bet · G701SoU12 · 1983-12-31 00:00:00 — (c)hemställs att för sin del uttalar att den kommunalabarnomsorgsverksamheten i ökad utsträckning bör drivas i föräldraledda daghemoch att olika omsorgsformer, genom bl. a. vårdnadsersättning, från samhälletsutgångspunkt ges lika värde (yrkande 3). Såväl från principiellt ideologiskautgångspunkter som från strikt ekonomiska är det nödvändigt attstatsbidragsgivningen ger goda utrymmen för personliga inifiativ och personligtengagemang, anför motionärerna. Regeringens förslag innebär bl. a. att defamiljedrivna omsorgsformerna ställs i strykklass, eftersom de enbart fårbidrag per inskrivet barn. Enligt motionärerna bör skilda former av barnomsorgi hemmen och i kommunala eller enskilda omsorgsformer jämställas, vilket förutsätteren utbyggd vårdnadsersättning enligt i andra sammanhang framfördaförslag. Motionärerna anser vidare att propositionsförslaget missgynnardelfidsomsorg. Det kan här nämnas att liknande synpunkter fas upp även imotion 1983/84:16 av m. fl. (m). Dessa motionärer anför bl. a.att eft nytt statsbidragssystem till barnomsorgen bl. a. bör innebära attdeltidsförskolan infe får missgynnas i förhållande till fyratimmarsdaghem, aftalternativ barnomsorg från statsbidragssynpunkf bör jämställas med kommunalbarnomsorg och att medel inom anslagsramen bör avsättas för vårdnadsersätfningi enlighet med av moderata samlingspartiet tidigare framlagt förslag. Nämndasynpunkter bör enligt motionärerna beaktas vid utformandet av det av dem begärdanya förslaget till statsbidragsregler. Mofionärernas yrkande härom harbehandlats ovan på s. 12. Vad gäller barnomsorg på deltid konstaterar utskottet attenligt propositionen sådan kan bli statsbidragsberätfigad under förutsättningatt barnen vistas där minst . Något krav på ytterligareöppethållan-defider uppställs inte, vilket däremot är fallet i nuvarande reglerdär det dels förutsätts att avdelningen hålls öppen minst ,dels krävs SoU1983/84:12 20 fem timmars närvarofid per barn. Även i det av riksdagen1981 antagna och sedermera upphävda systemet uppställdes - såvitt gälldeenskilda institutioner-ett krav på öppethållande minst iförening med ett krav på att det skulle utnyttjas minst per barn ochdag. Propositionen innebär alltså i detta hänseende betydligt generösareregler. Vad .som enligt proposifionsförslagef faller utanförstatsbidragsgivningen är deltidsomsorg som inte når perdag. Närmast torde detta gälla deltidsgrupper - motsvarande den fidigarelekskolan - med en verksamhet omfattande ca . Utskottet, somanser att statsbidraget i första hand måste utformas så aft det främjar en fortsattutbyggnad av daghem och fritidshem, kan inte ansluta sig till uppfattningen attutsträcka statsbidragsgivningen till denna typ av verksamhet, vilket skulleinnebära en omfördelning av bidrag till nackdel för främst daghemmen. Denallmänna förskolan bör dessutom inte bli statsbidragsberätfigad med hänsyn tillatt detta inte varit förutsatt (se vidare härom s. 38). Utskottet far vidare i annat sammanhang upp frågan om ökadföräldramedverkan inom barnomsorgen (se s. 46). Utskottet är i övrigt inteberett att göra några generella uttalanden om föräldraledda daghem eller andraomsorgsformer såsom yrkas i motion 1983/84:12 (c). Det får ankomma påvederbörande kommun att avgöra i vilken utsträckning man vill satsa på sådanaformer av barnomsorg som ett komplement till kommunens egen verksamhet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1983/84:12 ihär aktuell del (yrkande 3). I motion 1983/84:15 av m. fl. (vpk) föreslåsatt uttalar att föräldrakooperativa daghem som driver verksamhet den1 bör överföras i regi (yrkande 5). Regeringens förslagtill nya statsbidrag betyder kraftiga försämringar för privata ochföräldrakooperativa daghem, anser motionärerna. De sistnämnda daghemmen bördärför övergå i regi med kommunalf ekonomiskt ansvar på samma sätt somför övrig daghemsverksamhet. Ingenting hindrar de kommuner som så önskar från aftsjälva anställa den personal som svarar för verksamheten i föräldrakooperativadaghem eller andra enskilda dag- eller fritidshem. Det är emellertid en frågamed avsevärda ekonomiska konsekvenser för en kommun. Det måste därför ankommapå kommunen själv aft avgöra i vilken utsträckning sådan anställning bör ske.Att kommunerna skulle åläggas aft överföra alla befintliga kooperativa daghem ikommunal regi kan inte komma i fråga. Mofion 1983/84:15 yrkande 5 avstyrksdärför. Slutligen behandlar utskottet under detta avsnitt motion1982/83:741 av () och (). Motionärerna vill aftkommunerna skall få information om möjligheten aft i den kommunalabarnomsorgsplanen räkna in förskolor med krisfen inriktning eller Waldorf- ochMontessoriförskolor. Motionärerna uttalar bl. a. aft en förskola med kristeninriktning SoU1983/84:12 21 eller en förskola med en annorlunda pedagogisk inriktningsom uppfyller kravet på öppenhet kan existera inom den kommunala barnomsorgenoch åtnjuta samma ekonomiska fördelar som den vanliga förskolan med bibehållandeav sin speciella karaktär under förutsättning att kommunen tar med den i denkommunala barnomsorgsplanen. Denna möjlighet har emellertid varit otillräckligtkänd och det är nu vikfigt att information härom verkligen når ut, anför motionärerna. Bakgrunden fill motionsyrkandet är följande. Under denallmänna förutsättningen att kommunen beslutar att verksamheten tas med ibarnomsorgsplanen kan enligt gällande bestämmelser såväl kyrkliga som andraenskilda förskolor bli statsbidragsberättigade om förskolan är öppen och barnenvistas där i enlighet med de tidsgränser som finns angivna ibidragsbestämmelserna. I sammanhanget kan nämnas att utskottet i samband medantagandet av den fidigare gällande lagen (1976:381) om barnomsorg uttalade attdet inte finns något hinder mot att i den kommunala barnomsorgsplanen ta uppdeltidsförskolor som drivs av andra huvudmän än kommunen, exempelvisförsamlingar i , fria samfund och ideella organisationer (SoU1975/76:28 s. 32). Dessa deltidsförskolor kan alltså utgöra alternafiv tillkommunala deltidsförskolor. De kommer emellertid i likhet med den kommunaladelfidsförskolan inte i åtnjutande av statsbidrag eftersom verksamheten i regelinfe överstiger (jfr nästa avsnitt). Den fråga som väckts i den nu aktuella mofionen harfidigare diskuterats av socialutskottet, senast i samband med det förslag tillnytt statsbidragssystem som var aktueUt . Utskottet uttalade då(SoU 1981/82:1 s. 35) att information om de nyastatsbidragsreglerna naturligtvis borde innefatta informafion om reglerna förenskilda förskolor. Någon åtgärd med anledning av motionen ansågutskottet inte påkallad. Här kan nämnas att i sininformation fill kommunstyrelser, sociala centralnämnder m. fl. om tillämpningav stafsbi-dragsbestämmelser (t. ex. meddelandeblad 20/76 och 16/78) äveninformerat om vad som i bidragshänseende gäller för daghem eller fritidshem somdrivs av annan än primärkommun. Enligt det nu föreslagna statsbidragssystemet bör som nustatsbidrag utgå fill enskilda daghem och fritidshem under förutsättning attverksamheterna finns angivna i kommunens barnomsorgsplan och aft de uppfyllerde allmänna kraven beträffande barnens vistelsefider m.m. Utskottet förutsätteratt information om statsbidragsreglerna även i fortsättningenkommer att innefatta informafion om reglerna för enskilda förskolor, inbegripetde allmänna förutsättningarna för att fa in sådana i den kommunalabarnomsorgsplanen. Utskottet anser med hänsyn fill det anförda att motion1982/83:741 inte motiverar någon åtgärd av . SoU1983/84:12 22 Barn med behov av särskilt stöd I motion 1982/83:743 av . (vpk) föreslås att uttalar aft kommunerna bör ges rätt aftanlita den sfödpersonal för barn med särskilda behov som befinns erforderligoch att i efterhand, sedan särskild redovisning skett, erhålla fullkostnadstäckning från staten för denna stödpersonal (yrkande 6). Enligt 15 § socialtjänstlagen (1980:620) skall barn, somav fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling,anvisas plats i förskola eller fritidshem med förfur om inte barnefs behov avsådant stöd tillgodoses på annat sätt. Det kan exempelvis röra sig omhandikappade barn, vissa invandrarbarn eller barn som av språkliga ellersociala skäl behöver stöd. Lagen anger vidare att kommunerna genom uppsökandeverksamhet skall ta reda på vilka barn som behöver anvisas plats i förskolaeller fritidshem av ovan angivna skäl. I den dåvarande regeringens skrivelse 1982/83:34 omsocialstyrelsens fortsatta arbete med innehållet i barnomsorgen (se nedan s.35) såg socialministern det som angeläget att klarlade de olikafrågeställningar som finns beträffande barn med behov av särskilt stöd.Socialministern ansåg att denna grupp barn var svår att definiera på ettenhetligt sätt och att det var.svårt att anvisa några generella lösningar. Detvar varken önskvärt eller lämpligt aft dra en skarp gräns mellan barnmed resp. utan behov av särskilt stöd. När det gällde de fortsattaövervägandena var det enligt socialministern väsentligt att en samordningskedde med de resultat som kunde följa av ställningstagandena till de förslagsom lagts fram av omsorgskommiffén i slutbetänkandet (SOU 1981:26) Omsorger omvissa handikappade. Detta betänkande bereds f. n. i . Ibetänkandet föreslås bl. a. att särförskolan skall ingå i den primärkommunalabarnomsorgen. En proposifion vänfas . Enligt nu gällande sfatsbidragsregler utgår fulltstatsbidrag för plats i daghemsavdelning om minst 2/3 av platserna iavdelningen eller i kommunen som helhet utnyttjas per dag(den s. k. 2/3-regeln). Detta har bl. a. inneburit att kommunerna kunnat havissa platser obesatta utan att därför förlora statsbidrag. Härigenom harexempelvis vissa barngrupper kunnat ha ett mindre antal barn om ett ellerflera barn med behov av särskilt stöd har funnits i gruppen. Den möjlighetenfinns infe med det statsbidragssystem som föreslås, eftersotn det somframgått ovan baseras på antalet inskrivna barn. Enligt proposifionenförutsätts den del av bidraget som baseras på antalet årsarbetare ge en visskompensation för de extra personalinsatser som barnen behöver. Socialministernframhåller att det vid beräkningen av de totala statsbidragsbeloppen har tagitshänsyn till de SoU1983/84:12 23 insatser som sker f. n. Han anser dock att ytterligaresärskilda insatser erfordras och föreslår därför att medel avsätts specielltför insatser till barn med behov av särskilt stöd. Socialministern pekar påvikten av att insatserna inte inskränker sig till att endast erbjudabarnomsorgsplats utan att defta erbjudande också innefattar ett planerat ochför barnet anpassat innehåll i verksamheten. Medlen föreslås fördelas fillkommunerna i förhållande till antalet inskrivna barn så aft ett visst schablonmässigtberäknat belopp utgår för vart tionde inskrivet barn i kommunala daghem ochfritidshem. föreslås bidrag utgå med . var för varje tiotalbarn. 1 proposifionen poängteras att dessa medel infe skall ersätta insatsersom utförs t. ex. av landstingspersonal. Som framgått av den lämnade redovisningen innebär detföreslagna statsbidragssystemet betydande bidrag till insatser för barn medbehov av särskilt stöd. Skillnaden mot motionärernas förslag ligger främst iatt proposifionen förordar eft schablonmässigt bidrag, medan motionsförslagetförutsätter särskild kostnadsredovisning. Enligt utskottets mening är emellertid ett schablonmässigtsystem att föredra, inte minst från administrativ synpunkt. Utskottettillstyrker därför proposifionens förslag och avstyrker motion 1982/83:743yrkande 6. Bidragsunderlag m. m. I propositionen kopplas en del avstatsbidraget till antalet årsarbetare i daghem och frifidshem. I propositionen(s. 7 och 8) anförs i denna del bl. a. att eftersom kommunernas kostnader förbarnomsorgen till största delen utgörs av personalkostnader har även genomdenna konstruktion hänsyn tagits till den reella situationen för kommunerna.Bidraget för årsarbetare avser enligt förslaget personal som är direkt sysselsatti barngrupperna och antalet årsarbetare föreslås fastställas av socialstyrelsensom schablonmässigt gör den erforderliga beräkningen på grundval av kommunenslönekostnader inkl. lönebikostnader och ett framräknat medelvärde förlönekostnaderna avseende en årsarbetare i nämnda verksamhet. I motion 1983/84:17 av () begärs attriksdagen ger till känna att vid beräkningen av antalet årsarbetare i daghemoch fritidshem också lönenivån hos skilda personalkategorier beaktas så attinte en personalbemanning med blandade yrkeskategorier missgynnas. a. att många kommuner har övervägande förskollärare, andra hareftersträvat en blandning av förskollärare och barnskötare. Lönenivån skiljermellan dessa personalkategorier. Det är enligt mofionären viktigt att man vidberäkningen av statsbidraget för antalet årsarbetare i daghem och fritidshemäven beaktar lönenivån hos dessa personalkategorier, så att infe kommuner medmånga barnskötare missgynnas vid beräkningen av antalet årsarbetare. Somredogjorts för inledningsvis är tanken med förslaget i denna del att SoU1983/84:12 24 schablonmässigt skall fastställa antaletårsarbetare med beaktande av kommunens lönekostnader och ett vägt medelvärdeför landet som helhet. Bidragskostnaderna skall avse personal som är direktsysselsatt i barngrupperna. Den föreslagna beräkningsmetoden torde inte få deeffekter motionären befarar. Statsbidraget bör allmänt sett ha en neutral utformningsom överlämnar åt kommunerna aft avgöra vilken personal som bör anställas inombarnomsorgen (jfr s. 44). Enligt utskottets mening tillgodoser propositionsförslagetdessa synpunkter. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1983/84:17. 1 gällande bidragssystem är gränsenför bidragsgivningen dels eft krav på att avdelningen är öppen minst sju timmarper dag, dels en närvarotid av i genomsnitt per barn och dag. Genomden s. k. 2/3-regeln kan dock kommunen få statsbidrag även för barn med enkortare närvarotid. I propositionen (s. 6) konstateras att kostnaderna förbarn inskrivna i daghem och familjedaghem är mycket skiftande bl. a. beroendepå barnens vistelsefid. Därför föreslås för barn med en överenskommen ochdokumenterad vistelsetid av i genomsnitt sju fimmar eller mer per dag att heltbidrag utgår medan det för barn med en vistelsetid under sju fimmar per dag börutgå ett halvt bidrag. För daghemmen föreslås vidare gälla en nedre gräns . Genom den sålunda föreslagna förändringen till eft heltoch ett halvt bidrag samt förändringen av tidsgränserna har enligtproposifionen (s. 7) större hänsyn tagits fill kommunernas reella kostnader fören barnomsorgsplats. Genom denna utformning av bidragssystemet underlätfaskommunernas åtgärder för att effektivisera platsutnytfjandet. I och med attden nedre gränsen beträffande vistelsefiden safts fill i genomsnitt fyra fimmarper dag kommer enligt propositionen statsbidraget att omfatta så gott som allabarn som har plats i daghem. I motion 1983/84:19 av m. fl. (s) yrkas aftriksdagen ger till känna vad som i motionen anförts om lägre vistebetid förrätt till helt statsbidrag till barnomsorg (yrkande 1) samt aft begäratt regeringen fastställer om vistelsetid inom barnomsorgen skall avse överenskommeneller faktisk tid (yrkande 2). Motionärerna framhåller bl, a. att det är svårtatt tolka vad som skall krävas för att helt statsbidrag skall utgå ochifrågasätter om det är den verkliga eller avtalade tiden som avses. Klarhetmåste enligt motionärerna skapas på denna punkt så att man inte uppmuntrar tillotillbörligt utnyttjande av statsbidragen. Motionärerna pekar vidare på att sjutimmar infe innebär detsamma för dem som bor i stora som för dem som bor i småkommuner om hänsyn även fas fill restiderna. Den nuvarande femtimmarsgränsenbör därför enligt motionärerna gälla även fortsättningsvis, dels för attförhindra aft långa arbetsresor för föräldrarna skall ge ett högre statsbidrag,dels för att motverka eft eventuellt manipulerande vid redovisningen av barnensvistelsefider. Enligtutskottefs mening bör med uttrycket "överenskommen och doku- SoU1983/84:12 25 menterad vistelsetid" förstås den tid för vilkenbarnet är inskrivet på daghemmet/familjedaghemmet, dvs. den tid barnet tar enbarnomsorgsplats i anspråk. En sådan tidsgräns svarar bäst motresursutnyttjandet som grundläggande förutsättning för kommunens rätt tillbidrag från staten. En sådan regel har dessutom klara administrativa fördelar. För aft ett barn skall kunna skrivas in för en vistelsetidav sju timmar eller mera och därmed berättiga till helt statsbidrag måsteemellertid förutsättas att vårdnadshavaren har en arbetsdag om minst sex timmarper dag. Om föräldrarna sammanbor bör gälla att de är upptagna avarbete eller studier under minst . En sådan arbetstid jämterestid och tid för avlämnande och hämtning av barnet får - oavsett den faktiskatidsåtgången i varje särskilt fall - anses motivera att barnet skrivs in för envistelsetid av sju fimmar per dag. Vidare kan naturligtvis barnets särskildabehov motivera att det skrivs in för , oavsett föräldrarnasarbete eller studier. I andra fall än de nu nämnda kan barnet inte anses ta enhel barnomsorgsplats i anspråk. Det bör därför inte berättiga till mer än halvtstatsbidrag. Någon kontroll av ett barn hämtas eller lämnasskall självfallet inte behöva göras annat än om man har anledning att tro attbarnet inte längre har behov av barnomsorgsplats somantagits. Utskottet anser det mot denna bakgrund rimligt aft läggatidsgränsen för helt statsbidrag vid . I sammanhanget bör erinras omdet nu gällande kravet på att en daghemsavdelning skall hållas öppen minst sjutimmar per dag för att statsbidrag skall utgå. Om barnen visfas kortare fid kandessutom enligt förslaget halvt bidrag utgå. Därvid gäller en nedre tidsgränsav . Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda mofion1983/84:19, yrkande 1. Yrkande 2 i mofionen får anses besvarat genom vadutskottet ovan anfört och avstyrks därför. När det gäller öppethållandetider m. m. vill utskottetäven beröra vad som föreslås beträffande öppna förskolor, nämligen att sådana"i princip" bör vara öppna för att berättiga tillbidrag (prop. s. 9). Utskottet vill med anledning härav framhålla aftsfatsbidragsreglerna bör ge utrymme för en generös tillämpning främst då detgäller öppna förskolor i glesbygd, där det kan vara orimligt attkräva att verksamheten hålls i gång . Om sålunda verksamhetbedrivs ett mindre antal dagar bör ändå ett i motsvarande månreducerat bidrag kunna utgå. Ett minimum bör dock vara att verksamheten bedrivsminst fre dagar . Vidare bör den omständigheten att en verksamhetbedrivs i olika lokaler olika dagar i och för sig inte hindra att verksamhetenbetraktas som en enhet inom den öppna förskolan, under förutsättning attverksamheten bedrivs med samma personal och i övrigt uppfyller kraven på enkontinuerlig verksamhet. I motion 1983/84:19 föreslås vidare att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en neutralstatsbidrags- SoU1983/84:12 26 nivå för skolbarn i olika former av barnomsorg (yrkande3). Mofionärerna anför bl. a. att det för skolbarn som vistas i fritidshem ochskolbarn som vistas i utvidgad syskongrupp i daghem skulle utgå olika storabidrag. Det är enligt motionärerna önskvärt aft bestämmelserna inte motverkarutvecklingen mot ökad samordning och integration, varför stafsbidragsnivåernaom möjligt bör göras neutrala. Den fråga som tas upp av motionärerna berörs inteuttryckligen i propositionen. Framställningen ger dock närmast vid handen aftbidrag är tänkt att utgå per inskrivet barn i resp. omsorgsform, oavsett om detär skolbarn eller inte. Effekten skulle i sådant fall bli, såsom påpekas imofionen, aft det skulle utgå olika stora bidrag för skolbarn i frifidshemresp. i utvidgad syskongrupp i daghem. Utskottet delar mofionärernasuppfattning att bidraget bör vara mer neutralt. Enligt utskottets mening bördet därför slås fast att för skolbarn som vistas i daghem bör utgå bidrag påsamma villkor som för barn i fritidshem. Defta bör som sin mening geregeringen till känna. I samma mofion hemställs slutligen om en fortlöpandeuppföljning av det nya statsbidragssystemet (yrkande 4). Enligt utskottets meningfår detta anses vara en självklarhet. Utskottet förutsätter sålunda attregeringen bevakar vilka konsekvenser de nya statsbidragen får för kommunernasutbyggnadsplaner och för innehållet och kvaliteten i barnomsorgen. Motionsyrkandetpåkallar därför inget inifiativ från sida och avstyrks. Statsbidrag till social hemhjälp Syftet med den sociala hemhjälpenär att göra det möjligt för äldre och handikappade att så länge det är möjligtbo kvar i egna bostäder. Statsbidrag utgår f. n. av kommunernasbruttokostnader för verksamheten. Bidragsunderlaget omfattar kostnader förhemhjälpspersonal som har till uppgift att hjälpa äldre och handikappade sombor i egen bostad, kostnader för hår- och fotvård, badservice, matdistributionoch snöröjning. Social hemhjälp till barnfamiljer omfattar husmorsvikariat ochtillfällig barntillsyn. Bestämmelserna infördes (prop. 1964:85, SoU106, rskr 245). genomfördes en översyn varvid statsbidragsbestämmelsernafick sin nuvarande utformning (prop. 1974:141, SoU 41, rskr 345). I propositionen redovisas att den sociala hemhjälpen undersenare år i stort sett varit oförändrad medan kommunernas bruttokostnader ökatkraftigt. Kostnaderna har ökat med i genomsnitt . Statsbidraget harökat på motsvarande sätt. uppgick den totala kostnaden för socialhemhjälp fill 4 200 milj. kr. I proposifionen anförs vidare bl. a. att bidragssystemetunder senare år blivit alltmer osmidigt och inte längre på ett önskvärt sättfrämjat ny SoU1983/84:12 27 utveckling inom området. Vidare finns behov av aft istörre utsträckning utveckla även andra öppenvårdsinriktade former av äldre-och handikappomsorg samt att underlätta samarbetet med sjukvården. Det finnsdärför enligt propositionen anledning aft ompröva bidragskonstrukfionen. Detpåpekas att den tidigare regeringen också anmälde att behov förelåg av enöversyn av statsbidragsreglerna för att åstadkomma bästa möjliga vård ochomsorg inom ramen för bästa möjliga resursutnyttjande. Det nuvarande statsbidragssystemet föreslås ipropositionen ersatt med en prestationsrelaterad del i form av bidrag perårsarbetare inom den sociala hemhjälpen samt med ett schablonbidrag per personi gruppen ålders- och förtidspensionärer. Syftet med det föreslagnabidragssystemet är att återställa bidragets effektivitet somkonstruktionen skall medföra ökad frihet för kommunerna i valet av serviceformför äldre och handikappade. Bidraget per årsarbetare föreslås avse personal inomkommunernas sociala hemhjälp som utför sådant arbete åt äldre och handikappadesamt åt barnfamiljer i form av husmorsvikariat och tillfällig barntillsyn.Däremot bör inte enligt propositionen bidrag beräknas för arbetsledande elleradministrativ personal eller för personal med uppgift att svara för sådan vårdsom ankommer på sjukvårdshuvudmännen. Det föreslås vidare aft socialstyrelsenskall fastställa antalet årsarbetare inom den sociala hemhjälpen och aftantalet årsarbetare, för aft underlätta administrationen, beräknas schablonmässigti förhållande till kommunens lönekostnader för personal i direkt vårdarbeteinom den sociala hemhjälpen, inkl. lönebikostnader, och ett framräknatmedelvärde för lönekostnaden avseende årsarbetare i nämnda verksamhet.Statsbidraget per årsarbetare verksamhet föreslås i proposifionensättas fill . I proposifionen förordas vidare att statsbidraget perårsarbetare kompletteras med ett friare stöd till verksamheten för att låtakommunerna själva bestämma inriktningen av insatserna. I denna del bör enligtförslaget statsbidraget utgå per ålders- och förtidspensionär i kommunen vidingången av verksamhetsåret. Storleken av de medel som står till förfogande fördenna del av statsbidraget blir beroende av medelsåtgången för statsbidragetper årsarbetare inom den sociala hemhjälpen. I proposifionen förordas därföraft bidraget per ålders- och förtidspensionär sätts till att utgåtill ett belopp inom infervallet lägst .