bet · G701NU24 · 1983-12-31 00:00:00 — vill ytterligare peka på en möjligdisposition från föreningarnas sida som torde kunna bidra till ökad säkerhetnär det gäller föreningarnas möjligheter att ge den utdelning påförlagsinsatskapital som ställts i utsikt. I samband med beslut om attförlagsinsatskapital skall anskaffas kan föreningsstämman avsätta fonderadevinstmedel till en särskild dispositionsfond som - efter vederbörliga beslut -skall användas till framtida utdelning på förlagsinsatskapitalet. Enligt regeringens förslag skallbankinspektionens dispensmöjlighet sträcka sig fram till gränsen avfondvärdet. Mot regeringens förslag står ett förslag i motion 1983/84:2538 (c,s) att gränsen i stället skall gå vid . Motionärerna säger sig inte se något skäl till attallemansfonder med kooperativ huvudman skall behöva satsa av sinfondförmögenhet i börsaktier och statspapper. De hävdar att kooperationenenligt deras förslag ges ett bättre konkurrensförhållande gentemot allemansfonderinriktade på börsaktier. En rad sådana allemansfonder kommer att finnas påmarknaden via bankerna, anför motionärerna, medan det under närmaste framtidsannolikt endast kommer att bildas två allemansfonder med kooperativ huvudman. NU1983/84:24 19 Enligt utskottets mening är det enlämplighetsfråga var gränsen för bankinspektionens dispensmöjlighet skall dras.Skäl kan tala för att man i enlighet med regeringens förslag stannar förgränsen intill dess att vidare erfarenheter av systemet har vunnits.Utskottet menar dock, med instämmande i vad motionärerna anför, att övervägandeskäl talar för att , således en dominerande del, av kooperativakapitalsparfonders fondvärde skall få placeras i kooperativa förlagsandelar.Detta ger den profilering av dessa fonders verksamhet som kan vara nödvändigför att de skall vara ett konkurrenskraftigt sparalternativ för kooperationensmedlemmar. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet nu haranfört med anledning av motion 1983/84:2538 (c, s). Som har framgått av redovisningen idet föregående gäller enligt propositionen att högst av fondförmögenheten,inom ramen för lämnad dispens, får placeras i en och samma förening. Dettaföljer av en generell bestämmelse i 16 § andra stycket lagen (1983:890) omallemanssparande. Där föreskrivs att fondbolag inte får till fonden motvederlag förvärva värdepapper av samma utfärdare i sådan omfattning att värdetav de värdepapper i fonden som har utfärdats av denne genom förvärvet kommeratt överstiga . Begränsningen gäller inte värdepapper som har utfärdats avstaten. Bankinspektionen kan emellertid enligt tredje stycketsamma paragraf om det finns särskilda skäl medge att detta procenttalöverskrids. Utskottet konstaterar å ena sidan att det inte finns någonhänvisning i propositionen till dispensmöjligheten, å andra sidan att det inteuttryckligen ges någon motivering för och föreslås att denna skall vara stängdnär det gäller placering i viss ekonomisk förening av avfondförmögenheten. Enligt vad utskottet har erfarit är de kooperativacentralorganisationerna KF och LRF intresserade av att av medleni de kapitalsparfonder som de kommer att ta initiativ till får placeras iförlagsandelsbevis utgivna av resp. centralorganisation. Detta skulleförutsätta dispens av bankinspektionen med stöd av 16 § tredje stycket lagenom allemanssparande. Utskottet erinrar om att riskspridnings- och dispensregelni 16 § i huvudsak överensstämmer med motsvarande bestämmelse i aktiefondslagen(1974:931), som i nu aktuell del också är tillämplig i fråga omaktiesparfon-der. I förarbetena till lagen uttalades (prop. 1974:128 s. 123,162) att det under särskilda omständigheter kunde finnas anledning förfondbolag att överskrida begränsningen om . Detta kunde enligt propositionenvara fallet bl. a. om bolagets placeringar i värdepapper var inriktade på enviss bransch eller om förvärv av värdepapper från ett visst, begränsat antalföretag bedömdes som särskilt förmånligt. Bankinspektionen borde då kunna medgeatt 10-procentsgränsen överskreds. Självfallet skulle bankinspektionen härvidbeakta att intresset av riskspridning fortfarande blev tillgodosett. I propositionen (prop. 1983/84:30) om allemanssparandeanförde finansministern att möjligheten till undantag frånriskspridningsregeln främst har NU1983/84:24 20 utnyttjats av de allmänna aktiesparfonder som i förstahand har riktat sig till sparare med anknytning till ett visst företag. Behovetav dispenser för kapitalsparfonder borde, sade han, bli mindre om skyldighetenför de företagsanknutna fonderna att placera fondmedel i det egna företaget begränsadestill . Det hade dock bedömts lämpligt att behålla dispensmöjligheten. Utskottet kan inte finna att några särskilda skäl talarför att man skall utesluta dispensmöjligheten enligt 16 § lagen omallemanssparande för medelsplacering utöver av en kapitalsparfondsfondförmögenhet i förlagsandelsbevis utgivna av en och samma ekonomiskaförening. Några sådana begränsningar har inte införts för andra typer avföretag. Behovet föreligger närmast för de två nu angivna föreningarna.Självfallet skall bankinspektionen vid sin prövning i sedvanlig ordning beaktaintresset av riskspridning med utgångspunkt bl. a. i de särskildaförutsättningar som gäller i fråga om de rättigheter och skyldigheter som ärknutna till förlagsandelar. Beskattning av ekonomiska föreningar m. m. Mot bakgrund av genomfördalättnader i dubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster och i syfte att dekooperativa föreningarnas interna försörjning med riskkapital skall stimulerasföreslås i propositionen att ekonomiska föreningar, som i beskattningsavseendeär kooperativa och som huvudsakligen bedriver rörelse, skall få avdragsrättför utdelning som utgår i förhållande till inbetalda insatser. Avdragsrättenföreslås gälla utdelning på såväl medlemsinsatser som förlagsinsatser. Den föreslagna lindringen i dubbelbeskattningen inom denkooperativa sektorn ligger i linje med motsvarande tidigare åtgärder för attlindra dubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster. Lindringen torde göra detmöjligt för föreningarna att lämna större utdelning än nu och därigenommotivera medlemmarna till höjda insatser i föreningen. Också föreningarnasmöjligheter att dra till sig externt riskbärande kapital i form avförlagsinsatser torde förbättras. I likhet med skatteutskottet tillstyrker näringsutskottetmed hänvisning härtill propositionen i denna del. På en punkt finner utskottet anledning att föreslå etttillägg till regeringens förslag. LRF har i en skrivelse fäst näringsutskottetsuppmärksamhet bl. a. på det förhållandet att LRF och vissa andra kooperativacentralorganisationer inte kan dra nytta av propositionens förslag tillavdragsrätt för utdelning av insatser med den utformning som det föreslagnalagrummet i kommunalskattelagen har fått. Avdragsrätten gäller nämligen enligtförslaget "kooperativ förening vars huvudsakliga verksamhet avserrörelse". Lantbrukskooperationens centralorganisationer driver oftasjälva inte rörelse och uppfyller av NU1983/84:24 21 organisatoriska och andra skäl inte heller de krav på hurrösträtten skall anordnas som gäller för att en ekonomisk förening skall ansessom kooperativ i beskattningshänseende. Frågan om en avdragsrätt för centralorganisationerna haraktualiserats av det nya allemanssparandet och av de möjligheter som genom dennu aktuella propositionen öppnas till att fondmedel i detta sparande placeras iförlagsinsatser. LRF har beslutat bilda som huvudman för Lantbrukarnas allemansfond. Avsiktenär att av fondförmögenheten skall placeras iförlagsinsatser inom kooperationen. Ett snabbt genomförande avförlagsinsatssystemet inom lantbrukskooperationen förutsätter att LRF och andracentralorganisationer medverkar genom att utge egna förlagsinsatser ochförmedla det anskaffade kapitalet till de rörelsedrivande föreningarna. LRF harhemställt att skattereglerna utformas på ett sådant sätt att dessa planer kanförverkligas. I sitt yttrande SkU 1983/84:10 y säger sig skatteutskottetha stor förståelse för lantbrukskooperationens önskemål att redan från börjankunna delta i allemanssparandet i former som på lämpligt sätt tar till varamöjligheterna att placera fondmedlen i detta sparande i förlagsinsatser. Deredovisade planerna ligger enligt skatteutskottets uppfattning i linje med detgrundläggande syftet att främja lantbrukskooperationens kapitalförsörjning.Skatteutskottet finner för sin del inte något hinder mot att encentralorganisation, även om den inte är kooperativ i skattelagstiftningensmening eller driver rörelse, tillerkänns rätt till avdrag för utdelning påförlagsinsatser, under förutsättning att medlemsföreningarna eller derasunderorganisationer huvudsakligen är kooperativa rörelsedrivande föreningar. föreslår därför att de aktuella frågornalöses genom en sådan avdragsrätt som LRF önskar. föreslår ocksåvissa bestämmelser med syfte att undvika att den föreslagna avdragsrätten ispeciella fall medför icke avsedda förmåner. Vad gäller den lagtekniska utformningen av de bestämmelsersom erfordras hänvisar näringsutskottet till skatteutskottets yttrande (s. 41). ansluter sig till skatteutskottetsbedömning och föreslår således vissa ändringar i och tillägg till regeringensförslag rörande kommunalskattelagen i enlighet med vad skatteutskottet harförordat. Liksom skatteutskottet harnäringsutskottet inte något att erinra mot regeringens förslag att ränta ellerutdelning på aktier och andelar i ekonomiska föreningar skall tas upp som inkomstav jordbruksfastighet eller annan konventionellt beskattad fastighet, omkapitalet tillhör förvärvskäl-, lan, och inte, såsom nu är fallet, som inkomstav kapital. Förslaget överensstämmer med de principer som gäller i fråga omrörelse. I tre motioner, 1983/84:1900 (c),1983/84:2536 (c) och 1983/84:2537 (m), föreslås ytteriigare stimulansåtgärder -utöver dem som propositionen tar NU 1983/84:24 22 upp-för att underlätta konsolideringen i kooperativa företag. Förslagen är till sininnebörd identiska och går ut på att beskattningen av inkomster som används förinbetalning av insatser senareläggs (s. k. uppskjuten beskattning). Medlemmari kooperativa föreningar föreslås kunna få avdrag med högst ett belopp sommotsvarar av insatsbetalningarna. De ackumulerade avdragsbeloppen bildaren obeskattad reserv som beskattas vid medlems utträde. Förslaget fanns med ikooperationsutredningens huvudbetänkande men har avvisats i propositionen. Detgrundläggande motivet är i samtliga tre motioner behovet av att konsolideringeni de kooperativa föreningarna underlättas. Ävenom förslaget om uppskjuten beskattning avses gälla generellt har det sinsärskilda betydelse för föreningarna inom producentkooperationen vilka, såsommotionärerna framhåller, har svära kapitalförsörjningsproblem. Kombinationen avbristande lönsamhet och strukturella förändringar i jordbruket med samtidig höginflation har gjort att insatsernas andel av totalkapitalet har minskatväsentligt. Ofta krävs höga medlemskapitalinsatser av de enskilda medlemmarna.Många föreningar har också indexregler för insatsskyldigheten. Att utöver dettaöka insatsskyldigheten utan att detta kombineras med stimulanser ter sigemellertid svårt, sägs det i motion 1983/84:1900 (c). Eftersom deproducentkooperativa föreningarna av tradition inte lämnar någon utdelning påinsatserna kommer de i praktiken inte att få någon nytta av den i propositionenföreslagna avdragsrätten för insatsutdelning. Ett genomförande av förslaget omuppskov av beskattningen är därför enligt motionärerna av centralbetydelse för lantbrukskooperationens konsolidering och skulle ha sinafördelar i att insatsskyldigheten kan höjas, att förutsättningar erhålls föromläggning av insatssystemet till förmån för yngre lantbrukare, att beskattningsker då skatteförmågan är bäst och att de statsfinansiella kostnaderna blirbegränsade. Imotion 1983/84:2356 (c) understryks med samma motivering vikten av attmotionärernas förslag genomförs. Där anförs vidare att förslaget om uppskjutenbeskattning är "allkooperativt" eftersom det, förutom att underlättakonsolideringen inom producentkooperationen, kan ha till syfte att underlättastartandet och ombildandet av företag till s. k. arbetskooperativa företageller personalägda företag. Någon förebild till uppskjuten beskattning finnsinte, anför motionärerna vidare, men kooperationens särart och principermotiverar särskilt anpassade lösningar. De främsta skälen för detta är attkooperationen inte har ett vinstmaximeringssyfte och därför heller inte ärinriktad på kapitalspekulation. Ipropositionen redovisar regeringen sina motiv för att inte följa kooperationsutredningensförslag om uppskjuten beskattning. Förslaget om avdragsrätt på grund av ökningav insatser strider sålunda mot grundsatsen att riskkapital skall byggas upp avbeskattade medel. Principiella skäl talar därför mot förslaget. Enligtpropositionen kan det vidare ifrågasättas om det föreslagna avdraget kommer attöka medlemsinsatserna i nämnvärd utsträckning. Avdraget kommer att gälla vidsidan av de möjligheter som redan NU1983/84:24 23 finns till skattekrediter genom lagernedskrivningar,överavskrivningar på inventarier och olika former av avsättningar. De flestajordbrukare har inte någon nytta av ett ytterligare avdrag, eftersom detbefintliga systemet ger tillräckligt stora skattekrediter. Ett införande av enavdragsrätt på grund av insatsbetalning är dessutom enligt propositionenadministrativt sett mycket svårhanterligt. har i sitt yttrande 1983/84:7 y avstyrktmotionsyrkandena. I likhet med regeringen anser skatteutskottet att riskkapitalbör byggas upp av beskattade medel. Kooperationens kapitalförsörjning bör,enligt skatteutskottet, i första hand underlättas genom åtgärder som riktarsig direkt till de kooperativa företagen. Regeringens förslag har dennainriktning. ifrågasätter också i likhet med regeringen om detföreslagna avdraget verkligen kommer att öka medlemsinsatserna i nämnvärdutsträckning, eftersom skattesystemet ger jordbrukarnatillräckliga möjligheter till skattekrediter. Också administrativa skäl talarenligt skatteutskottet mot förslaget. Avvikande meningar mot skatteutskottets ställningstagandehar anmälts av två minoritetsgrupper i utskottet (m, fp resp. c). ansluter sig till skatteutskottetsbedömning och avstyrker alltså, med samma motivering som skatteutskottet,motion 1983/84:2536 (c) i denna del samt motionerna 1983/84:1900 (c) och1983/84:2537 (m). I anslutning till förslaget attriskkapital skall kunna kanaliseras till kooperationen via allemanssparandettas i propositionen också upp en annan fråga med anknytning tillallemanssparandet, nämligen frågan om det s. k. låneförbudet i 12 kap. 7§aktiebolagslagen (1975:1385). Förbudet innebär att ett aktiebolag i princip inte fårlämna penninglån till den som äger aktier i bolaget eller till den som har föravsikt att med hjälp av lånet förvärva aktier i bolaget. För den som harandelar i en aktiefond eller i en icke företagsanknuten aktiesparfond gälleremellertid det undantaget att andelsinnehavaren inte räknas som aktieägare iett bolag vars aktier ingår i fonden. I propositionen föreslås den ändringen iaktiebolagslagen att undantaget från låneförbudet skall gälla ävenkapitalsparfonderna. berör i sitt yttrande 1983/84:2 y denna frågaoch tillstyrker regeringens förslag. ansluter sig tilllagutskottets bedömning och tillstyrker propositionen i denna del, dock medsamma ändring av ikraftträdandebestämmelsen som (s. 16) har föreslagitsbeträffande lagen om allemanssparande. Förlagsinsatser i jordbrukets kreditkassor Enligt lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen gäller föreningslagen för jordbrukets kreditkassor ominte annat anges i den förstnämnda lagen. NU1983/84:24 24 propositionen föreslås att reglerna om förlagsinsatser iprincip också skall gälla i fråga om jordbrukskasserörelsen. Detta föranlederatt vissa ändringar av närmast formell karaktär bör göras i lagen omjordbrukskasserörelsen. I propositionen framläggs förslag till sådanaändringar. Utskottet har inget att erinra mot förslaget. I propositionen konstaterarindustriministern (s. 41) att kooperationen själv har ett huvudansvar när detgäller den kooperativa utvecklingen -enskilda medlemmars insatser och idéer liggeri första hand till grund för en kooperativ expansion. Samhället måste dock,anför industriministern, i vissa fall ställa resurser av olika slag tillförfogande. Han redovisar sedan (s. 57-68) pågående och planerade insatser frånregeringens sida för att främja utvecklingen av kooperativ verksamhet. Flera motionsyrkanden har anknytning till detta avsnitt avpropositionen. Propositionen och motionerna i nu aktuella delar samt utskottetsställningstagande redovisas i det följande i tre avsnitt rörande kooperativtråd, forskning om kooperativ verksamhet samt arbetskooperation. I övrigt här aktuella delen av propositionen enligt utskottets mening inte anledningtill något uttalande från sida. Industriministern anmäler i propositionen(s. 59) att han i annat sammanhang kommer att föreslå regeringen att ettsamrådsorgan i form av ett kooperativt råd tillsätts. Regeringen har den 15december 1983 beslutat att inrätta ett sådant råd. Medel för bl. a. rådetsverksamhet har begärts i proposition 1983/84:100 bilaga 14(industridepartementet) under anslaget A 3, Kommittéer m. m. För riksdagensinformation redogörs i propositionen för huvuddragen i rådets organisation ochuppgifter. Huvuduppgiften avses vara att i samarbete med kooperationenstimulera utvecklingen av såväl befintlig som ny kooperativ verksamhet.Stimulansåtgärderna - i regel i form av projekt som till lika delar bekostas avrådet och kooperationen - bör enligt propositionen huvudsakligen omfattainformation samt vissa former av utveckhngsstöd. Rådet skall vidare samordnahandläggningen av kooperativa frågor samt utgöra en kontaktyta förkooperationen gentemot . Enligt motion 1983/84:2535 (fp) bör rådet inte inrättasoch industridepartementets kommittéanslag reduceras med 1,2 milj. kr. Utskottet har behandlat detta motionsyrkande i anslutningtill anslaget A 3 (NU 1983/84:25). Därvid har utskottet - med reservation avfolkpartiets representant - avstyrkt motionen. NU1983/84:24, 25 Forskning om kooperativ verksamhet En förstärkning av forskningen omkooperativ verksamhet är enligt propositionen angelägen. Industriministernuttalar emellertid att - även om det finns ett behov av mera omfattande forskningän den som förekommer - det är viktigt att den forskning som har inletts påskilda håll i landet tas till vara och vidareutvecklas. Ett första steg ärsåledes att man klargör var och med vilken inriktning forskning av detta slagbedrivs. På basis av denna information kan förslag till åtgärder för att främjaforskningen utarbetas, anför industriministern. Han erinrar vidare om det stödtill forskning om kooperativ verksamhet som forskningsrådsnämnden (FRN) underflera år har givit och om den kommitté för kooperationsforskning som harinrättats i anslutning till FRN samt anför: Det förefaller naturligt att FRNmed hjälp av denna kommitté fortsätter det arbete att utvecklakooperationsforskningen i som redan har inletts. Jag utgår från att FRNhärvid kommer att beakta kooperationsutredningens förslag. Statsrådet kommer i annat sammanhang att föreslå regeringen att ge FRN i uppdragatt redovisa åtgärder för att främjakooperationsforskningen. Frågan om inrättande av enprofessur med kooperativ inriktning som de kooperativa organisationerna harförklarat sig beredda att finansiera bör enligt propositionen avgöras bl. a. isamråd med de kooperativa organisationerna sedan prövning har skett ocherfarenheter har vunnits av forskningsrådsnämndens redovisning. I motion 1983/84:2536 (c) betonas vikten av attforskningen om det kooperativa området stärks. I avvaktan på den redovisning avFRN som aviseras i propositionen är det, enligt motionärerna, nödvändigt attekonomiska resurser avsätts redan under /85 för viss forskningsverksamhetpå högskolorna och att dessa resurser används i samråd rned de kooperativaorganisationerna. Risken är annars att kooperativ forskning i större omfattningförsenas eller omintetgörs. Motionärerna yrkar att skall geregeringen detta till känna som sin mening. Det är enligt utskottets mening angeläget att den viktigaroll som kooperationen spelar i svenskt näringsliv och samhällsliv ocksåavspeglar sig i insatser för en långsiktig och djupgående utveckling avkunskaperna om kooperativ verksamhet. Utskottet konstaterar att såvälpropositionen som motion 1983/84:2536 (c) betonar vikten av att forskningen omkooperativ verksamhet stärks och ansluter sig för egen del helt till dennabedömning. Utskottet anser emellertid i likhet med regeringen attdet, innan ställning tas till formerna för en förstärkt kooperationsforskning,närmare bör klargöras var och med vilken inriktning kooperativ forskning nubedrivs. På basis av denna information kan sedan utformas förslag till åtgärderför att stärka forskningen. Med hänvisning härtill, till det i propositionenaviserade uppdraget åt FRN att redovisa åtgärderför att NU1983/84:24 26 främja kooperationsforskningen och till det faktum attviss forskning kring kooperativa frågor redan nu förekommer på högskolor ilandet avstyrker utskottet motion 1983/84:2536 (c) i aktuell del. Vid sidan av huvudgrenarna av densvenska kooperationen - konsumentkooperation, lantbrukskooperation ochbostadskooperation - har den form som bl. a. kallas arbetskooperationtilldragit sig uppmärksamhet . Med ett arbetskooperativtföretag avses ett företag som ägs av dem som arbetar i företaget och varsorganisation och mål baseras på de kooperativa principerna. Ett drygt hundratalsådana företag finns i . Vidare begrepp som kan innefatta dessa företagär löntagarkooperativ, löntagarägda företag och personalägda företag. I dessasenare begrepp kan också innefattas företag som drivs i bolagsform. I propositionen redogörs bl. a. för utvecklingen bland delöntagarägda företagen och de speciella problem och möjligheter som är förknippademed denna företagsform. Den betecknas som ett mycket intressant inslag iekonomin. a. berörs de problem som kan uppstå vid in- och utträde ipersonalägt företag som drivs i aktiebolagsform. Möjligheten nämns att manetablerar ett indirekt ägande genom att det rörelsedrivande aktiebolaget ägs aven för ändamålet bildad ekonomisk förening. Vidare berörs frågan om en sådanförening skall kunna erhålla lån från det rörelsedrivande företaget för attlösa föreningens behov av rörelsekapital i samband med succession, nyemissionetc. Det meddelas i propositionen att ett förslag i sistnämnda avseende fråndelegationen för arbetskooperation (11981:B) f. n. remissbehandlas. Vad gällerinsatserna för fortsatt utveckling av arbetskooperativa företag hänvisas ipropositionen bl. a. till den pågående försöksverksamheten inom ramen fördelegationen för arbetskooperation. Arbetet i delegationen har, sägs det ipropositionen, kretsat kring de personalägda industriföretagen. Detfortsatta arbetet bör omfatta även andra områden där de kooperativa idéerna kanutvecklas. Ett led i detta arbete är den försöksverksamhet som bedriver på delegationens uppdrag och som omfattar rådgivning,information och utbildning för grupper som kan komma att bilda kooperativ inomt. Tvåmotioner tar upp frågor med anknytning till arbetskooperation. partimotion 1983/84:2536, som uttrycker enmycket positiv inställning till den arbetskooperativa företagsamheten, tar specielltupp successionsproblematiken, vilken berör många småföretag. För att enöverföring av ägarskapet till de anställda skall underlättas i sådana fall däringen självklar efterträdare till den nuvarande ägaren finns bör man enligt'motionärerna pröva möjligheten att upprätta ett principavtal om övertagandemellan ägare och de anställda t. ex. före den planerade övergången.Motionärerna hänvisar vidare till det förslag om uppskjuten beskattning som NU 1983/84:24 27 de har väckt i samma motion. Om detta förslag genomförsför de medel som placeras i en kooperativ förening, bildad av de anställda isyfte att förvärva företaget, stimuleras en sådan övergång.