bet · G701BoU11 · 1983-12-31 00:00:00 — 1 moderata samlingspartiets partimotion 90 och ifolkpartiets partimotion 86 kritiseras den uppbyggnad av planeringssystemetsom föreslagits i propositionen. Sålunda anförs i den förstnämnda motionen attden svenska bostadssektorn måste bli mera marknadsanpassad för att bättre ochbilligare kunna tillgodose konsitmenternas önskemål. 1 den sistnämnda motionenanförs att det finns goda skäl att ta avstånd frän de av regeringen förordadeökade planeringsambitionerna. Vad i propositionen och imotionerna i nu berörda delar anförts utgår uppenbarligen från tvä skildasynsätt pä hur en rättvis och solidarisk fördelning av resurserna i samhälletskall uppnäs. Utskottet har i skilda sammanhang tidigare och ovan i dettabetänkande redogjort för sin syn pä och behovet av olika åtgärder för att slåvakt om en bostadspolitik grundad på bostadssociala värderingar. Utskottet kaninte dela vad i motionerna förordats om marknadskrafternas ökade påverkan päbostadspolitiken och om att den planering som diskuteras skulle undvaras. uppfattning finns inte skäl anta att det vid en meramarknadsanpassad inriktning skulle vara möjligt att genomföra ett program avden omfattning som föreslås i propositionen. Som också anförs i propositionen(bil. 9 s. 14 15) krävs rejäla insatser från kommunernas sida för attförbättringsverksamheten skall utföras i de "dåliga"bostadsområdena. Utskottet avstyrker med hänvisning till sin nu redovisadeuppfattning motion 86 (fp) yrkande 24 och motion 90 (m) båda yrkandena imotsvarande delar. Mot bakgrund av den inställning som redovisas ipartimotionerna från moderata samlingspartiet och till hur ettbostadsförbättringsprogram bör utformas och genomföras yrkas i dessapartimotioner avslag på samtliga övriga förslag som förs fram i propositionenom ett bostadsförbättringsprogram, t. ex. vad gäller standardkraven vidombyggnader och finansiering av programmet. Utskottet behandlar dessa frågornedan. Det finns därför inte anledning att, annat än i vissa fall, ifortsättningen av detta betänkande gå in på enskildheterna i dessa bådamotioner. Utskottet har ovan anslutit sig till att ett program för förnyelse avbostadsbeståndet bör genomföras enligt de riktlinjer som föreslagits ipropositionen. BoU 1983/84:11 II Bostadsministern anför att vissa av de problem somhänger samman med planering, inflytande och genomförande av ettförnyelseprogram beaktats i det förslag till en ny plan- och bygglag somnyligen remitterats till lagrådet. Vidare anges i propositionen att en översynav bostadssaneringslagen och andra lagar som har betydelse för att genomföraprogrammet påbörjats inom . Imotion 154 (vpk) yrkande 10 begärs ändringar i bostadssaneringslagen och förköpslagenså att kommunerna ges bättre möjligheter att genomföra programmet. Resultatav den inledda översynen avseende bostadssaneringslagen bör avvaktas. Vadbeträffar förköpslagen kommer 1984 att föreläggas förslag omändringar i den. Motion 154 (vpk) yrkande 10 avstyrks med hänvisning till detanförda. Inomramen för vad som i propositionen betecknats som en reformeradbostadsförsörjningsplanering anför bostadsministern sammanfattningsvis följandeavseende planeringens närmare uppläggning. I propositionen anförs att arbetetmed ett bostadsförbättringsprogram bör läggas upp så att det bidrar till meraintegrerade planeringsformer i kommunerna. reglerasbostadsförsörjningsplaneringen väsentligen dels genom lagen (1947:523) omkommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande, dels genomföreskrifter! förordningen (1978:397) om kommunala bostadsförsörjningsprogram. Bostadsministernansluter sig i huvudsak till arbetsgruppens förslag till ändringar av nyssnämnda författningar. Ändringarna innebär inte att kommunernas lagfästaskyldighet att bedriva bostadsförsörjningsplanering upphävs. Däremot äravsikten att ändringarna klarare än f. n. skall ge uttryck för att planeringenskall omfatta inte bara nybyggnad av bostäder utan även andra åtgärder såsomombyggnad, reparationer och underhåll samt särskilda förmedlingsåtgärder m. m.Lagen föreslås vidare ge regeringen möjlighet att hämta in vissa uppgifter omkommunernas bostadsförsörjningsplanering. Vidare föreslås lagen innehålla en föreskriftom att kommuner med gemensam bostadsmarknad skall samråda. Riksdagenföreslås i propositionen anta ett förslag till lag om ändring i den ovannämndalagen om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande i avsikt attnå den förändring av planeringen som sammanfattas ovan. Motlagändringen som sådan har invändningar inte rests i motioner annat än attavslagsyrkandena i moderata samlingspartiets och partimotioneromfattar även det nu behandlade lagförslaget. Däremottas i partimotion 100 yrkande 49 upp frågan om motiven förlagändringen. Motionärerna anför att i motiven för lagändringen bör anges attformerna för och innehållet i planeringen är en angelägenhet.Regeringen bör enligt motionärernas uppfattning inte starta särskildaredovisningsomgångar. BoU1983/84:11 12 Ett motiv för den nu behandladelagändringen anges i propositionen vara att slå fast att kommunerna harskyldighet att bedriva bostadsförsörjningsplanering. Syftet med ändringen äratt ge ett tydligare uttryck för att skyldigheten bör avseplaneringsverksamheten som sådan medan kommunerna bör ha frihet att redovisaresultatet av verksamheten i den form kommunen själv finner lämpligast. I propositionenanför bostadsministern att han anser det rimligt att kommunerna har en aktuellöversikt över behovet av olika slag av åtgärder på bostadsförsörjningens områdeoch ett treårigt handlingsprogram som levideras . En särskildredovisning av kommunernas planering för bostadsbeståndets förnyelse föreslås.Utan att närmare ange redovisningens uppläggning och innehåll anger bostadsministernatt den bör kunna göras enkel genom att den ges formen av sammanställningar avutdrag ur kommunernas bostadsförsörjningsplanering. Enligt utskottets uppfattning är det, som bostadsministernframhåller, viktigt att bostadsförsörjningen samordnas med annan planering.Det måste också anses naturligt att ge kommunerna ett avgörande infiytande påde nu diskuterade planeringsfrågorna mot bakgrund av bl. a. att kommunernatilldelats grundläggande uppgifter när det gäller bostadspolitiken. Det ärockså viktigt att kommunernas bostadsförbättringsprogram redovisas tillberörda organ inte minst mot bakgrund av att en första samlad utvärdering avprogrammen avses ske . I samband med de överväganden omprogrammets fortsatta inriktning som dä kommer att göras kan det visa siglämpligt att även överväga utformningen av planeringsformerna. Utskottet finnerdet inte lämpligt att nu förorda den inriktning av planeringen som föreslås imotion 100 (c) yrkande 49. Utskottet tillstyrker det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder tillbostadsförsörjningens främjande. 3.5 Standardkrav vid ombyggnad I propositionen och i motion 85 (s)behandlas frågan om vilka standardkrav som bör gälla vid ändring av byggnader.Även i motion 104 (c) behandlas denna fråga och då främt mot bakgrund av vad ipropositionen föreslagits om finansieringen av vissa åtgärder i befintligbebyggelse. F. n.gäller följande ombyggnadskrav i byggnadslagstiftningen. Kraven vid ombyggnad i byggnadsstadgan utgår från de kravsom gäller när nya byggnader uppförs. Kraven bestäms av om åtgärderna hänförstill nybyggnad enligt definitionen i 75 § byggnadsstadgan. Till nybyggnadräknas, förutom uppförande av en helt ny byggnad, bl. a. till- eller påbyggnadav en befintlig byggnad, ombyggnad eller någon annan ändring av en byggnadsyttre eller inre utförande som är så genomgripande att ändringen kan ansesjämförlig med ombyggnad. Hit räknas även inredande av en BoU1983/84:11 13 byggnad helt eller delvis till väsentligen annat ändamål ändet vartill byggnaden förut har varit använd. Enligt 54 § 1 mom. byggnadsstadgan färinte åtgärder somenligt 75 § samma stadga hänförs till nybyggnad och inte heller vissa andraangivna åtgärder företas utan lov (byggnadslov). 1 samband medbyggnadslovsprövningen prövas bl. a. om de standardkrav som ställs vid ändringav byggnader är uppfyllda. Den arbetsgrupp som utarbetat förslag till ettbostadsförbättringsprogram förordade att varje ändring av en byggnad börgenomföras på ett varsamt sätt så att byggnadens särdrag och dessbyggnadstekniska, kulturhistoriska och miljömässiga värden beaktas. 1arbetsgruppens förslag fördes också fram vissa förändringar i reglerna om närundantag från tillgänglighetskravet skulle kunna medges. Förslaget innebär ihuvudsak att undantag från tillgänglighetskravet får göras bara i de fall detkan ske med stöd i en områdesplan eller liknande en plan i vilken finns ensamlad bedömning av hur kraven pä tillgänglighet skall tillgodoses inomområdet. En ombyggnad skall dock i dessa fall göras så att den inte hindrar atthiss senare kan installeras. Enligt bostadsministern har ombyggnadsbestämmelserna i denlagrådsremiss med förslag till en plan- och bygglag (PBL) som nyligenbeslutats sin utgångspunkt i arbetsgruppens i sammanfattning ovan redovisadeförslag. Lagförslaget anges bl. a. innebära att kommunernas och byggnadsnämndernasmöjlighet att låta lämplighets- och skälighetsbedömningar inverka på enskildaärenden anges på ett mera entydigt sätt. Vad arbetsgruppen förordat om standardkrav m. m. vidombyggnad bör enligt bostadsministerns mening prägla inte bara den nya plan-och bygglagen utan inarbetas i byggnadslagstiftningen redan innan plan- ochbygglagen träder i kraft. Sålunda bör gälla att ombyggnaderna skall genomföraspå ett varsamt sätt, inte bara i fråga om byggnader som anses ha särskildakulturhistoriska och miljömässiga värden, samt att bedömningarna i detenskilda fallet måste kunna göras med utgångspunkt i vad man vill uppnå förbebyggelsen som helhet inom ett område. Kraven måste också kunna avvägas efterområdets behov. Beträffande kraven pä tillgänglighet skall i princip den normsom gäller vid nybyggande gälla även vid ombyggnader. Hänsyn skall dock tastill hur kommun genom områdesbestämmelser ansett att tillgängligheten skallförverkligas inom ett område. har fått regeringens uppdrag att före utgångenav utarbeta förslag till särskilda ombyggnadsregler i anslutning tillPBL-förslaget. Reglerna skall utformas så att de går att tillämpa även innanPBL träder i kraft efter ändringar i byggnadslagstiftningen. I propositionenanger bostadsministern att han avser återkomma med förslag till ombyggnadsnormtill regeringen med sikte på att ändringarna skall kunna träda ikraft . BoU1983/84:11 14 Vad bostadsministern nu förordat omändringar i byggnadslagstiftningen kräver medverkan. Enligt vadutskottet erfarit kommer att föreläggas en proposition ifrågan. Som framgått ovan har frågan om utformningen av vissastandardkrav tagits upp i motion 85 (s). Motionären finner det positivt vad ipropositionen förordats om ökade krav på tillgänglighet men anser de praktiskakonsekvenserna av förslaget tveksamma. Framför allt finner motionären detbetänkligt att tillgänglighetskraven skall kunna eftersättas om en kommunupprättat områdesplan. Utskottet finner det liksom motionären tillfredsställandeatt kravet på hur tillgängligheten i samband med ombyggnader skall tillgodosesgivits hög prioritet. Utskottet vill betona och stryka under vad ipropositionen anförts om att förekomsten av områdesbestämmelser inte innebäratt kommun kan medge avsteg från tillgänglighetskravet för enskilda byggnadermen väl ange hur kravet skall uppfyllas inom området. Utskottet utgår därvidfrån att kommunerna, som ju tillagts väsentliga uppgifter när det gäller denfysiska miljöns utformning, kan göra de bedömningar och avvägningar somerfordras så att tillgänglighetskravet tillgodoses i rimlig omfattning ochenligt de principer som redovisats i propositionen. a. genom planverketskommande förslag torde regeringen komma att erhålla ytterligare underlag förbedömningen av frågan om ombyggnadsreglernas utformning såvitt avser den imotionen behandlade frågan. avses komma att föreläggasförslag om ändring i byggnadslagstiftningen. 1 detta sammanhang kan det finnasanledning att behandla den i motionen aktualiserade frågan. Utskottet finnerinte anledning nu föreslå göra det i motion 85 (s) begärda uttalandetom tillgänglighetskravets utformning. Vad i motionen förordats om utbildning itillgänglighetsfrågan behandlar utskottet nedan (avsnitt 3.7). Även i motion 104 (c) tas upp frågan om ändringar ibyggnadslagstiftningen. Motionären anför att de statliga lånen till ny-ochombyggnad gjort det lönsamt att riva gamla bostadshus trots att dessa hus harmiljömässiga och kvalitativa värden. 1 vad motionen rör finansieringsfrågornabehandlar utskottet den nedan (avsnitt 3.6.6). Såvitt gäller vad i motionenanförs om byggnadslagstiftningen bör, även i detta sammanhang, erinras omplanverkets kommande förslag till särskilda ombyggnadsregler och till de reglersom finns i byggnadslagstiftningen i avsikt att skydda kulturmässiga ochmiljömässiga värden. Utskottet vill vidare erinra om att i nu gällandebyggnadslagstiftning regler finns om att byggnadslov i vissa fall krävs förrivning av byggnad. Även i lagrådsremissen med förslag till PBL har reglertagits in som skall göra det möjligt att i inte ringa omfattning bevarafastigheter med miljömässiga värden. Utskottet förutsätter även att frågan om utformning föratt säkra att äldre bostadshus bevaras i rimlig omfattning kommer att övervägasi regeringens kansli sedan planverkets arbete med de särskilda ombygg- BoU1983/84:11 15 kan som framgått ovanförväntas föreläggas förslag . Ett uttalande enligt vad i motionen104 (c) förordats bör inte nu göras. Frågan bör bedömas i ett större sammanhangoch mot bakgrund av det regeringsförslag om vissa ändringar i byggnadslagstiftningensom utskottet förutsatt kommer att föreläggas . Utskottetförutsätter vidare att regeringen noga följer det praktiska utfallet avlånebestämmelserna så att det, även , blir möjligt att i alltväsentligt beakta de ombyggnadsregler som enligt vad i propositionen anförts skallbörja gälla . 3.6 Finansiering av åtgärder i befintlig bebyggelse 3.6.1 Lån för underhåll m. m. på den oprioriteradekreditmarknaden I propositionen föreslås att lånför gemensamt underhåll, reparationer och energisparåtgärder tillgodoses på denoprioriterade kreditmarknaden i enlighet med de villkor kan ställa. Med gemensamt underhåll har arbetsgruppen avsett underhållav gemensamma utrymmen och ytor i och i anslutning till huset. Underhåll avlägenheterna ingår således inte. Med reparationer har avsetts sådana åtgärdersom f. n. kan fä lån i form av statliga s. k. reparationslän, dvs. åtgärder föratt avhjälpa omfattande röt-, mögel-, fukt- eller korrosionsskador eller andrabyggnadstekniska brister. Med energibesparande åtgärder avser arbetsgruppensådana åtgärder för att förbättra energihushållningen i bostäder m. m. förvilka bostadslån kan erhållas. Som anförs i propositionen kan vissa justeringar behövagöras såvitt gäller kravet på säkerhet för lån på den oprioriteradekreditmarknaden. har förelagts förslag (prop. 1983/84:39) omlagändring så att stadshypoteksföreningarna skall ges möjlighet att somlånesäkerhet godta pantbrev liggande inom av den intecknade egendomensuppskattningsvärde. F. n. har föreningarna möjlighet att bevilja län motinteckningssäkerhet inom av uppskattningsvärdet. De bostadsfinansieran-dekreditaktiebolagen uppges i propositionen redan ha rätt att godtainteckningssäkerheter av uppskattningsvärdet. Propositionen harhänvisats till näringsutskottet som föreslagit att anta vidpropositionen fogat lagförslag. Bostadsministern anger i proposition 1983/84:40 bil. 9 attbedömningar gjorts som visar att den föreslagna 85-procentsgränsen tillgodoserkraven på säkerhet i övervägande flertalet fall och att det för övriga fall börvara möjligt att ställa kompletterande säkerhet i form av borgenmellan och av fastighetens värde. Bostadsministern anser att detkommunala borgensåtagandet bör kunna utgöras av s. k. fyllnadsborgen, dvs. ettkommunalt åtagande att täcka eventuella förluster på lånet i den män värdet päden pantsatta egendomen inte täcker lånefordran. Vad ipropositionen anförts om lån för underhäll m. m. på den opriori- BoU1983/84:11 16 terade kreditmarknaden har inte uttryckligen ställts underriksdagens prövning. Förslaget har inte mött invändningar i motioner i annanmän än att yrkanden om avslag på förslaget om att genomföra ett bostadsförbättringsprogramkommit att omfatta även vad nu behandlats. Vad i propositionen redovisats omkreditgivningen m. m. har inte givit utskottet anledning till erinran.Utskottet vill emellertid framhålla att olika möjligheter, med bibehållande avkrav pä lånesäkerhet m. m., tas till vara för att uppnå en så okompliceradadministrativ hantering som möjligt. Enligt utskottets uppfattning börövervägas hur säkerhetsläget avseende lånen för underhäll m. m. skall bestämmasi ärenden i vilka det redan finns lån enligt någon av de författningar somadministreras av . Det får förutsättas att denna fråga, om såvisar sig erforderligt, uppmärksammas och övervägs av delegationen förbostadsfinansiering. 3.6.2 Räntebidrag till underhåll m. m. 1 propositionen förordarbostadsministern att räntebidrag i vissa fall skall kunna erhållas i de falllån till gemensamt underhåll, reparationer och energibesparande åtgärderbeviljas. Ipropositionen föreslås bl. a. följande. Räntebidragen avses lämnas utan krav på att denbidragssökande har tagit upp lån för de aktuella åtgärderna. Räntebidragetsstorlek anses böra baseras på statslåneräntan under bidragets löptid. För attuppnå följsamhet mot räntan på den oprioriterade kreditmarknaden bör ett tilläggfå göras till statslåneräntan. Räntebidraget avses minskas enligt en teoretiskamorteringsplan. Räntebidrag till underhäll avses lämnas till underhäll avhissar, gemensamma utrymmen, fönster, fasad, balkonger, tak, m. m. 1 fråga omenergisparande och reparationer avses räntebidrag lämnas för sådana åtgärderför vilka energisparstöd och s. k. reparationslån kan beviljas. Utskottet, som inte har funnit anledning till erinraneller särskilt uttalande om vad nu redovisats om räntebidrag avstyrker bifalltill avslagsyrkandena i partimotionerna från (m), (c) och (fp). I motion 154 (vpk) yrkande 8 föreslås uttala attboinflytande måste utgöra ett absolut villkor för räntebidrag till underhålloch ombyggnad. Den modell för boendeinflytande som gäller för att i vissa fallerhålla boendemiljöbidrag anses böra tillämpas. Utskottet hänvisar till vad i propositionen (bil. 9, s.40) anförts om ett hyresgåstinflytande vid planering m. m. av underhällsåtgärderna.Vad i propositionen i detta avsnitt anges har i allt väsenfligt sammainriktning som i vissa fall gäller avseende boendeinflytande som förutsättningför att erhålla boendemiljöbidrag. Vad i motion 154 (vpk) yrkande 8 föreslagitsär sålunda i inte ringa grad tillgodosett. Utskottet avstyrker motionen i dennadel. BoU1983/84:11 17 3.6.3 Ändrade regler om reparationsavdrag m. m. De ovan redovisade räntebidragenavseende län för underhäll m. m. avses kunna utgå även till ägare avkonventionellt beskattade hyreshus. 1 avsikt att ge dessa ägare möjlighet attvälja mellan räntebidrag för underhåll m. m. och ett skatlemässigtavdrag för kostnaderna för reparationer och underhåll föreslås en ändring i kommunalskattelagens25 § 2 mom. som har avgivit yttrande överpropositionen i denna del anser att den i propositionen beskrivnakonstruktionen överensstämmer med de principer som genomfördes då ettavdragsförbud infördes för reparationer som finansierades med hjälp av vissastatliga stödformer (prop. 1978/79:209, SkU 11). tillstyrkerden nu föreslagna ändringen av kommunalskattelagen men anser att ordet"erhållits" i lagtexten bör utbytas mot ordet "beviljats". delar skatteutskottets uppfattning ochavstyrker motionerna 86 (fp) yrkande 24,90 (m) och 100 (c) yrkande 50 samtligayrkanden i motsvarande delar. 3.6.4 Konsolideringsfond för allmännyttigabostadsföretag I propositionen anförbostadsministern att han anser det vara av allmänt intresse att deallmännyttiga bostadsföretagen har tillräcklig soliditet för att bevara sinekonomiska handlingsfrihet och att dessa bostadsföretags rätt till räntebidragför underhåll m. m. bör göras beroende av att företaget vid sidan avgrundkapitalet inrättar en särskild konsolideringsfond. Senast vid utgången avår 1986 bör fonden uppgå till av det fastighetskapital företagetförvaltar. föreslås godkänna vad i propositionen förordats omkonsolideringsfond. De allmänna avslagsyrkandena i partimotionerna från (m),(c) och (fp)' innefattar även avslag på propositionen i denna del. Ett förslagom att inte skall godkänna regeringsförslaget i denna del förs framockså i motion 154 (vpk) yrkande 3. Förslaget i propositionen är i allt väsentligt detsammasom det förslag som fanns i betänkandet Bättre bostäder (Ds Bo 1983:2). Dettabetänkande har som framgått ovan, remissbehandlats. Av remissinstanserna är bl.a. . och de allmännyttigabostadsföretagens riksorganisation positiva till förslaget omkonsolideringsfond. Även enligt utskottets mening finns anledning att vidtaåtgärder som stärker de allmännyttiga bostadsföretagens soliditet och som därmedbidrar till att bevara deras ekonomiska handlingsfrihet. Utskottet anserliksom bpstadsministern och vissa av remissinstanserna att ett krav påkorisolideringsfond av den utformning och omfattning som förslaget givits ipropositionen bör ställas som förutsättning för räntebidrag. 2 1983/84. BoU 1983/84:11 18 Även om denna förutsättning inte är uppfylld finns om frågan ses i ett större sammanhang motiv för en konsolideringsfondenligt förslaget i propositionen. Det finns emellertid inte anledning förutskottet att nu behandla denna fråga utifrån andra utgångspunkter än de somväglett förslaget i motionen. Meddet anförda tillstyrker utskottet förslaget i propositionen och avstyrkermotionerna 86 (fp) yrkande 24,90 (m), 100 (c) yrkande 45 samtliga motioner imotsvarande delar samt motion 154 (vpk) yrkande 3. 3.6.5Energibidrag m. m. Utskottet har ovan (avsnitten 3.6.1 och 3.6.2)redovisat och tillstyrkt regeringens förslag om finansiering avenergisparåtgärder och om räntebidrag för sådana åtgärder. Det av utskottettillstyrkta förslaget om räntebidrag innebär att bidragen tillenergisparåtgärder minskar något av bidragstiden jämförtmed dagens system. För att balansera denna minskning föreslås ett system medriktade energibidrag. Ipropositionen föreslås bemyndiga regeringen att närmare bestämma omför vilka ändamål och med vilka belopp som energibidrag skall lämnas. Denupplysningen lämnar dock bostadsministern att han ämnar föreslå regeringen enutformning av bidragsgivningen som innebär att bidrag skall kunna lämnas medbelopp som i medeltal svarar mot av den godkända kostnaden för deenergisparåtgärder utom tillförselåtgärder till vilka räntebidrag kanlämnas. Denna inriktning anges med vissa antaganden innebära en total årlig ramför bidragsgivningen om 150 milj. kr. för vart och ett av budgetåren1984/85-1986/87. Vidareföreslås godkänna vad i propositionen förordats om delegering avbeslutanderätten i vissa bidragsfrågor till kommunerna. Utskottethar ingen erinran mot vad i propositionen förordats. Inte heller har utskottetfunnit anledning till särskilt uttalande såvitt avser vad i propositionenanförts om möjligheten att kombinera den nu föreslagna bidragsgivningen med detnuvarande temporära bidraget eller vad som anförts om beslutsdelegering m. m. 1den till näringsutskottet hänvisade propositionen 1983/84:62 läggs fram förslagom investeringar på energiområdet. 1 denna proposition föreslås ettinvesteringsprogram för . Programmet omfattar stöd till vissatillförselåtgärder bl. a. till värmepumpar i vissa fall, till solvärmeanläggningarsamt till anläggningar för elvärme. har i ett yttrande (BoU1983/84:1 y) till näringsutskottet behandlat investeringsprogrammetsutformning i vad det avser frågor beträffande energisparåtgärder i bostäder m.m.