser (-1-790).