bet · G701BoU1 · 1983-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlarutskottet de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1982/83: 1061 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring i byggnadslagstiftningen såatt rätten att bygga och bo utanför planlagda områden blir klart fastställd, 1113 av m. fl. (c) vari med hänvisningtill motion 1982/83:1111 hemställs att beslutar att hos regeringenbegära att det i kommande byggnadslagstiftning klart kommer till uttryck att enav utgångspunkterna för samhällsplaneringen skall vara att skapa förutsättningarför jämställdhet, 1569 av i (m) vari hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till ändring i byggnadsstadgan ienlighet med de synpunkter som framförts i motionen, 2105 av och (båda m) varihemställs att hos regeringen anhåller att inom förslagsvis tvålämpliga försöksområden upprätta åtgärdsförslag som utifrån en helhetsbedömningsyftar till samlade positiva åtgärder för landsbygden. 1 detta betänkande behandlas fyramotioner i vilka krävs ändringar i byggnadslagstiftningen. Innan utskottet gårin på behandlingen av motionerna bör erinras om det arbete med förslag till nyplan- och bygglag (PBL) som f. n. pågår. Detta lagstiftningsarbete harresulterat i att en lagrådsremiss beslutats av regeringen den 20 oktober 1983.Av lagrådsremissen framgår bl. a. att avsikten är att en helt ny lag omplanläggning och byggande bör införas och att den skall träda i kraft den 1januari 1987. Utskottet går över till att behandla motionerna om ändringi byggnadslagstiftningen. 1 motion 1113 (c) hemställs att hos regeringenbegär att det i den kommande byggnadslagstiftningen klart skall komma tilluttryck att en av utgångspunkterna för samhällsplaneringen skall vara att skapaförutsättningar för jämställdhet. I motion 1111 (c) återfinns motiven föryrkandet. 1 denna motion anförs bl. a. att samhällsplaneringen måste som en avsina utgångspunkter ha att skapa förutsättningar för jämställdhet mellankvinnor och män och att boendep/aneringen måste utgå från att både kvinnor ochmän skall ha möjlighet att förvärvsarbeta. 1 1983/84. BoU 1983/84:1 2 1 det förslag till PBL som lämnades tilllagrådet anges'( I kap. 1 §) att bestämmelserna i lagen bl. a. syftar till attfrämja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala förhållanden förmänniskorna i dagens samhälle och för kommande generationer. Ispecialmotiveringen till paragrafen anges ett av lagens grundläggande syftenvara att främja jämställdhet mellan kvinnor och män, något som konkret avsesinnebära att planläggning bl. a. bör ske så att den bidrar till väl fungerandelokala arbetsmarknader och att bostadsområdena utformas sä att integration avolika former av boende kan ske och kvinnors deltagande i förvärvsarbetet kanunderiättas. motion 1113 (c) yrkas om regler i den kommande sombefrämjar jämställdhet har, som framgår av det ovan anförda, beaktats ilagrådsremissen i ärendet. Det finns sålunda inte skäl anta armat än att fråganom jämställdhet i planering även kommer att beaktas i den kommandepropositionen om en plan- och bygglag. Mot bakgrund härav saknas anledning attnu tillstyrka motionen. Imotion 1061 (m) föreslås hos regeringen begära förslag om ändring ibyggnadslagstiftningen så att rätten att bygga och bo utanför planlagda områdenblir klart fastställd. Motionärernaanför att glesbebyggelse hindras utifrån skiftande motiv bl. a. på grund avkrångel och byråkrati. Utskottetvill erinra om att hade att behandla en proposition omändring i byggnadslagen i syfte att underlätta bebyggelseutvecklingen pålandsbygden och i övrigt i glest bebyggda områden (prop. 1976/77:122, CU 35).Lagändringen innebar att lämplighetsprövningen enligt byggnadslagstiftningeninte endast beträffande glesbebyggelse utan också avseende tätbebyggelse av mindreomfattning skulle kunna ske i samband med prövningen av ansökan om byggnadslov.Denna lagändring syftade till och har också, såvitt utskottet har sig bekant,inneburit en förenkling av prövningssystemet. Liksomi gällande byggnadslagstiftning bör enligt vad som förordas i lagrådsremissenmed förslag till ny PBL prövningssystemet vila på grundsatsen att mark somskall användas för bebyggelse skall lämplighetsprövas av samhället (I kap. 5§). Lämplighetsprövningen föresläs ske vid detaljplaneläggningen eller närområdesbestämmelser antas eller i samband med prövning av bygglov. 1lagrådsremissen föreslås att begreppet tätbebyggelse utmönstras. Avsiktenanges emellertid vara att det nya prövnings-systemet i praktiken skall göra detmöjligt att med uppnå samma effekter som f. n. Avden ovan lämnade redovisningen framgår enligt utskottets uppfattning att ibyggnadslagstiftningen det i och för sig inte finns regler som hindrar enönskad bebyggelseutveckling utanför planlagda områden. Att en sådan bebyggelseinte kommer till stånd torde, som även motionärerna påpekar, i det enskildafallet bero pä flera faktorer. Utskottet, som natur- BoU 1983/84:1 3 ligtvisinte har någon annan uppfattning än motionärerna när det gäller att komma tillrätta med krångel och onödig byråkrati i ärenden enligt byggnadslagstiftningen,kan inte finna tillräckliga skäl att tillstyrka motionärernas begäran omändring i byggnadslagstiftningen. I sammanhanget bör erinras om kommunernasroll när det gäller beslut i ärenden om bebyggelsens utformning ochlokalisering. Enligt utskottets uppfattning bör de nuvarande reglerna ibyggnadslagstiftningen om byggande utanför planlagda områden gälla i avvaktanpå beslut om en plan- och bygglag. I samband med förslaget tillplan- och bygglag kommer för övrigt få möjligheter att prövareglernas utformning i ett större sammanhang än det som varit utgångspunkt förförslaget i motionen. Utskottet avstyrker sålunda motion 1061 (m). Fråganom bebyggelseplaneringen på landsbygden tas upp i motion 2105 (m). Motionärernaanför att olika sektorsintressen måste underordnas helhetsbilden när detgäller landsbygdens framtid. För att få till stånd en levande landsbygd krävsen förutsättningslös prövning och bedömning av olika faktorer. Yrkandet imotionen innebär att hos regeringen bör anhålla om att inomförslagsvis två försöksområden åtgärdsförslag skall upprättas som utifrån enhelhetsbedömning syftar till samlade positiva åtgärder för landsbygden. Enligtvad utskottet erfarit pågår inom forskningsrådsnämnden/sekretariatet förframtidsstudier i samarbete med , statens råd för byggnadsforskningoch en studie kallad Kommunerna och framtiden. Studiensker i samverkan med sju kommuner. Ytterligare två kommuner kommer att närafölja arbetet. Den avser bl. a. att ge vägledning för de överväganden som deinvolverade kommunerna gör avseende översiktliga planer för markanvändning.Studien syftar även till att utveckla framtidstänkandet i kommunerna tillfromma för en planering så att bättre möjligheter än f. n. skapas attanpassa planeringen till skiftande förhållanden mellan olika typer av kommunersamt inom en kommun. Enligtgällande byggnadslagstiftning är det en angelägenhet att bedömabebyggelsestrukturen inom en kommun. Även i lagrädsremis-sen med förslag tillny PBL har kommunerna tillagts denna uppgift. Det torde kunna hävdas att detkommunala inflytandet över bebyggelseplaneringen i allmänhet inneburit enlämplig ordning för bedömningen av avvägningen mellan olika sektorsintressen. Vidarekan nämnas att inom statens planverk i samverkan med åtta kommuner och motbakgrund av den kommande en försöksverksamhet pågårbeträffande den översiktliga planläggningens praktiska utformning m. m. Idetta sammanhang bör också erinras om glesbygdsdelegationens arbete.Delegationens uppgift är att bereda, samordna och intensifiera regeringensglesbygdsinsatser. BoU1983/84:1 4 De i motionen aktualiseradefrågorna är viktiga. Som emellertid framgått ovan pågår inom skilda områdenaktiviteter för att belysa den i motionen behandlade frågan. Inte minst detarbete som pågår inom sekretariatet för framtidsstudier i samverkan med vissamyndigheter, kommuner och ligger i linje med vad i motion 2105(m) förordats. Vad i motionen föreslagits kommer sålunda att i inte ringa gradbeaktas utan någon begäran därom. Utskottet föreslår därförriksdagen att avslå motionen. Även planverkets ovannämnda försöksverksamhetliksom glesbygdsdelegationens arbete kan väntas ge underlag för vidareställningstaganden när det gäller den i motionen behandlade frågan. Frågan om statens och landstingskommunernas skyldighet attsöka byggnadslov tas upp i motion 1569 (m). F. n. föreligger ingen sådan skyldighet.Motionären yrkar att byggnadslagstiftningen ändras så att staten ochlandstingskommunerna blir skyldiga att söka byggnadslov. I den ovannämndalagrådsremissen förordas att staten och landstingskommunerna inte längre skallvara befriade från skyldigheten att söka lov. Den i motionen upptagna frågan kommer alltså att bliföremål för lagrådets och senare för behandling. De förändringar ilagstiftningen som förordas i motionen bör prövas vid behandling avPBL-förslaget. Utskottet finner det därför inte lämpligt att nu föreslåriksdagen att tillstyrka motion 1569 (m). 1. beträffanderegler i byggnadslagstiftningen som befrämjar jämställdhet an avslårmotion 1982/83:1113, 2. beträffandeändring i byggnadslagstiftningen avseende bebyggelseplaneringen i glesbygd attriksdagen avslår motion 1982/ 83:1061, 3. beträffande ettåtgärdsprogram för landsbygden att avslår motion 1982/83:2105, 4. beträffandeskyldighet för staten och landstingskommunerna att söka byggnadslov attriksdagen avslår motion 1982/83:1569. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), (), Per (), LennartNilsson (s), (), (), (vpk),() och (). BoU 1983/84:1 . (), (), KnutBilling (m), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 2börjar "Utskottet vill" och på s. 3 slutar "motion 1061(m)" bort lyda: Riksdagenhar tidigare, bl. a. , beslutat om ändring i byggnadslagstiftningen iavsikt att underlätta bebyggelseutvecklingen på landsbygden (se prop.1976/77:122, CU 35). Det finns emellertid nu anledning att förorda attytterligare åtgärder vidtas så att i den nya slås fasträtten att bygga i glesbygd. uppfattning tillgodoses inte denna rätt i den lagrådsremiss medförslag till ny plan- och bygglag som f. n. behandlas i lagrådet. Skäl finnsdärför att stryka under att i den kommande propositionen om en plan- ochbygglag förändringar bör göras i jämförelse med vad i lagrådsremissen förordatsom utformningen av beträffande bebyggelseutvecklingenutanför planlagda områden. 1detta sammanhang vill utskottet erinra om att civilutskottet tidigare uttalat (CU1971:26) att glesbebyggelse är och kommer att vara den enda lämpliga formen förbyggande i stora delar av landet och att det s. k. detaljplanekravet förenstaka byggnader bör kunna underlåtas om en översiktsplan eller annat underlagger tillräcklig ledning för bedömningen. med anledning av motion 1061 (m) nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. delsutskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande ändring i byggnadslagstiftningen iglesbygd att med anledning av motion 1982/83:1061 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.