bet · G701FöU20 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84:2207 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om grundutbildningen vid KA 4. 1983/84:2209 av . (c) såvitt gäller yrkande 3 att uttalar sig för attfredsorganisationen bör omfatta en försvarsmyndighet per län/landskap. 1983/84:2213 av ()och () vari yrkas att beslutar att arméflygskolanäven fortsättningsvis skall vara förlagd till . 1983/84:2214 av m.n. (s, m,c, fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om möjligheter till samordning mellanfortifikationsförvaltningen och . 1983/84:2215 av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts för att välja somstationeringsort för en av de helikoptrar som tillförs marinen. 1983/84:2750 av m.fl. (fp, c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts vad gäller lokal utbildning av marinenskrigsorganisation vid samt behov av kontinuerlig incidentberedskap. 1983/84:2751 av ()vari yrkas att begär att regeringen skyndsamt utreder möjligheternatill en sammanläggning av fortifikationsförvaltningen och byggnadsstyrelseneller samordning av vissa delar inom enheterna. 1983/84:2753 av m.fl. (m) vari yrkas att som sir mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om nödvändigheten av att i enlighet med 1982 årsförsvarsbeslut bibehålla en grundutbildningsbataljon vid MKV/KA 4. 1983/84:2754 av m. (vpk) såvitt gäller yrkande 1 att med ändring av proposition1983/84:112 beslutar att de i propositionen föreslagna förändringarna avfredsorganisationen vid MKV/ KA 4 m. m. avslås. 1983/84:2756 av m.fl. (s) vari yrkas att vid sin behandling av proposition 1983/84:112beslutar att den grundutbildningsbataljon som enligt försvarsbeslutskall finnas vid MKV/KA 4 icke skall avvecklas. FöU1983/84:20 12 1983/84:2757 av i m. fl. (c) såvittgäller yrkandena 3. att uttalar sig för att fredsorganisationenbör omfatta minst en försvarsmyndighet per län/landskap, 5. att uttalar sig för att försvarsutredningenbör behandla frågan om fördelning av medel för den civila pilotutbildningen. Beträffande personalfrågorbehandlar utskottet följande motioner, varav den sista är väckt med anledningav proposition 1983/84:112 och övriga under allmänna motionstiden. 1983/84:1562 av m.fl. (fp) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om möjlighet förförsvarets befäl att avgå ur aktiv tjänst "med årlig ersättning" frän55 års ålder. 1983/84:2209 av m. fl. (c) såvitt gälleryrkandena 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ompersonalorganisationen, 5. att riksdagenuttalar sig för att försök med delad krigsförbandsövning bör genomföras medbörjan 1984/85. 1983/84:2752 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkande 2 att i skrivelse till regeringenpåtalar att övergripande personalpolitik för försvaret även bör omfattaförändringar av vitsordssystemet och ökade möjligheter till förtida avgång förmilitär personal. utveckling m. m. I propositionen (s. 14 17) lämnarförsvarsministern en redogörelse för de mål som ligger till grund för detmilitära försvarets fortsatta utveckling och för utvecklingen avkrigsorganisationen m. m. Därav framgår att överbefälhavaren har nödgatsföreslå betydande ambitionssänkningar inom flera områden. Genom det tillskottav medel som försvarsministern föreslår reduceras de allvarliga konsekvenserför krigsorganisationen som skulle uppstå om ambitionssänkningarna genomförs. I motion 971 (m), yrkande 1, begärs att densäkerhetspolitiska ambitionsnivå för det militära försvaret som lades fast11982 års försvarsbeslut skall bibehållas. Motionärerna anser att större delenav det stora gap mellan resurser och planer som har uppkommit inte beror påmedvetna åtgärder. Eftersom avvikelserna från vad som avsågs i 1982 årsförsvarsbeslut blir större än skillnaderna mellan partiernas uppfattningar ifrågan, förutsätter motionärerna att det är ett gemensamt intresse att nå framtill lösningar som gör att det är politiska beslut snarare än försvarsekonomiskatillfälligheter som avgör försvarets styrka och sammansättning. FöU1983/84:20 13 I budgetpropositionen anförförsvarsministern i de säkerhetspolitiska övervägandena bl. a. att degrundläggande slutsatserna försvarsbeslut inte har förändrats av desenaste årens allvarliga utveckling i världen och att den svenskasäkerhetspolitiken ligger fast. , och efter det motionen lämnats, harträffats en överenskommelse mellan de partier som är företrädda iförsvarsutskottet, om anslag för det militära försvaret budgetåren1984/851986/87. Därigenom har, enligt försvarsministern, skapats en grund föratt åstadkomma den stabilitet som är förutsättning för en på längre sikttillfredsställande utveckling av krigsorganisationen i stort liksom för attfullfölja försvarspolitiken så som den lades fast försvarsbeslut medden inriktning som gav detta beslut . Utskottet finner inteanledning att ifrågasätta försvarsministerns bedömning. bör integöra något uttalande med anledning av motion 971. Ett antal motionsyrkanden rör luftförsvaret. I motion 971(m) begärs dels att minst den ambitionsnivå för luftförsvaret som fastställdesi försvarsbeslut skall ligga fast, dels att kvarvarande tre jaktdivisionermed J 35 Draken skall behållas till mitten av . Krav på att de tre J35-divisionerna skall behållas framförs också i motion 2216 (fp). 1 samma motion begärs också entillfällig minskning av skyddsrumsbyggandet till förmån för en ökad utbyggnadav radarövervakningen för luftförsvarets, havsövervakningens ochbefolkningsskyddets behov. Sådana åtgärder för att undvika en icke önskvärdnedgång inom luftförsvaret föreslås också av försvarsministern. Viggensystemetprioriteras på kort sikt och JAS 39 på lång sikt. Bland föreslagnaåtgärder är (jfr. s. 7) att tre J 35-divisioner behålls, att stridslednings-och luftbevakningssystemet moderniseras i tidigare planerad takt, attfortifikatorisk utbyggnad av såväl låg- som höghöjdsspaningsradarstationergenomförs samt att ett flygburet radarsystem anskaffas enligt intentionerna iförsvarsbeslutet. Enligt utskottets mening tillgodoser dessa förslag flera avyrkandena i mofionerna. Något uttalande av i dessa frågor är därförinte påkallat. Motionerna 971 och 2216 bör inte bifallas i här aktuella delar.Även yrkandet om bibehållen ambitionsnivå för luftförsvaret i motion 971 anserutskottet i väsentliga delar tillgodosett genom propositionen. Genomöverenskommelsen mellan partierna om utökade resurser till försvaret har demest akuta bristerna inom luftförsvaret kunnat avhjälpas. Utskottet anser inteatt det finns anledning att nu göra en annorlunda prioritering av hurmedelstillskottet skall användas eller att föreslå ytterligare medel. Vissakvarstående brister i luftförsvaret, som t. ex. inom bassystemet, kommeralltså att finnas. Utskottet kan därför inte tillstyrka bifall till yrkande 2 i motion 971. Inom ramen förtilldelade medel ankommer det på chefen för flygvapnet att anpassabasorganisationen så att bästa effekt erhålls. Enligt vad utskottet har erfaritplanerar chefen för flygvapnet övningar för att få erfarenheter inför fortsattaändringar i flygbassystemet. FöU 1983/84:20 14 grundför att nu förorda ytterligare studier på området, så som föreslås i motion2216, ser utskottet inte. Riksdagentog ställning för en skyndsam förstärkning av ubåtsskyddet(proposifion 1983/84:25, FöU 9, rskr 118). a. tillfördes för detta ändamål250 milj. kr. utöver den fastställda utgiftsramen för /84. Genomförslagen i proposition 1983/84:112 kommer ubåtsskyddsförmågan att stärkasytterligare. Försvarsministern förordar en tilläggsanskaffning av fasta ochrörliga övervakningssystem som kan ge effekt på kort sikt samt attanskaffningen av kustkorvetter tidiga-reläggs. Marinen skall inte heller behövaeftersätta prioriterad repetitionsutbildning under /85. Flerafrågor om utbåtsskydd som tas upp i motion 971 (m) behandlades under hösten1983 (FöU 1983/84:9). I motionen föreslås att skall uttala attförsvarets förmåga att möta invasion inte får minska som en följd av nödvändigoch angelägen beredskap mot bl. a. ubåtskränkningar samt att möjligheterna tillett snabbare uppsättande av en andra ubåtsskyddsstyrka bör prövas. Vid höstensbehandling av dessa frågor gjorde inga uttalanden. Utskottet räknademed att en skyndsam behandling av frågan om en andra ubåtsskyddsstyrka skullekomma att ske utan ett sådant uttalande. Utskottet förutsatte att regeringenoch överbefälhavaren inte medverkar till någon betydande nedgång av denlångsiktiga beredskapen för invasionsförsvar. De borgerliga partiernasrepresentanter reserverade sig. Med hänvisning till överenskommelsen iförsvarsfrågan och till betydelsen för ubåtsskyddet av vad försvarsministernförordar finner utskottet inte anledning att nu tillstyrka något uttalande avriksdagen enligt motion 971.1 samma motion begärs att den långsiktigauppbyggnaden av ubåtsskyddssystemet prövas inom ramen årsförsvarskommitté. Utskottet anser inte att ett sådant uttalande av ärnödvändigt eftersom överbefälhavaren kommer att ges i uppdrag att upprätta ensystemplan för den fortsatta utbyggnaden av ubåtsskyddet. Utskottet förutsätteratt försvarskommittén får tillgäng till detta underlag. Motionen bör avslås idessa delar. Enligtöverbefälhavarens programplan kan flygvapnets fyra tunga helikoptrar överförasfill marinen . Detta anser motionärerna bakom motion 2752 (fp) varaorimligt senfärdigt. De begär därför att överförandet skall ske tidigare.Enligt vad utskottet har inhämtat kommer marinens tio och flygvapnets fyratunga helikoptrar att vara ombyggda för ubåtsjaktuppgifter fill . Inomflygvapnet har dessa helikoptrar f. n. en flyg-räddningsfunktion. Flygvapnetberäknas överlämna sitt ansvar för dem till marinen . Detta bör dockinte hindra ett effektivt samutnyttjande av helikoptrarna så snart som möjligt.F. n. undersöker överbefälhavaren olika alternativ till sådant samutnyttjande.Utskottet anser inte att bör göra något uttalande i frågan. Motion2752 bör avslås i denna del. FöU1983/84:20 15 I motion 2757 (c) begärs en översynav försvarsforskningen vad gäller kartläggning av tekniska förändringar i våromvärld. Yrkandet har sin bakgrund bl. a. i de brister i information ochanpassning av vårt försvar som utvecklingen av undervattensfarkoster påvisat.Av proposifion 1983/84:107 bilaga 2 (s. 1) framgår att försvaretsforskningsanstalt har fått regeringens upprag att, som underlag inför kommandeförsvarsbeslut, utarbeta en samlad syn på försvarsforskningens långsiktigautveckling. Utskottet förutsätter att den fråga motionärerna väckt kommer attbehandlas i detta sammanhang. Motionen bör avslås i här aktuell del, eftersomdet inte finns behov av någon ytterligare utredning i enlighet med motionärernasyrkande. Arméns pansarvärnsförmåga kommer inte att kunna utvecklasi den takt som tidigare planerats. Detta har föranlett motionärerna bakommotion 2752 (fp) att begära att medel som kan frigöras genom beslut omförändringar i arméns fredsorganisation skall användas till modernisering avarméns pansarvärnssystem. Av vad försvarsministern anför om arménsfredsorganisation (s. 20) framgår att besparingsåtgärder om ca 400 milj. kr.behövs utöver de planerade, för att armén skall kunna nå sina besparingsmål.Det är mot denna bakgrund han avser att föreslå ytterligare fredsorganisatoriskaförändringar inom armén. Enligt utskottets uppfattning ingår medel som kanfrigöras på detta sätt i den långsiktiga planeringen. De bör inte användas sommotionärerna tänkt sig om det inte sker en omplanering till förmån förpansarvärnssystemet. Utskottet är inte berett att nu förorda en sådanomplanering. Motionen bör avslås i denna del. Utskottet har inte något att invända mot vad föredragandestatsrådet har anfört om krigsorganisationens utveckling m. m. Motion 1563 (m) gäller inriktningen av Storstockholmsförsvar. Motionärerna slår inledningsvis fast att försvaret av Storstockholmär en riksangelägenhet. Vidare behandlar de möjliga hot mot området och uttalarbl. a. att man måste räkna med att en angripare avdelar resurser för att störaeller bekämpa rikets civila och militära ledning redan innan ett militärtangrepp påbörjas mot . För att få ett tillräckligt skydd motdiversionsförband (sabotageförband) krävs enligt deras mening en intim och ifred övad samverkan mellan polis, tull och egna militära specialförband. Deanser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skydd i vid bemärkelse mot attackflygoch mot sabotageförband som kan nästla sig in i skärgårdsterrängen för att slåut våra fasta anläggningar där. Vidare framhåller motionärerna betydelsen avatt det finns en tung artillerikomponent i mellersta skärgård. På kort sikt anser motionärerna att det i första handgäller att rätta till brister när det gäller skydd mot sabotageförband, försvarav mobilisering och transporter samt i fråga om luftförsvaret. a. att jaktflyg åtminstone tillfälligt bör kunna baseras på även ifortsättningen. FöU1983/84:20 16 För behoven pä lång sikt() anser motionärerna att överbefäl- . havaren bör ges i uppdrag attinom ramen för perspektivplaneringen särskilt studera försvaret av ivid bemärkelse och mot bakgrund av möjligheterna att ett angrepp inleds redanföre mobiliseringen. Utskottet delar uppfattningen att försvaret av Stockholmhar särskild betydelse. Risken för att ett angrepp mot inleds överraskandemotiverar åtgärder och resurser för att motverka att landets ledning hindrasatt fungera. Försvaret mot överraskande angrepp studeras inom ramen förperspektivplaneringen års försvarsbeslut. Försvaret av Stockholmingår som en naturlig del av dessa studier. Frågan om skydd motsabotagefö.r-band är föremål för särskild utredning. Utskottet har inhämtat att utrustning för krigsförband ivissa fall förrådsställs även i tätorter samt att flygplatsen på Tullingeockså i fortsättningen kan utnyttjas som krigsflygfält. I ett senare avsnitt av betänkandet behandlar utskottetvissa beredskapsfrågor och konstaterar där, liksom försvarsministern, att detställs ökande krav på olika former av beredskap. Enligt utskottets mening finns bl. a. från beredskapssynpunkt behov av förbättringar i fråga om försvaretav . Eftersom denna fråga bearbetas på såväl kort som lång sikt anserutskottet inte att nu bör uttala sig om den. I motion 2210 (fp) förordas en sådan omläggning av totalförsvaretspersonalförsörjning att 2 000 värnpliktiga förs direkt tillcivilförsvaret. Motionärerna anför skäl för en föryngring av civilförsvaretspersonal men åberopar också försvarsekonomiska och värnpliktssociala motiv. Rekrytering av värnpliktiga till civilförsvaretbehandlades både och försvarsbeslut (FÖU 1976/77:13 s. 83och FöU 1981/82:18 s. 118). Även under föregående behandlades ettmotionsförslag i ämnet (FÖU 1982/83:9 s. 11). Gällande principer för totalförsvarets personalförsörjningär fastlagda genom försvarsbeslut. Majoriteten i 1978 årsförsvarskommitté delade inte de synpunkter på direktrekrytering av värnpliktigatill civilförsvaret som i kommittén framfördes av företrädare för folkpartiet.Utskottet vill inte tillstyrka en så stor förändring av gällande principer somett riksdagsbeslut enligt motion 2210 skulle innebära. Hithörande frågor kankomma att bli behandlade även av försvarskommitté. I propositionen (s. 1719) lämnarförsvarsministern en särskild redogörelse angående besparingsprogrammet fördet militära försvaret. fastlade i försvarsbeslutet (prop.1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374) mycket långtgående besparingsmål för detmilitära försvaret. Besparingarna skulle uppnås dels genom strukturella föränd- FöU1983/84:20 17 ringar i fredsorganisationen, dels genomrationaliseringsåtgärder i övrigt. De senare åtgärderna skulle svara för denstörsta delen av besparingarna. I försvarsbeslutet lades också fast ett antalförändringar i fredsorganisationen. Någon motsvarande detaljerad inriktning avrationaliseringarna i övrigt gav inte utan överlät ät regeringen ochmyndigheterna att successivt fatta beslut när beslutsunderlag arbetats fram.Riksdagen konstaterade också att det kunde bli aktuellt med ytterligarebesparingsåtgärder, om vilka i så fall hade att besluta . Arbete pågår f. n. med att genomföra defredsorganisatoriska förändringarna enligt försvarsbeslutet liksomrationaliseringarna i övrigt. Ett stort antal utredningar med syfte att finnalämpliga besparingar pågår eller planeras. Såvitt försvarsministern kan bedömaär de besparingar som har gjorts under /83 förenliga med de målsom angetts. I propositionen förordas tidigareläggning av vissabeslutade organisationsförändringar, ytterligare förändringar ifredsorganisationen samt aviseras förslag . Dessa frågorbehandlar utskottet i det följande. 1 sambanddärmed behandlas ett antal motioner angående organisations förändringar m. m. Tre motionsyrkanden med mer allmänna förslag till besparingsåtgärder har utskottet dock valt att behandla i detta samman hang. I motionerna 2209 (c), yrkande 2, och 2757 (c), yrkande 4,begärs att regeringen redovisar konkreta förslag till besparingar på centralnivå. Sådana besparingar som åsyftas i motionerna har utretts av den s. k. , som lagt fram ett antal förslag till åtgärder. n. dessa frågor och kommer att låta utreda vissa av dem ytterligare. Enligtvad utskottet erfarit kommer regeringen att delge förslag tillkonkreta åtgärder på dessa områden successivt allteftersom de olika förslagenblir färdigbehandlade i.regeringskansliet. Utskottet anser inte att riksdagenbör göra något uttalande med anledning av motionerna i denna del. I motion 2216 (fp), yrkandena 24, begärs dels ytteriigarebesparingar i försvarets centrala myndigheter och indragningar ifredsorganisationen motsvarande de förslag som inte genomfördes iförsvarsbeslutet , dels att regeringen redovisar förslag tillnedläggningar av fredsförband som möjliggörs genom lägre födelsetal samtförslag till ytterligare reduktioner i försvarets centrala myndigheter.Utskottet har pekat på det arbete som pågår i medanledning av Hpg 5-kommit-téns förslag. Enligt utskottets mening bör resultatav arbetet avvaktas innan begär förslag till ytterligare besparingarpå detta område. Inte heller anser utskottet att försvarsbeslutet nu bör ändrasvad gäller de myndigheter som då var föreslagna fill nedläggning men inteomfattades av nedläggningsbeslut. Överbefälhavaren arbetar f. n. med att ta fram underlagför beslut om det militära försvarets ledningsstruktur, de centrala stabernasorganisa- 2 1983/84. FöU1983/84:20 18 tion, militärområdenas antal m. m. samt om en långsiktigsyn på fredsorganisationens utveckling. Underlag för framtida beslut motbakgrund av en helhetssyn på försvarets fredsorganisation torde därförföreligga när utredningsarbetet slutförts. Utskottet förutsätter att den nyligentillsatta försvarskommittén får tillgång till bl. a. detta underlag. Av det anförda framgår att utskottet avstyrker bifall tillifrågavarande motionsyrkanden. Utskottet har inte något att invända mot vadföredragande statsrådet har anfört. Beträffande besparingsprogrammet efterlyserförsvarsministern bättre metoder för analys och uppföljning. Utskottet villinstämma i detta. Det måste bl. a. kunna klarläggas vad som är beståendebesparingar, vad som enbart är engångsbesparingar och vilka konsekvenser iövrigt som är förenade med besparingsåtgärderna. Icke planeradeambitionsminsk-ningar bör kunna identifieras tidigt så att de vid behov kanmötas med nödvändiga åtgärder. Analysarbetet utförs i huvudsak avmyndigheterna. Ett ansvar för metodutvecklingen för sådan analys vilar påöverbefälhavaren och regeringen. 1 propositionen (s. 19 22) lämnarförsvarsministern en redovisning av fredsorganisationens utveckling. Utskottet har valt att i detta sammanhang behandlamotionerna (c) och 2757 (c) i vilka begärs att uttalar sig föratt fredsorganisationen bör omfatta minst en försvarsmyndighet perlän/landskap, något som försvarskommitté enligt motionärerna börbeakta. Enligt utskottets mening torde sambandet mellan krigsförband ochfredsförband samt beredskapsaspekter komma att öka i betydelse vid bedömningenav hur fredsorganisationen skall utformas på lång sikt. Sådana faktorer skallvägas mot bl. a. ekonomiska möjligheter och regionalpolitiska krav närinriktningen av den fortsatta utvecklingen av fredsorganisationen skall anges.Underlag för dessa bedömningar tas nu fram av överbefälhavaren. Långsiktigaöverväganden skall göras av försvarskommitté som grund för beslut avstatsmakterna. Utskottet kan inte nu bedöma vilket värde olika faktorer kommeratt tillmätas när övervägandena görs och inte heller hur behovet av en militärmyndighet i varje län/landskap kommer att värderas. Utskottet anser inte attriksdagen nu bör uttala sig för någon av de principer som kan tänkas ligga tillgrund för beslut om fredsorganisationens utveckling på läng sikt. Ytterligareunderiag bör inväntas. Motionerna bör avslås i här aktuella delar. Försvarsministern anför vad gäller kommande besparingaratt det är nödvändigt att fatta beslut om ytterligare förändringar ifredsorganisationen utöver vad som angetts i försvarsbeslutet för attbesparingsmålen för perioden /88 1991/92 skall kunna nås. FÖU1983/84:20 19 Försvarsministern redovisar (s. 20)behov av ytterligare besparingar och fredsorganisatoriska förändringar inomarmén. Förslag till om sådana åtgärder aviseras . Hananmäler också att vissa åtgärder som fattade beslut om i 1982 årsförsvarsbeslut enligt nuvarande planering kommer att tidigareläggas.Samlokaliseringen mellan P 2 och T 4 genomförs , och K 3 flyttas frånSkövde till . försvarsbeslut (prop. 1981/82:100 bil. 1981/ 82:102, FöU 18 s. 69, rskr 374) anmäldes att överbefälhavarenplanerade att flytta arméflygskolan till och attskolan skall ingå i ett nyuppsatt helikopterförband. ansåg att ettställningstagande till arméflygskolans flyttning borde anstå. 1 motion 2213 (c)begärs att beslutar att arméflygskolan även fortsättningsvis skallvara förlagd till . Enligt överbefälhavarens planeringsinriktning skall andraarméflygba-taljonen (AF 2) i vilken arméflygskolan skall ingå, upprättas påMalmen i . Regeringen avser att fatta beslut därom såsnart mer definitivt uttalat sig i frågan. avser att driva flygfält (f. d. F11) som civilt flygfält. Regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att hjälpakommunen att komma igång med denna verksamhet. Sålunda beslöt regeringen den 9februari 1984 att kommunen får nyttja fältet förcivil trafik, att kasernområde med byggnader ochviss mark överlåts till kommunen, att de byggnader rivs som kommuneninte önskar behålla, att huvuddelen av flygverksamhetenmed flygplan 61 förläggs till tiden samt att viss verksamhet vidarméflygskolan förläggs till fram till . Chefen för armén beräknade år 1982i samråd med chefen för flygvapnet merkostnaderna delsför alternativet att arméflygskolan skulle ligga kvar på t. o. m.1988/89, dels för alternativet att både skolan och AF 2 skulle vara påSkavsta. Båda alternativen jämfördes med en flyttning till Malmen.Merkostnaderna för förstnämnda alternativ beräknades då till 20 milj. kr. ochför det andra alternativet till 90 milj, kr. Utskottet, som inte har något att erinra mot vadförsvarsministern anfört om arméns fredsorganisation, anser att det ärtillfredsställande att staten nu har träffat en överenskommelse med Nyköpingskommun om f. d. F 11 :s etablissement. Med de besparingskrav som armén har attuppfylla är utskottet inte berett att förorda att tillmötesgårmotionärernas begäran om att arméflygskolan skall ligga kvar i . Motion2213 bör därför avslås. Utskottet anser att regeringen bör fatta besluti FÖU1983/84:20 20 enlighet med överbefälhavarens planeringsinriktning, dvs.att arméflygskolan skall flytta till Malmen. Vad utskottet här anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Försvarsministern anmäler om marinens fredsorganisationatt vissa tidigare beslut om fredsorganisatoriska förändringar tidi-gareläggs.Sålunda slås Sydkustens örlogsbas och örlogsskolor samman till enmyndighet är 1984 och flyttas till . Försvarsministern förordar också vissa nya förändringar imarinens organisation.