bet · G701BoU4 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 198/84:4 om s. k. övernattningsbostäder I detta betänkande behandlas motion1982/83:508 av () vari föreslås att hos regeringenhemställer om förslag till förändring av nuvarande lagstiftning så att de mångas. k. övernattningsbo-städprna i bl. a. kan ställas tillbostadsförmedlingens förfogande. Yttranden över motionen harinhämtats från , , kommun, Göteborgskommun, . Remissvarenhar i sammanfattning som bilaga fogats till detta betänkande. 3 Gällande ordning m. m. De grundläggande bestämmelserna omrätt till förlängning av hyresavtal finns i 46 § hyreslagen. Enligt paragrafensförsta stycke har hyresgästen principiell rätt till förlängning av hyresavtaletom hyresvärden sagt upp avtalet. Rätten till förlängning är utesluten i vissa ilagen noggrant angivna situationer. I dessa situationer föreligger vad manbrukar kalla en besitt-ningskyddsbrytande grund. Dessa grunder finns uppräknadei tio punkter i 46 § första stycket. Bland de besittningsskyddsbrytandegrunderna kan nämnas att rätt till förlängning i princip inte föreligger närhuset skall rivas och det inte är obilligt mot hyresgästen atthyresförhållandet upphör. Denna obillighetsregel innebär bl. a. att hänsynskall tas till hyresgästs möjlighet att skaffa annan bostad. Även vid en sådanstörre ombyggnad av huset, som hindrar hyresgästen från att bo kvar ilägenheten skall besittningsskyddet i princip brytas. Vidare bör nämnas att ilagtexten uppräkningen av de besittningsskyddsbrytande grunderna avslutas meden s. k. generalklausul som är ganska allmänt hållen. I förarbetena avseendetillämpningen av generalklausulen finns angivna några situationer då klausulenskulle kunna åberopas. a. anges att grund för att ett hyresförhållande kanupphöra kan vara att hyresgästen har ringa behov av lägenheten eller inteutnyttjar den stadigvarande. 1 1983/84. BoU 1983/84:4 BoU1983/84:4 2 kommuns utrednings- ochstatistikkontor har i en rapport (1982:3) redovisat en undersökning omlägenheter utan mantalsskriven (kyrkobokförd) boende, s. k. umb-lägenheter.Antalet sådana lägenheter i kommunen anges där enligt folk- ochbostadsräkningen 1980 vara 23 700 eller av det totala antalet lägenheter.Av de 23 700 lägenheterna användes 6 300 som tillfällig bostad(övernattningslägenhet m. I har ochbostadsförmedlingskontoret i ett gemensamt tjänsteutlåtande redovisat förslagtill ändringar av bostadsanvisningslagen som syftar till att förenkla lagenspraktiska tillämpning. I sammanhanget har också frågan om att tillföra s. k.övernattningsbostäder den reguljära bostadsmarknaden berörts. Förslaget harefter beredning i berörda nämnder och styrelser samt i borgarrådsberedningenbiträtts av kommunstyrelsen som bl. a. föreslagit kommunfullmäktige att hosregeringen hemställa om ändringar i bostadsanvisningslagen i enlighet medförslaget. Förslaget i motion 508 (s) är attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till förändring av nuvarandelagstiftning så att de många s. k. övernattningsbostäderna i bl. a. Stockholmskommun kan ställas till bostadsförmedlingens förfogande. Som framgår av motionen och av vissa remissvar tordeproblemet med de s. k. övernattningslägenheterna vara koncentrerat tillStockholms kommun och bl. a. bero pä funktion som huvudstad, någotsom i sin tur innebär att ett stort antal offentliga förvaltningar ochhuvudkontor lokaliserats till kommunen. I remissvaret från kommunanförs att en möjlighet att minska det i motionen upptagna problemet skullekunna vara att ytterligare utlokalisera statliga myndigheter från . ISveriges allmännyttiga bostadsföretags remissvar uttrycks den uppfattningen atten lagstiftning som enbart omfattar ter sig väl drastisk föratt kunna komma till rätta med den i motionen aktualiserade frågan. I remissvaret från anförs att ettverksamt medel att successivt minska antalet övernattningsbostäder kan uppnåsgenom en väl fungerande bostadsanvisningslag. Enligt remissvaret är emellertiddenna lag så "administrativt krånglig" att tillämpningen anses varanäst intill omöjlig. Kommunen förväntas göra en formell framställning omförändringar och förenklingar i lagen. I detta sammanhang bör erinras om att bostadskommitténenligt sina direktiv bl. a. har att överväga de ytterligare åtgärder som kanvara nödvändiga för att kommunerna skall få tillgång till de lägenheter sombehövs för att uppnå önskvärd variation i hushållssammansättningen inom olikaområden. Utskottetansluter sig till motionärens allmänna utgångspunkt att tillgäng- BoU1983/84:4 3 liga bostäder bör kunna utnyttjas på lämpligaste sättsärskilt i områden med brist på bostäder. Utskottet delar också den uppfattningsom förs fram i vissa remissvar, nämligen att det i motionen upptagna problemetfrämst torde vara aktuellt i . Enligt utskottets uppfattningbör i första hand prövas om det inte genom överenskommelser mellanhyresmarknadens parter skulle vara möjligt att åtminstone i viss omfattningminska antalet övernattningsbostäder genom att flera lediga lägenheter ställstill bostadsförmedlingens förfogande. Vidare vill utskottet erinra om att resultatet avbostadskommitténs arbete kan väntas ge ytterligare underlag för bedömning avfrågan om åtgärder för att uppnå en allsidig hushållssammansättning inom olikabostadsområden. Enligt utskottets uppfattning bör sålunda väntadekommunala initiativ och pågående utredningsarbete samt regeringens övervägandemed anledning därav avvaktas. Utskottet finner sålunda inte tillräckliga skälföreligga att föreslå att tillstyrka motionen. attriksdagen avslår motion 1982/83:508. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), (), Per (). (), (), (), (vpk),() och (). (vpk) anför: Utskottet har avstyrkt bifall till motion 508 (s) i vilkenbegärs förslag till ändrad lagstiftning så att de s. k. övernattningsbostädernakan ställas till bostadsförmedlingens förfogande. Som utskottet framhåller bören utgångspunkt vara att tillgängliga bostäder kan utnyttjas på lämpligt sättsärskilt när bostadsbrist råder. Skäl finns som talar för en ändradlagstiftning för att minska antalet s. k. övernattningsbostäder. Det finnsemellertid anledning att avvakta bl. a. bostadskommitténs förslag till åtgärderför att uppnå önskvärd variation i hushållssammansättningen inom olika områden.Även resultatet av övervägandena med anledning av den väntade framställningenfrån om förändringar och förenklingar i bostadsanvis- I* 1983/84. BoU 1983/84:4 4 Jag förutsätter att regeringen för redovisar sinuppfattning om hur den i motionen aktualiserade frågan skall lösas. BoU1983/84:4 5 Sammanfattning av remissvaren över motion 1982/83:508 harbeslutat att som svar på civilutskottets remiss över motionen angåendelagstiftning mot s. k. övernattningsbostäder överlämna och åberopa en avborgarråden () och () upprättad promemoria. Yttranden i ärendethade avgivits av fastighetsnämnden och bostadsförmedlingsstyrelsen. Dessayttranden har här ej medtagits. Föredragandeborgarråden har anfört följande. I motionen föreslås att nuvarandelagstiftning ses över i syfte att ställa tillfälliga övernattningsbostäder tillbostadsförmedlingens förfogande. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionen att det är oacceptabelt att tusentals lägenheter i enbartanvänds för tillfälliga övernattningar. Flera undersökningar har genomförtsbeträffande de s. k. UMB-lägenheterna (lägenheter utan mantalsskriven boende).Enligt utgör andelen UMB-lägenheter iinnerstaden av hela bostadsbeståndet, dvs. ett mycket betydandeantal lägenheter. Totalt i uppgick antalet UMB-lägenheter 1980,enligt folk- och bostadsräkningen, till 23 700. UMB-lägenheterna utgörs huvudsakligenav smålägenheter som mycket väl.skulle passa för småhushåll, exempelvisungdomar. Det bör dock framhållas att ett stort antal UMB-lägenheterbebos stadigvarande. Mantalsskrivningsbegreppet är således inte ett mått somöverensstämmer särskilt väl med vad som avses med övernattningsbostäder. Av dettotala antalet UMB-lägenheter 1980 användes nära 11 000 för permanent boende. Därutöver utgjorde ca 2 000 lägenheter kontor, lager,arbetsrum m. m., ofta i strid mot gällande bestämmelser. Enligtbostadsförmedlingskontoret är dock många av dessa lägenheter inte lämpliga sombostäder p. g. a. brister i utrustningen, utsatt läge, trafikbuller m. m. Närmare 5 000 lägenheter beboddes ej eller saknadesuppgift om användningen. Orsakerna till detta var beträffande 2 000 lägenheteratt de var under reparation, i 800 fall innehades lägenheterna av dödsbon ellerden boende vistades på sjukhem eller liknande. Resterande 2 000 lägenheterbestod exempelvis av fall där flyttning inte hunnit slutföras eller där uppgiftsaknades om varför lägenheten var obebodd. Således återstod ca 6 300 lägenheter som i egentlig meningkan betraktas som lägenheter som borde tillföras den reguljära bostadsmarknadenför förmedling via bostadsförmedlingen. Enligt min mening är det mycketangeläget att åtgärder vidtas för att dessa lägenheter skall komma till bättreanvändning. Ur bostadssocial synvinkel är det inte acceptabelt att över 6 000lägenheter, ofta centralt belägna, inte kommer de bostadssökande till del. För att reducera antalet övernattningsbostäder krävs ettaktivt arbete från berörda myndigheter. Dessutom måste olikalagstiftningsåtgärder genomföras. Ett samlat program måste tillkomma för attfå en lösning på de redovisade problemen. Inom kommunen bör följande åtgärdervidtas. För det första måste de kommunala bostadsbolagen prövamöjligheten enligt hyreslagen att säga upp hyresgäster som inte kan anses habehov av sin BoU1983/84:4 6 Detta arbete bör givetvis ske i samråd medHyresgästföreningen. För det andra bör alternativ skapas tillövernattningslägenheterna i , exempelvis genom att företag ochmyndigheter kan hyra lägenheter till personal och besökande i lägenhetshotell.Kommunen bör därför inta en positiv inställning till etableringen avlägenhetshotell. För det tredje bör bostadsförmedlingen utöka och aktivtmarknadsföra möjligheterna att använda s. k. tillgodohavanden. Etttillgodohavandeintyg kan utfärdas av bostadsförmedlingen som ersättning för enlägenhet som innehavaren inte kan använda och därför lämnat tillförmedlingen. Intygen gäller i taget. Denna tidregelbör förlängas till åtminstone . Alternativet är ofta tomma lägenhetereller andrahandsuthyrningar med många övernattningslägenheter som följd. Följandelagstiftningsåtgärder bör övervägas närmare. Nuvarande hyreslag ger inte hyresvärden någon bytesrättmot tillgodohavande hos bostadsförmedlingen på samma sätt som om byte sker motett nytt kontrakt. Hyreslagen bör i denna del ses över. En möjlighet att få bort övernattningslägenheter finns isamband med sanering, när en fastighet skall byggas om genomgripande ellerrivas. De uppsägningar av hyresgäster som sker i samband därmed möjliggör enprövning av om ersättningslägenhet skall lämnas eller inte. Bostadsförmedlingskontoretspolicy har varit att neka ersättningslägenheter till företag m. fl. när detgäller övernattningsbostäder. I de fall överklaganden skett till hyresnämnd ochbostadsdomstol har utgången varierat. Mot denna bakgrund bör skärptabestämmelser i hyreslagen övervägas, som gör det möjligt förbostadsförmedlingen att få bort övernattningslägenheter i samband med sanering. Den möjlighet som formellt finns i hyreslagen attfastighetsägaren på eget initiativ och som fristående åtgärd säger upphyreskontraktet bör förstärkas i de fall det är uppenbart att lägenheternaenbart används som övernattningsbostäder. Detta måste dock ske på ett sätt sominte urholkar besittningsskyddet för övriga hyresgäster. Avbostadsförmedlingskontorets yttrande framgår att fastighetsägare som hittillsutnyttjat denna möjlighet har haft varierande framgång hos bostadsdomstolen. Omdet visar sig genom nya avgöranden i domstolen att nuvarande lagstiftning inteär tillfyllest för att i tillräcklig omfattning få bort övernattningslägenheterbör enligt min mening lagändringar genomföras. Ett verksamt medel att successivt minska antaletövernattningsbostäder kan uppnås genom en väl fungerande bostadsanvisningslagsom skulle ge ett avsevärt tillskott av förmedlingsbara lägenheter tillbostadsförmedlingen. Nuvarande bostadsanvisningslag har dock visat sig vara så "administrativtkrånglig" att tillämpningen är näst intill omöjlig i praktiken, Stockholmskommun har därför för avsikt att göra en formell framställning tillstatsmakterna om förändringar och förenklingar i bostadsanvisningslagen. Iavvaktan på en eventuell lagändring kommer vi att föreslå kommunstyrelsen attteckna en överenskommelse med som möjliggöratt varannan ledigbliven lägenhet ställs till bostadsförmedlingens förfogande.Totalt torde det röra sig om mer än 1 000 lägenheter . Detta avtal kangivetvis utnyttjas för att minska antalet övernattningslägenheter. Som framgår av bostadsförmedlingskontorets redovisningförekommer övernattningslägenheter oftare i bostadsrättsbeståndet än ibeståndet av hyreslägenheter. En lagstiftning som enbart tar sikte påhyresrättsbeståndet BoU1983/84:4 7 förstärker givetvis ytterligare de skillnader som finnsmellan upplåtelseformerna. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attkommunstyrelsen måtte besluta att som svar på remiss från civilutskottet överriksdagsmotion 1982/83:508 angående lagstiftning mot s. k.övernattningsbostäder överlämna och åberopa denna promemoria. Borgarrådsberedningen biträder föredragande borgarrådetshemställan. Mot kommunstyrelsens beslut anmäldes reservation dels av kommunstyrelsens(m)-, (c)- och (fp)-ledamöter, dels av kommunstyrelsens (vpk)-ledamot. Dengemensamma (m, c, fp)- reservationen har följande lydelse. I den remitterade riksdagsmotionenföreslås att nuvarande lagstiftning ses över i syfte att ställa tillfälligaövernattningsbostäder till bostadsförmedlingens förfogande. Utrednings- och statistikkontorets utredningsrapport visaratt av bostadsbeståndet i utgörs av övernattningslägenhetereller på annat sätt utnyttjas för annat än bostadsändamål. Ändelen är klartlägre än vad som tidigare antagits. En stor del av de s. k. UMB-lägenheterna är dock centraltbelägna smålägenheter. Sådana lägenheter är mycket eftertraktade framförallt avungdomar. Det vore därför värdefullt om dessa lägenheter i största möjligautsträckning kunde ställas till förfogande som permanentbostäder. Föredragande borgarrådens önskan att kontrollerahyresgästernas reella behov av övernattningslägenheter står emellertid ikonflikt med varje människas rätt till integritet. Föredragande borgarrådensförslag innebär att de kommunala bostadsföretagen måste försöka säga upp dehyresgäster som "inte kan anses ha behov av sin lägenhet" samt attdetta arbete bör ske "i samråd med ". Allvarligainvändningar kan göras mot detta förslag. Att förbjuda människor att ha övernattningslägenhet skulleinnebära en betydande inskränkning av den personliga friheten och dessutomförutsätta en omfattande kontroll. har för sin delframhållit att "tanken att samhället skulle gå in och kontrollerahyresgästernas behov av sina lägenheter och genom olika åtgärder ta ifrån demdessa synes strida mot grundläggande rättsprinciper". Vi delar till fullodenna uppfattning och konstaterar att samma invändning självfallet måste görasäven om kontrollen utövas av kommunala bostadsföretag och hyresgäströrelsen. Hyresgästerna har genom hyreslagen ett starktbesittningsskydd som enligt vår mening inte får urholkas. En sådan urholkningär emellertid ofrånkomlig om det skall bli möjligt att säga upp en hyresgästdärför att man på några allmänna bostadspolitiska grunder önskar anvisa enannan hyresgäst. Även förslaget om hyresgäströrelsens medverkan i kontrollarbetetär anmärkningsvärt. Dels framstår det som ett nytt korporativt inslag påbostadsmarknaden, dels kan det knappast vara förenligt med det partsintressehyresgästföreningen sägs företräda. Det utgör självfallet inget krav förmedlemskap i hyresgäströrelsen att man använder sin lägenhet "på ett urbostadsförsörjningssynpunkt acceptabelt sätt", vilket är det uttryckfastighetsnämndens socialistiska majoritet använt. Utrednings- och statistikkontorets rapport visar att denstörsta delen av UMB-lägenheterna utnyttjas som permanent eller tillfälligbostad, är under reparation eller dylikt. Närmare 2 000 bostadslägenheteranvänds dock för BoU1983/84:4 8 annat ändamål än bostad, t. ex. kontor. Det är i förstahand de smygkontori-serade lägenheterna som måste återföras till bostäder. Detankommer på att pröva möjligheterna härtill. Fastighetsnämndenhar också kommunstyrelsens uppdrag att pröva avkontorisering. Uppgiften liggersåledes inom ramen för redan givna uppdrag. Om alternativ till övernattningslägenheterna kan skapas,exempelvis genom ökat antal hotellägenheter är det givetvis positivt. Till ensådan utveckling bör kommunen ge sitt stöd. Vi förutsätter dock att sådanahotellägenheter kan tillskapas på rimliga kommersiella grunder. Också förslagetom att förbättra systemet med s. k. tillgodohavanden på bostadsförmedlingen ärpositivt och ägnat att minska antalet övernattningslägenheter. Med hänvisning till det anförda hemställer vi attkommunstyrelsen måtte besluta att som svar på remiss från civilutskottet överriksdagsmotion 1982/83:508 angående lagstiftning mot s. k.övernattningsbostäder överlämna och åberopa denna avvikande mening. Den av (vpk) avgivna reservationen har följande lydelse. De s. k. övernattningslägenheternahar vid ett flertal tillfällen tagits upp i kommunfullmäktige av vpk, senast iform av motion . Vpk kräver i den motionen bl. a. ändradlagstiftning. Sedan har frågan också tagits upp i en socialdemokratiskriksdagsmotion. Det är bra om någonting äntligen händer i denna fråga. I borgarrådens text föreslås tre typer av åtgärder för attkomma till rätta med de många övernattningslägenheterna: lägenhetshotell,tillgodohavanden och ändrad lagstiftning. Lägenhetshotell och tillgodohavandenkan behövas för att lösa tillfälliga och förändrade bostadsbehov, men kommerinte att leda till att en enda av de befintliga övernattningslägenhetérnaställs till bostadsförmedlingens förfogande. Den springande punkten aren förändrad lagstiftning. Mendet räcker inte, vilket föreslås i borgarrådstexten, att förstärka möjlighetenför fastighetsägare att säga upp hyreskontrakt om lägenheter används förtillfälligt boende. Möjligen kan det underlätta för kommunala bostadsbolag attgöra sig av med övernattningslägenheter. För privata fastighetsägare kan dettvärtom vara ett intresse att ha hyresgäster som inte sliter på lägenheten menändå betalar hyran. Lagen måste utformas så att det klart framgår attfastighetsägare inte bara har rätten att håva in hyran utan också bestämdaskyldigheter. En sådan självklar skyldighet är att se till att lägenheteranvänds för permanent boende. Dessutom måste kyrkobokföring ske på lägenhet ochinte på fastighet. har beslutat avstå från attyttra sig i ärendet. anför att de imotionen berörda frågorna saknar aktualitet i , varför kommunen avstårfrån att yttra sig över motionen. harbeslutat att som svar på civilutskottets remiss åberopa ett tjänsteutlåtande avstadskansliet. Detta utlåtande har följande lydelse. Utnyttjandet av lägenhetsbestånc t i ser i grova drag ut på BoU1983/84:4 9 I kommunen finns totalt 220 000bostadslägenheter, varav 204 000 bebos av vanliga bostadshushåll, dvs. personersom är kyrkobokförda på sina bostadsadresser. Av resterande 16 000 lägenheterär drygt 4 000 outhyrda och 1 000 under reparation eller ombyggnad. Återstoden,dvs. 11 000 lägenheter, är uthyrda men de som förhyr och/eller bor i lägenhetenär inte kyrkobokförda på fastigheten ifråga. Det finns en rad orsaker till att upplåtnabostadslägenheter saknar kyrkobokförd boende. Faktorer som eftersläpningar ochfelaktigheter i folkbokföringen, andrahandsuthyrning och uthyrning tillstudenter torde ligga bakom merparten av de.ssa lägenheter. Tillgängligstatistik visar att ca 1 100 bostadslägenheter är upplåtna till företag. Detkan antas att dessa lägenheter till övervägande del utnyttjas somövernattningsbostäder. man att ungefär lika många lägenheter hyrs avenskilda som övernattningsbostäder skulle det ge totalt drygt 2 000lägenheter, motsvarande av samtliga bostadslägenheter i kommunen. Rent principiellt kan stadskansliet instämma i motionärenssynsätt att del, i ett läge med bostadsbrist, är otillfredsställande att ettstort antal lägenheter undanhålls den ordinarie bostadsmarknaden och endastutnyttjas som tillfälliga övernattningsbostäder. Kansliet kan också instämma ibostadsförmedlings- och konsumentnåmndens synpunkt (nämndens yttrande här ejmedtaget), att om dessa lägenheter ställdes till förmedlingens förfogandeskulle dess arbete med evakuering i samband med bostadssanering underlättas,likaså förmedlingens strävanden att lösa vissa socialt mycket angelägnagruppers bostadsfråga. Enligt kansliet finns det emellertid ett antal faktorersom, åtminstone för vidkommande, talar emot en lagstiftning av detslag motionären åsyftar. Problemet med övernattningsbostäder är mycketmarginellt i . Som anförts ovan kan det röra sig om drygt 2 000lägenheter, motsvarande av samtliga bostadslägenheter i kommunen. Bostadsförsörjningsläget i karaktäriseras f. n.av en bristande balans mellan utbud och efterfrågan. Enbart under det senasteåret har antalet outhyrda lägenheter ökat med ca 1 000 till en nivå av . Betydande ansträngningar görs för att finna vägar att begränsa lägenhetsöverskotteti kommunen. Från sida eftersträvas kraftiga begränsningar avbostadsbyggandet såväl i den egna kommunen som i övriga delar avGöteborgsregionen. De allmännyttiga bostadsföretagen har utarbetatåtgärdsprogram för alternativ användning av bostadsfastigheter med outhyrdalägenheter. Mot denna bakgrund förefaller det mindre välbetänkt att förordaåtgärder som skulle tillföra den ordinarie bostadsmarknaden i Göteborgytterligare lägenheter. Sammanfattningsvis anser stadskansliet, med hänsyn tillbostadsförsörjningsläget i kommunen och den - i förhållande till totalalägenhetsbeståndet - ringa omfattning som de s. k. övernattningsbostädernatorde ha i , att en förändrad lagstiftning i den aktuella frågan ejbör förordas. Stadskansliet hemställer att kommunstyrelsen beslutar attremissen från civilutskott skall anses besvarad med innehållet istadskansliets tjänsteutlåtande (Rnr 479/83). (Vpk)-ledamoten i kommunstyrelsenyrkade att kommunstyrelsen skulle uttala som sin mening att motionen borde bifallas.Detta yrkande avslogs utan omröstning. BoU1983/84:4 10 har avgivit följande remissvar. Enligt kommuns uppfattning förutsätterlagförslaget mot s. k. -övernattningsbostäderdels att det råder eller förväntas uppstå bostadsbrist, dels attlägenheter används som s. k, övernattningsbostäder i kommunen. I råder f. n. ingen bostadsbrist. Ändelenouthyrda lägenheter uppgår till . Förekomsten av s. k, övernattningsbostäderi kommunen bedöms som mycket liten. Kommunen konstaterar därför attlagförslaget, som berör storstadskommunerna i allmänhet och kommuni synnerhet, inte medför några konsekvenser för vad gällerbostadssituationen i . Det är anmärkningsvärt att specifika problem istorstadskommuner skall lösas genom ny lagstiftning. Kommunen anser atterforderliga övernattningsmöjligheter måste finnas i , bl. a. medhänsyn till de besök i som näringslivet och myndigheter kräver. OmStockholm inte kan ställa övernattningsmöjligheter till förfogande bör enytterligare utloka-lisering av statliga myndigheter övervägas. kommunär därvid beredd att mottaga sådan verksamhet och även ställa övernattningsniöjlighe-tertill förfogande. Enligt kommunens mening bör inte lagstiftning tillgripasförrän erforderiigt antal hotell eller dylikt står till förfogande förbesökande i , Hyresgästernas Riksförbunds remissvar är av följandelydelse. harberetts tillfälle att yttra sig över rubricerade motion om lagstiftning mot s.k. övernattningslägenheter. Förbundet har i sin tur inhämtat synpunkter frånhyresgästföreningar vars verksamhetsområde omfattar bl. a. ,, , och kommuner. Problemen med de s. k. övernattningslägenheterna ärkoncentrerade till .