bet · G701UbU27 · 1983-12-31 00:00:00 — om fristående skolor pågymnasial nivå (prop. 1983/84:118) Regeringen har i proposition 1983/84: 118() föreslagit att 1. godkännaatt regeringen enligt de grunder som förordats i propositio nen skall kunna förklara fristående skolor på gymnasial nivå berättigade till statsbidrag, 2. godkänna vad som ipropositionen förordats om utformningen av ett nytt statsbidragssystem förfristående skolor utan statligt reglerade tjänster, 3. godkänna vad som ipropositionen förordats om sårskild årselevplais-ram för fristående skolor pågymnasial nivå, 4. godkänna vad som ipropositionen förordals om avveckling av statsbidrag tillundervisningsmateriel vid fristående skolor pä gymnasial nivå, 5. godkänna vad som ipropositionen förordals om huvudmannaskap för Vackstanässkolan och Apelrydsskolan, 6. godkänna vad som ipropositionen förordats om särskilt statsbidrag till SvenskaHemslöjdsföreningarnas riksförbunds riksomfattande kursverksamhet. 7. till Bidiag till driften avfristående skolor på gymnasial nivå för /85 anvisa ettförslagsanslag om . Vidarebereds riksdagentillfälle att ta del av vad som i övrigt anförts ipropositionen om statlig tillsyn och studiestöd, behörighets- ochurvalsfrä-gor, låroplansfrågor samt om betygs- och kompetensfrågor beträffandede fristående skolornas utbildningar på gymnasial nivå. 1983/84:2657 av m. fl. (m, s, c, fp, vpk) vari yrkas 1. att beslutar atlstatsbidraget per elev vid frislående skolor på gymnasial nivå ulan statligtreglerade tjänster bör vara lika stort för likartad utbildning, 2. att beslutar attdenna förändring bör genomföras från och med /85, 3. att beslutar attbidragen skall fördelas inom den i propositionen föreslagna anslagsramen på 27,5milj. 1983/84:2658 av m. fl. (fp, c) vari yrkas att beslu- 1 1983/84. UbU1983/84:27 2 tar avslå regeringens förslag i prof)osition 1983/84: 118om en avveckling av statsbidragen till högre samskola och SigridRudebecks gymnasium. 1983/84; 2659 av m. ft. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att staitsbidrag även fortsättningsvis skall utgå till högresamskolas gymnasium, 2. att riksdagenbeslutar att statsbidrag även fortsättningsvis skall utgå till , 3. att riksdagenbeslutar att statsbidrag även fortsättningsvis skall utgå till (), 4. att riksdagenbeslutar att statsbidrag även fortsättningsvis skall utgå till Balettakademien. 1983/84:2660 av m.fl. (m) vari yrkas att beslutar avslå regeringens förslag ipropiosition 1983/84: 118 om en avveckling av statsbidragen till och gymnasium i . 1983/84:2661 av rn. (m, c, fp) vari yrkas 1. att beslutar att slalsbidrag tillföreståndare vid internatsko lor skäll utgå enligt nu gällande regler, 2. att beslutar att Lundsbergs skola under imotionen angivna förutsättningar skall få statsbidrag såsom riksinternatskola. 1983/84:2662 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till nytillkommande fristående skolor, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidragtill gymnasium i och högre samskolasgymnasium, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . 1983/84: 2663 av (vpk)och (vpk) vari yrkas att måtte uttala attstatsbidrag även i fortsättningen skall utgå till . 1983/84:2664 av . (fp) vari yrkas att avslår proposition 1983/84: 118 i den delsom avser avveckling av statsbidraget till Balettakademien. 1983/84: 2665 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenmed avslag på propositionens hemställan nr 1 godkänner att regeringen enligtde grunder som förordats i motionen skall kunna förklara fristående skolor pägymnasial nivå berättigade till statsbidrag, 2. att riksdagenbeslutar avslå propositionen i den del som avser av- UbU1983/84:27 3 veckling av statsbidraget till gymnasium,högre samskola. 1983/84; 2666 av () och () vari yrkas atl som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om Handarbetets Vännersvävskola och Sätergläntan, Hemslöjdens Gård. 1983/84:2667 av . (c. m. fp) att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om fortsatt statsbidrag tillKöpmannainstitutet i . 1983/84:2668 av ()vari yrkas att beslutar att till bevilja etti förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag i enlighet med vad imotionen anförts. 1983/84: 2669 av ()vari yrkas att beslutar att statsbidrag åven fortsättningsvis skallutgå till högre samskola för att bevara en enastående skolform medfull vertikalitet. 1983/84:2670 av . (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attstatsbidragen till bör utgå även efter budgetåret1986/87 i huvudsak enligt de principer som tillämpas . 1983/84:2671 av () och ()vari yrkas 1. att beslutar att uttala sig för attstatsbidrag till Kristoffer- skolans utbildning på gymnasial nivå bör utgå även för befintliga parallell klasser. 2. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som anförs i motionen om statsbidrag till gymnasial utbildning i Waldorf skolor i övrigt. 1983/84; 2672 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om att den högre hemslöjdsutbildningen vid HandarbetetsVänners vävskola bör överföras till eftergymnasial nivå. 1983/84:2673 av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts beträffande statsbidrag till fristående skolor varsundervisning sker på finska språket. 1983/84:2674 av () ochAnita () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att fortsatt statsbidrag till Balettakademien bör utgå i oförändradomfattning även efter /87. 1983/84:2675 av m.fl.(s) vari yrkas att som sin 11 1983/84. Nr 27Räuelse: S. 33, 12 och s. 34, rad 16 Står: mom. 7 Rättat till: mom. 21 UbU 1983/84:27 4 meningger regeringen till känna att fortsatt statsbidrag bör utgå till och gymnasium i oförändrad omfattning ävenefter /87. 1983/84:2676 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attstatsbidrag till Balettakademien skall utgå även efter /87. 1983/84:2677 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen med avslag på det i proposition 1983/84: 118 föreslagna regelsystemethos regeringen anhåller om ett nytt förslag utifrån de riktlinjer som angivitsi motionen. 1983/84:2678 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att statsbidragäven skall utgå till gymnasium, , och Elalettakademien. Motionerväckta under allmänna motionstiden vid /84 1983/84:496 av () och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till lag om skyldighetför kommun att tillhandahålla service till elever vid fristående skolor. 1983/84:2016 av m.fl (m) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 27.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående kommunalt stöd till fristående skolor. Motionväckt med anledning av proposition 1983/84:116 1983/84;2745 av Per m. fl (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 13. attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behandlingen av de fristående skolorna i det nya systemet medelevplatsramar. har tidigare fattat beslut om skolor medannan huvudman än stat och kommun - fristående skolor - på gmndskolenivå (prop.1982/ 83; 1, UbU 1982/83; 10, rskr 1982/83:63). Idet följande behandlar utskottet förslag som regeringen i proposition1983/84:118 har lagt fram om fristående skolor vilka anordnar utbildning förelever på en nivå motsvarande gymnasieskolans. Förslagen avser bl. a. villkorför statligt stöd till fristående skola och ett nytt statsbidragssystem förskolor som inte har statligt reglerade tjänster. UbU1983/84:27 5 jande grupper av nu statsunderstödda utbildningar,nämligen riksinternat-skolor, sådana fristående skolor vilkas verksamhetregleras av privalskol-förordningen (1967:270), enskilda lanthushållsskolor,enskilda yrkesskolor, engelskspråkig internationell utbildning i samtBergsskolan i . Dessutom behandlas de skolor på gymnasial nivå som,utan att få statsbidrag, står under statlig tillsyn. Till grund för regeringens förslag har legat förslag fränkommittén (U 1979: 13) angående skolor med enskild huvudman () idess slutbetänkande (SOU 1983:1) Fristående skolor för inte längre skolpliktigaelever. Utskottet kommer också att ta ställning till regeringenshemställan om medel under ett nytt anslag på statsbudgeten benämnt Bidrag tillfristående skolor på gymnasial nivå. Utskottet vill inledningsvis erinraom vad i propositionen sägs om begreppet frislående skola. Därmed avses enligt3 a § skollagen (1962: 319) en skola som har en enskild fysisk eller juridiskperson som huvudman. Med enskild juridisk person åsyftas ett i privaträtlsligaformer bildat rättsobjekt. Om t. ex. en stiftelse eller aktiebolag är huvudmanför skolan är denna en fristående skola oberoende av vilka privata ochoffentliga rättsobjekt som på ett eller annat sått har medverkat tillstiftelsebildningen eller är aktieägare. Enligt gällande bestämmelser kan såväl en kommun som enenskild vara huvudman för en riksinternatskola. Om en kommun är huvudman, ärriksinternatskolan alltså definitionsmässigt inte en fristående skola. i det följande talar om riksinternatskolor, avses emellertid ävenriksinternatskola med kommun som huvudman. Utskottet vill här i korthet också beröra frågan om vadsom gäller beträffande rätten atl driva och utnyttja fristående skola. 1 vadavser grundskolenivån får elever tas emot i fristående skola för skolpliktensfullgörande, endast om skolan har godkänts för ändamålet. Godkännande skallmeddelas, om skolans undervisning ger kunskaper och färdigheter som till artoch nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som grundskolanförmedlar och skolan åven i övrigt väsentligen svarar mot allmännamål (33 a och 34 §§ skollagen). I sammanhanget skall påpekas att rätt tillbidrag från det allmänna ej följer automatiskt av beslut om godkännande. Närdet gäller den gymnasiala nivån har den som vill genomgå utbildning vid enfristående skola däremot full frihet att göra detta. Rätten att drivafristående skola för icke skolpliktiga v lever grundar sig bl. a. på denallmänna principen om näringsfrihet. Undervisningsverksamheten måstesjälvfallet utövas inom ramen för allmänna rättsregler och de regler som gällerför näringsverksamhet i allmänhet eller speciellt för undervisningsverksamhet.Rätten att driva och utnyttja fristående skola medför inte någon rått till stödfrän det allmänna. UbU1983/84:27 6 Statligt bidrag till fristående skolor på gymnasial nivå Föredragande statsrådel har vidsina överväganden om villkor för statsbidrag till frislående skola pågymnasial nivå bl. a. utgått från atl skolans utbildning i någon form utgör etlkomplement till utbildningen inom det allmänna skolväsendet. Det bör iutbildningen vid en sådan skola tinnas något av värde för samhället och delallmänna skolväsendet som tillgodoser behov som eljest inte kan uppfyllas.Statligt stöd bör främst kunna utgå lill utbildningar som genom sitlutbUdningsinnehåll helt eller i något väsentligt avseende skiljer sig från detsom förekommer inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Medhånvisning till behovet för både samhället och enskilda av utbUdningkombinerad med iniernat bör även skolor som ger sådan utbildning kunna fåslalsbidrag. Som komplement till det allmänna skolväsendet kan åven betraktasen skola vars undervisning har en särskild pedagogisk uppläggning i avseendetill t. ex. tim- eller kursplaner. Föredragande statsrådel påpekar att enfrislående skola kan tillämpa flexibla former för organisation och arbete. Denbehöver t. ex. inte vara bunden av systemet med sialligl reglerade tjänster ochandra regler som gäller för det allmänna skolväsendet. Som en Ijärde gruppanger statsrådet skolor där undervisningen är anpassad för elever med annanstudiebakgrund och erfarenhet än den som gymnasieskolans elever normalt har. Regeringen begär godkännande av vadföredragande statsrådet har förordat om grunder för statsbidrag tillfristående skolor på gymnasial nivå och hemställer atl. regeringen enligt de iproposition 1983/84; 118 angivna grunderna skall kunna förklara frislåendeskolor på gymnasial nivå berättigade till statsbidrag. Enligt motion 1983/84: 2665 (yrkande I i denna del) är detsjälvklart att samhället skall stödja fristående skolor som innebär alternativtill del allmänna skolväsendet. Motionärerna instämmer i atl del i någon meningbör finnas ett allmänt intresse av den fristående skolans verksamhet för attden skall få statsbidrag men vill understryka alt det ettallmänt intresse att tillgodose välgrundade önskemål från enskilda individer.Motionärema biträder däremot inte föredragande statsrådets alltför snävabedömning av villkoren för statsbidrag och förordar alt statsmakternasbedömning inte skall inskränkas till att enbart frislående skolor som tillfördet allmänna skolsystemet något skall godkännas för bidrag. 1 motion1983/84:2677 (i denna del) avvisas regeringens grundsyn, som enligtmotionärerna utgår från att en fristående skola först och främst skall"tvingas visa sitt värde för statsmakten" för att erhålla statligtstöd. Som rikthnje för beslut om grunder för statligt stöd börgälla, menar motionärerna, att rätten att välja skola skall tillförsäkras allaelever på såväl gmndskole- som gymnasienivå. Som krav bör ställas att skolanskall kunna uppvisa en sådan stabilitet i fråga om personal, lokaler m. m. somär UbU1983/84:27 7 nödvändig för att undervisningen skall kunna bedrivas päett sätt som uppfyller godtagbar kvalitet. Beträffande gymnasieskolan bör härutöverför statsbidrag krävas en verksamhet som år jämförbar med den som bedrivs inomden allmänna gymnasieskolan. I motionen betonas alt det är regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer som skall besluta om stöd till frislåendeskola. Utskottet vill beträffande grunder för statligt stöd tillfristående skolor anföra följande. Det mycket stora antalet sludievägar i den allmännagymnasieskolan gör del möjligt för gymnasieskolan att tillmötesgå de allraflesta önskemål om utbildningar, vare sig dessa avser utbildning för visst yrkeeller utbildning för fortsatta högre studier. Gymnasieskolan är främst avseddför ungdomar och undervisningens organisation år anpassad härefter.Dimensioneringen av gymnasieskolans stora ram, dvs. de direkt grundskoleanknutnastudievågarna, medger en intagningskapacitet som svarar mot mer än 100 procentav antalet 16-äringar. Jämte gymnasieskolan finns en utbyggd kommunalvuxenutbildning. Dess undervisning är flexibelt organiserad och medger bl. a.att studierna bedrivs vid sidan om förvärvsarbete. Vidare ges inom ramen förgymnasieskolan ett stort antal utbildningar i form av högre specialkurser. Avvad utskollei nu har redovisat framgår att det allmänna skolväsendet kanerbjuda utbildningar som i princip tillgodoser såväl den enskildes somsamhållets behov. Utskottet inser emellertid, liksom föredragandestatsrådet, att del trots de ovan beskrivna förhållandena föreligger behov avoch kan ställas berättigade krav på anordnande av utbildningar som av olikaanledningar inte ges i ungdomsskolan eller den kommunala vuxenutbildningen ochvilka det år mest ändamålsenligt alt med statligt stöd anordna vid enfristående skola. 1 del föregående har utskottet redogjort för de skilda slagav fristående skolor vilkas utbildningar regeringen anser bör kunna varaberättigade till statligt stöd. Utskottet har inget att erinra mot vadregeringen har föreslagit i detta hänseende och avvisar därmed det synsätt somförespråkas i motion 1983/84: 2677. Ett bifall av till vad motionärernahar förordat om grunder för statsbidrag till fristående skolor skulle enligtutskottets uppfattning innebära ell i grundläggande avseenden viktigt avstegfrån de principer som har gällt och som utskottet anser bör gälla äveni fortsättningen beträffande samhällets ansvar att erbjuda alla ungdomar bådeteoretiskt inriktad och direkt yrkesförberedande utbildning på gymnasial nivå.När det gäller den i förevarande sammanhang berörda delen av yrkande 1 i motion1983/84; 2665 noterar utskottet att motionärernas uppfattning om grunder förstatsbidrag till frislående skolor ligger nära vad utskottet anser i frågan.Ulskottel delar motionärernas uppfattning att det i något avseende bör finnasett allmänt intresse av den fristående skolans verksamhet för att statligtbidrag skall kunna utgå till skolan. Självklart skall välgrundade önskemål fränenskilda individer vägas in i UbU1983/84:27 8 Utskottet återkommer i det följande till dendel av motionsyrkandet som avser bedömningen av villkoren för statsbidrag ochvari större generositet efterlyses. Utskottet föreslår att godkänner att regeringenenligt de grunder som har förordats i proposition 1983/84; 118 skall kunnaförklara fristående skolor på gymnasial nivå berättigade till statsbidrag.Riksdagen bör därjämte avslå motionerna 1983/84:2665 yrkande I i denna del och1983/ 84:2677 i denna del. I ett särskilt avsnitt avpropositionen redovisas föredragande statsrådets bedömning av villkoren förstatligt stöd till sådana fristående skolor som är statsunderstödda.Skolorna delas därvid in i tre skilda grupper: 1. Skolor, vilkasutbildningsinnehåll överensstämmer med det allmänna skolväsendel. Skolor,vilkas utbildningsinnehåll skiljer sig från det allmänna skolväsendet. Vissaskolor med branschinriktad utbildning m. m. I fråga om den första gruppen anser föredragandestatsrådet att statsbidrag åven i fortsättningen bör kunna utgå tillriksinternatskolorna. Lundsbergs skola i , Franska sikolan iStockholm, den engelskspråkiga internationella utbildningen vid SiigtunaskolanHumanistiska i samt Vackstanässkolan i ochApelrydsskolan i . Når det däremot gäller högre samskola ochSigrid gymnasium i kan enligt statsrådets mening ingetsamhällsintresse generellt anses föreligga av atl statligt bidrag utgår,eftersom behovet ur samhällets synvinkel av de två skolornas utbildningar berorpä huruvida det är ett samhällsintresse att tillgången på elevplatser ikommunen är särskilt hög på de studievägar somi år företrädda vid skolorna.Föredragande statsrådet hänvisar till att SÖ i sitt yttrande överSEH-kommitléns betänkande har förutsatt att överläggningar med berördamyndigheter kommer till stånd i syfte att inordna skolornas utbildningar igymnasieskolan och förordar att statsbidrag i avvaktan på dessa överläggningari oförändrad omfattning bör kunnci utgå tills vidare till de båda skolorna,dock längst t.o.m. /87. Senast /88 bör enavveckling av statsbidraget vara påbörjad. Till gmppen av skolor, vilkas utbildningsinnehållöverensstämmer med det allmänna skolväsendet, har föredragande statsrådet förtBaleltakade-mien i och (). Statsrådetanför att Balettakademien genom tillkomsten av den gymnasialadansarut-bildningen vid gymnasieskolan i inte längre utgör någotegentligt komplement till det allmänna skolväsendet. Med hånvisning härtillbör en avveckling av statsbidraget vara påbörjad senast /88.Beträffande STI erinrar föredragande statsrådet om alt SÖ har föreslagit attstatsbidraget avvecklas och att utbildningar som är likartade med dem som gesvid STI anordnas i regi i . Statsrådet, som hänvisar tillöverläggningar mellan berörda myndigheter, anser att slatsbi- UbU1983/84:27 9 drag bör utgå till STI i oförändrad omfattning t. v., docklängst t.o.m. /87. Senast /88 boren avveckling avstatsbidraget vara påbörjad. Den andra gruppen av fristående skolor utgörs, .somtidigare har nämnts, av skolor som genom sitt utbildningsinnehåll skiljer sigfrån de utbildningar som finns i det allmänna skolväsendet. Hit hör Bergsskolani . i mode och reklam samt Berghs reklamskola igrafisk formgivning och illus;ration saml praktisk marknadsföring och reklam.Föredragande statsrådet anser att skotorna även i fortsättningen skall kunnavara berättigade till slalsbidrag. Vidare bör enligt statsrådet fortsallstatsbidrag åven kunna utgå till följande konstskolor och skolor medestetisk-praktiska utbildningar, nämligen ,Capellagården, Nyckel viksskolan. Handarbetets Vänners vävskola, SäterglänlanHemslöjdens gård, Pernbys målarskola. ,, Hovedskous målarskola. Till den tredje gruppen av frislående skolor - sådana somger branschinriktad utbildning - förs i propositionen följande åtta skolor:Köpmannain-stiluiel i . Kooperativa Förbundets iSaltsjöbaden, , i , SvenskaAkeriför-bundels yrkesskola i , Svenska Frisörföreningens yrkessludio iStockholm. SHIOFamiljeföretagens förelåsningsverksamhet med kansli iStockholm, i och Svenska Laboratorieassistentföreningenskursverksamhet med kansli i . Till dessa skolor rekryteras normaltstuderande internt från förelag inom resp. bransch. Utbildningarna vid skolornaliknar myckel internuibildning i företag. Kursavgifter och ibland åven de studerandeslevnadsomkostnader bekostas av arbetsgivaren. Motbakgrund av att statligt stöd normalt inte utgår till företagsutbildning ochinternutbildning och att det särskilda statsbidraget till företagsskolor harupphört anser föredragande statsrådet i likhet med och flertaletremissinstanser att utbildningarna vid de nu aktuella skolorna i princip intebör komma i fråga för statligt stöd efter utgången av /84.Emellertid skiljer sig förutsättningarna för verksamheten vid Institutet föroptometri (IFO) något från det som gäller för de övriga skolorna, menarföredragande statsrådet. IFO meddelar undervisning till legitimerade optiker iform av fort- och vidareutbildningskurser. Regeringen har uppdragit åt SÖ attefter samråd med UHÄ utreda frågan om en förlängd optikerutbildning igymnasieskolan i syfte att förbättra legitimationsutbildningen. 1 avvaktan påalt frågan om den högre optikerutbildningens organisation löses och med hänsyntill det samhällsintresse som föreligger för utbildningen som ett led ilegitimationsgivning är föredragande statsrådet inte berett att föreslå enavveckling av statsbidraget till IFO. När del gäller avvecklingen avstatsbidraget till fort- och vidareutbildningen inom Svens- UbU 1983/84:27 10 kaLaboratorieassistentföreningens kursverksamhet erinrar föredragande statsrådetom att grundutbildningen av laboratorieassistenter numera anordnas inomhögskolan. Statsrådet finner det naturiigt att fort- och vidareutbildning förden berörda gmppen i fortsättningen anordnas som enstaka kurser i högskolan. överväganden om statsbidragsvillkoren för de fristående skolor somnu har statligt stöd har föranlett ett antal motionsyrkanden. Enligt motion1983/84:2(j65 (yrkande 1 i denna del) är statsrådets bedömning av villkorenalltför snäv. Motionärerna menar att det finns skäl att vara mer generös, närvillkoren avser skolor som vänder sig till icke skolpliktiga elever.Imotionerna 1983/84:2658, 1983/84:2659 (yrkandena I och 2), 1983/84:2660,1983/84:26(55 (yrkande 2 i denna del), 1983/84:2669, 1983/84:2675 och1983/84:2678 (i denna del) avvisas tanken på att avveckla det nuvarandestatsbidraget till högre samskola och gymnasium.Motionärerna framhåller kvaliteten i utbildningarna som ges vid de bådaskolorna, som ofta tar emot elever som inte har kunnat finna sig till rätta ide kommunala skolorna. Beträffande högre samskola erinras om attskolenheten omfattar - fömtom det gymnasiala stadiet - samtligagmndskolestadier och att verksamheten pä de lägre stadierna är baserad påMontessoripedagogik. I motion 1983/84:2662 (yrkande 2) erinras om de friståendeskolornas särprägel, vilken de enligt motionen bör kunna behålla även i enförändrad situation. Med hänvisning till att förhandlingar bör ske mellanskolorna och berörda myndigheter föreslår motionärerna att den av regeringenföreslagna avvecklingen av statsbidraget till högre samskola ochSigrid gymnasium bör påbörjas senast /89. Denav regeringen föreslagna avvecklingen av statsbidraget till Balettakademienavstyrks i motionerna 1983/84:2659 (yrkande 4). 1983/84:2663, 1983/84:2664, 1983/84:2665(yrkande T och yrkande 2 i motsvarande delar), 1983/84:2674, 1983/84:2676 och1983/84:2678 (i denna del).