bet · G701SfU30 · 1983-12-31 00:00:00 — om invandrings- ochflyktingpolitiken (prop. 1983/84:144) I proposition 1983/84:144 om invandrings- ochflyktingpolitiken redovisas en översyn av gällande riktlinjer förflyktingpolitiken och invandringspolitiken. Översynen har skett på grundval avbetänkanden från invandrarpolitiska kommittén (IPOK). Degrundläggande principerna för vår nuvarande flyktingpolitik bibehålls. Dennainnefattar främst mottagande i av flyktingar och därmed jämställdautlänningar samt bistånd till FN:s flyktingkommissarie och till flyktingar iu-länder. En årlig redovisning till av invandrings- ochflyktingpolitiken förordas. Vidare anmäls att en flyktingpolitisk beredningkommer att tillkallas för samråd i övergripande flyktingpolitiska frågor.Flyktingkommissarien kommer att erbjudas bli företrädd i beredningen. Debestämmelser i utlänningslagen som ger skydd åt asylsökande som inte uppfyllerflyktingrekvisiten föreslås förbli oförändrade. Vidare föreslås att enasylsökande, som under färden till som ett led i resan tillfälligt haruppehållit sig i ett annat land, skall ges möjlighet att få asylansökningenprövad här. Arbetskraftsinvandringföreslås även fortsättningsvis bli tillåten endast i vissa undantagsfall. Ifråga om annan anhöriginvandring än invandring av make, maka och minderårigabarn föreslås en viss uppmjukning av nuvarande praxis. Detsamma gäller vidbedömningen av tillståndsfrågan i sådana fall, då uppehållstillståndet t. v.har gjorts beroende av att ett äktenskap eller sammanboende består, men senareupphör. I fråga om besöksviseringföreslås en generösare praxis. Permanentuppehållstillstånd skall enligt propositionen, bl. a. av rationaliseringsskäl,ges redan från början till utlänningar som tillåts att bosätta sig i . Polismyndigheternafår möjlighet att besluta om avvisning utan denveckobegränsning som i vissa fall gäller. Beslutet skall kunna verkställasutan hinder av att det har överklagats. Asylärenden skall dock normaltöverlämnas till invandrarverket. Densom är skall inte utan synnerliga skäl få tas i förvar. Vidareföreslås att den som kommit hit som barn och därefter har varit bosatt härunder inte skall få utvisas på grund av brott eller asocialitet. Förberedelse till sådantbrott som består i att hjälpa en utiänning att ta sig 1 1983/84.11 saml. SfU1983/84:30 2 in i i strid mot gällande föreskrifterstraffbeläggs om det sker i vinningssyfte. Huvuddelenav ändringarna föreslås träda i kraft . I samband med propositionen behandlas under skildarubriker tretton motioner i fråga om invandrings- och flyktingpolitiken enligtföljande. Inledning (s. 5) 1983/84:2860 yrkande 6 (m). Flyktingpolitiken (s. 7) Inledning (s. 7) 1983/84:2859yrkande 1 (vpk). Flyktingkvoten (s. 8) 1983/84:1582delvis (s) En flyktingpolitbk beredning (s. 9)1983/84:2860 yrkande 3 (m). Lokalkontor för FN:s flyktingkommissarie (s. 10) 1983/84:2861 (fp), 1983/84:2862 yrkande 2 (c),1983/84:2863 yrkande 3 (fp)- Invandringen av andra asylsökande än konventionsflyktingar(s. 12) 1983/84:2859 yrkande 4 (vpk), 1983/84:2860 yrkande 1 (m)och 1983/ 84:2864 (m). Frågan om första asylland (s. 14)1983/84:2860 yrkande 2 (m). Handläggningen av asylärenden -flyktingskapsbedömningen (s. 15) 1983/84:2863 yrkande 4 delvis (fp). Utomnordisk arbetskraftsinvandring (s. 17) 1983/84:2866 (m). Utomnordisk invandring av anhöriga (s.l8) 1983/84:1103 yrkande 2 (fp), 1983/84:2859 yrkande 3 (vpk),1983/84:2862 yrkande 3 (c), 1983/84:2863 yrkande 4 delvis (fp) och 1983/84:2865(s). Uppehållstillstånd vid invandring (s. 21) 1983/84:2859 yrkande 5 (vpk). Tillfällig vistelse i (s. 22) 1983/84:2859 yrkande 2 (vpk). Handläggningen av utlänningsärenden (s. 23) 1983/84:2860 yrkande 4 (m). Förvar i utlänningsärenden (s. 24) 1983/84:329 (fp), 1983/84:2863 yrkande 1 (fp). SfU 1983/84:30 3 Övrigafrågor (s. 25) Utvisning på grund av brott (s. 25) 1983/84:490(m), 1983/84:2860 yrkande 5 (m). Straffbestämmelser (s. 26) 1983/84:2863 yrkande 2(fp). Åtgärderför återinträde i tion (s.27) 1983/84:310 (fp) Personalresursertill invandrarverket (s. 27) 1983/84:2862 yrkande 1(c). Utskottettillstyrker propositionens förslag och avstyrker bifall till samtliga motioner.Tolv reservationer och ett särskilt yttrande har avgetts. I proposition 1983/84:144 har regeringen() föreslagit delsatt anta det av lagrådet granskade förslaget till Lag om ändring iutlänningslagen (1980:376), delsatt godkänna de riktlinjer i fråga om prövningen av ansökningar om visering, uppehållstillståndoch arbetstillstånd som förordats i propositionen. Vidarehemställs att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad somanförts om genomförande och uppföljning av invandrings- och flykting-pohtiken,handläggningstiderna i utlänningsärenden m.m. samt de ekonomiskakonsekvenserna av förslagen. Lagförslaget återfinns ibilaga till betänkandet. Motionerväckta med anledning av propositionen Imotion 1983/84:2859 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att uttalar sig för en generös flyktingpolitik i enlighetmed vad som anförs i motionen, 2. att uttalar att visumtvånget för turkiska medborgares inresatill avskaffas, 3. att beslutar att även de som beviljas uppehållstillstånd pågrund av s. k. snabb anknytning skall beviljas permanent uppehållstillståndredan vid första tillståndstillfället, 4. att beslutar att 6 § utiänningslagen skall ges en lydelse ienlighet med vad som anförs i motionen, 5. att beslutar att möjlighet bör ges i vissa fall att behålla SfU 1983/84:30 4 permanentuppehållstillstånd även om bosättningen upphör, så som anförs i motionen. Imotion 1983/84:2860 av m.fl. (m) hemställs 1. att beslutar att 6 § utiänningslagen skall utgå, 2. att som sin .mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principen om första asylland, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillkallandet av en flyktingpolitisk beredning, 4. att beslutar att polismyndighet i enlighet med IPOK:sförslag på formell grund skall ges möjlighet utvisa utan hinder avtremånadersregeln, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvisning på grund av brott, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om harmonisering av utlänningslagstiftningen. Imotion 1983/84:2861 av () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ettlokalkontor för FN:s flyktingkommissarie i /. I motion 1983/84:2862 avKarin m.fl. (c) hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om personalresurser till statensinvandrarverk för tillståndsprövning, 2. att beslutar begära att regeringen tarinitiativ som leder till att FN:s flyktingkommissaries önskemål om ett lokalkontori realiseras, 3. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om en generös tillämpning av den s. k.tvåårsregeln när det gäller frånskilda utländska kvinnor och i övrigt vad somsägs om anhörigin-vandriiig. I motion 1983/84:2863 avJan-Erik m.fl. (fp) hemställs 1. att beslutar att i utiänningslagen skallinföras förbud mot att placera barn i kriminalvårdsanstalt ellerallmänt häkte, 2. att beslutar att avslå förslaget omtillägg i 96 §, 3. att beslutar att begära att regeringentar initiativ till överläggningar med övriga nordiska länder om inrättande avflyktingkontor i , 4. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som anförs i motionen angående familjeåterföreningenoch juridisk hjälp vid gränsen. Imotion 1983/84:2864 av (m) och () hemställs attriksdagen som sin mening uttalar att homosexuella bör kunna beredas asyl iSverige enligt 3 § utlänningslagen. I motion 1983/84:2865 avThure Jadestig (s) hemställs SfU 1983/84:30 5 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om en mer generös praxis beträffandefamiljeåterförening, 2. att hos regeringen hemställer att denårliga redovisningen av invandrings- och flyktingpolitiken innehåller uppgifterom de olika formerna för anknytningsinv£ ring. I motion 1983/84:2866 avGullan () hemställs 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en liberalare bedömning vad gällerkulturarbetares möjlighet att erhålla arbetstillstånd för tidsbegränsadanställning i , 2. att uttalar sig för att statensinvandrarverk - utan delegering -bör göra de bedömningar som erfordras iärenden av denna typ. Motionerväckta under den allmänna motionstiden /84 I motion 1983/84:310 av () ochKerstin () hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärderför att skall återinträda i ICM. Imotion 1983/84:329 (motivering i 1983/84:327) av () hemställsatt begär att regeringen tar initiativ till en översyn av denlagstiftning som medger att barn kan hållas i fängsligt förvar inför utvisning. Imotion 1983/84:490 av m. fl. (m) hemställs att hosregeringen anhåller om förslag till sådan ändring i 40-42 §§ utiänningslagenatt utiänning som begått ett allvariigt brott skall utvisas, såvida ickesärskilda skäl talar för att han likväl skall få stanna kvar i riket. Imotion 1983/84:1103 (motivering i 1983/84:1101) av m. (fp) (yrkande 2) hemställs 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom möjligheterna till uppehållstillstånd för frånskilda invandrarkvinnor. (Motionen i övrigt behandlas i betänkande SfU 1983/84:19). Imotion 1983/84:1582 (delvis) av m. fl. (s) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom utredning av fömtsättningarna för successiv utökning av flyktingkvoten. (Motionen i övrigt behandlas i betänkande SfU 1983/84:27). invandrings- och flyktingpolitik vilar påprinciperna om en fri rörlighet inom och en reglering av denutomnordiska invandringen som dock inte avser asylsökande annat än iundantagsfall. Medborgarnai de nordiska länderna kan således fritt ta arbete och bosätta sig i ett annatnordiskt land utan att ha pass, uppehålls- eller arbetstillstånd. Arbetskraftenskall dock i största möjliga utsträckning förmedlas genom de offentligaarbetsförmedhngarna. SfU 1983/84:30 6 Regleringen av den utomnordiska invandringengenomfördes utan några av statsmakternafastlagda riktlinjer. antog emellertid riktlinjer beträffandeden samlade invandringspolitiken (prop. 1968:142, SU 1968:196, rskr 405).Därvid uftalades att invandringen till måste kontrolleras för att kunnaanpassas till landets resurser och politik inom andra områden. Vidare ladesfast principen att invandrare skall ha möjlighet att leva på samma standardnivåsom den inhemska befolkningen. Flyktingari nöd skulle även i fortsättningen få skydd här. De som inte var flyktingarenligt utlänningslagens bestämmelser eller som hade asyl i ett annat land skulleockså kunna tas emot men då i huvudsak genom en ordning med organiseradöverföring. 1968års riktlinjer har kompletterats med riktiinjer för invandrar-ochminoritetspolitiken (prop. 1975:26, InU 1975:6, rskr 160). De invandrarpolitiskamålen anges i dessa riktlinjer som jämlikhet, valfrihet och samverkan. Dessamål gäller både nordbor och icke nordbor. Vidare kompletterades riktlinjernaför flyktingpolitiken genom flyktingpolitiska beslut (prop.1978/79:100, bil. 15, s. 152, AU 1978/79:22, rskr 230). 1968års riktlinjer har visserligen modifierats men gäller i allt väsentligtfortfarande. Även om riktlinjerna också behandlar flykting- och anhöriginvandringenutgår de från att arbetskraftsinvandringen dominerar och att denna invandringsker i kollektiva former. I praktiken har någon kollektivarbetskraftsinvandring inte ägt mm . Dessutom har invandringen avarbetskraft varit förhållandevis liten.Arbetskraftsinvandringen från utomnordiska länder ersattes från mitten av1970-talet av en icke konjunkturbunden invandring av flyktingar och av anhörigatill tidigare invandrare. Invandringensändrade sammansättning motiverade en översyn av riktiinjer. Denöversyn som är gjord av invandrarpolitiska kommittén (IPOK) och de förslagsom läggs fram i propositionen bygger dock i väsenthga delar på 1968 årsriktlinjer och den vidareutveckUng av dessa som ägt mm. Ipropositionen framhålls värdet av att den fria rörligheten inom Nordenbibehålls och utvecklas. Arbetskraftsrörelsema bör därvid även i fortsättningeni största möjliga utsträckning förmedlas genom den offentligaarbetsförmedlingen. Även regleringen av den utomnordiska invandringen bör beståmen samordnas på ett bättre sätt med politiken på övriga områden. Vidare börenligt propositionen en generös flykting- och familjesammanfö-ringspolitikalltjämt gälla. Utskottetkan helt ansluta «g till denna principiella inriktning av invandrings- ochflyktingpolitiken. går över till att närmare behandla de framlagda förslagen, tarutskottet upp ett ytkaade i motion 2860 av m. fl. SfU 1983/84:30 7 tillkännagivandeom att den nordiska utlänningslagstiftningen bör harmoniseras (yrkande 6). Undersenare år har utlänningslagstiftningen varit föremål för översyn i ,, och . fick en ny utlänningslag ochDanmark . som tidigare haft en utlänningsförordning fick sinförsta utlänningslag . I pågår fortfarande lagstiftningsarbetet. Deutredningar som i resp. nordiskt land har arbetat fram förslag till nylagstiftning har bedrivit sitt arbete mot bakgrund av en rekommendation om en harmonisering av utlänningslagstiftningen mellan denordiska länderna. Eftersomländerna i bl. a. utgör ett gemensamt passkontrollområde är det enligtutskottets mening angeläget att länderna har en så likartadutlänningslagstiftning som möjligt. De ansträngningar som har gjorts för attharmonisera lagstiftningen har dock visat att det är svårt att nå enfullständig överensstämmelse. De skillnader som finns kvar är emellertid påflera punkter mer av formell än materiell natur. Dessutom bedrivs fortlöpandeett samarbete och utbyte av erfarenheter mellan de nordiska länderna påutlänningslagstiftningens område i det s. k. nordiska utlänningsutskottet. Utskottetanser med hänsyn till det anförda att något tillkännagivande i frågan inte ärpåkallat och avstyrker bifall till motion 2860 yrkande 6. I propositionen framhålls att flyktingpolitikenockså i fortsättningen bör vara generös och att så länge det ärpraktiskt och ekonomiskt möjligt bör fortsätta att ta sin del av ansvaret föratt lindra den tragiska flyktingsituationen i världen. De grundläggandeprinciperna för den samlade flyktingpolitiken som antog år 1979föreslås alltjämt böra gälla. I korthet innebär dessa principer att Sverigeskall arbeta internationellt för att motverka uppkomsten av flyktingsituationeroch prioritera flyktinghjälp i tredje land samt, då flyktingar överförs hit, geförtur åt dem som är i akut behov av skydd. En generös asyllagstiftning ochasylpraxis skall utgöra en viktig del av den samlade flyktingpolitiken. Ipropositionen betonar föredragande statsrådet att tyngdpunkten iflyktingpolitiken alltjämt bör ligga på flyktingbistånd i tredje land. Överföringenhit av flyktingar i akut behov av skydd skall också fortsätta och bör enligt föredragandestatsrådets uttalande i propositionen fortgå i allt väsentligt oberoende avsvängningar i konjunkturerna. Fortsatt invandring ay enskilt iru'e$takonventionsflyktingar ingår också som en viktig del av denna politik och fårenligt propositionen inte regleras med hänsyn till våra ekonomiska resurser. Skulleen reglering av flyktinginvandringen behöva ske måste den således enligtpropositionen i första hand träffa asylsökanden som åberopar politisk- SfU 1983/84:30 8 humanitära skäl för att få stanna i . Så ärförhållandet även eftersom bestämmelsen i 6 § utlänningslagen somreglerar skyddet för dessa grupper innebär en viss begränsning i detta. Avbestämmelsen framgår nämligen att en sådan asylsökande kan vägras rätt attstanna i landet om det föreligger särskilda skäl. Med detta menas begränsningarav möjligheter att ta emot denna kategori utlänningar. I propositionen föreslås att en fortlöpande och noggrannuppföljning av den förda politiken sker genom att en årlig sammanhållenoffentlig redovisning lämnas om bl. a. alla former av flyktinghjälp. I motion 2859 av m. fl. anser motionärerna attpropositionen innehåller förslag om reglering av den flyktinginvandring sombestår av personer som inte är konventionsflyktingar. De framhåller bl. a. atten generös flyktingpolitik inte enbart kan grundas på bedömningar om vilkaekonomiska och andra resurser som för tillfället utan större förfång kanavsättas för ändamålet. Den politiska situationen i världen, det svenskafolkets demokratiska traditioner och inte minst arbetarrörelsens grundläggandevärderingar om innebörden av internationell sohdaritet måste enligtmotionärerna också vägas in i bedömningen. Motionärerna begär ett tillkännagivandehärom (yrkande 1). Av de ovan redovisade uttalandena i propositionen framgåratt någon annan reglering av flyktingpolitiken än den som redan gäller enligt 6§ utlänningslagen inte avses. Mot bakgrund av de bedömningar som sålundaredovisats om inriktningen av den framtida flyktingpolitiken och de uttalandenom invandringen av politisk-humanitära skäl som därvid gjorts anser utskottetatt det inte finns anledning till något särskilt tillkännagivande. Utskottetavstyrker därför bifall till motion 2859 (yrkande 1). Regeringen fastställer isamråd med FN:s flyktingkommissarie en kvot, den s. k. flyktingkvoten, föröverföring av flyktingar till . Flyktingkvoten har sedan mitten av1970-talet uppgått till 1 250 personer . Dessutom har regeringen undersenare år medgett överföring av 250 anhöriga till de personer (s. k.båtflyktingar) som har förts över till från med stöd avtidigare bemyndiganden som lämnats av regeringen. I propositionen framhålls att den nuvarande formen avflyktingmottagning bör utgöra grunden för vår flyktingmottagning och fortgåoberoende av svängningar i konjunkturen. Förtur bör ges åt flyktingar i ellerutanför hemlandet, som är i akut behov av skydd. Vidare bör liksomhittills ta emot handikappade eller svårplacerade flyktingar. Omfattningen avöverföringen bör även i fortsättningen bestämmas i särskildordning och anpassas till den aktuella flyktingsituationen i världen. Enberedskap måste enligt propositionen alltid finnas för en ökning avflyktingkvoten när situationen kräver det. SfU 1983/84:30 9 I motion 1582 (delvis) av m. fl.begärs ett tillkännagivande om att förutsättningarna för en successiv utökningav flyktingkvoten bör utredas. Motionärerna anser att det inte bara är viktigtatt slå vakt om att nuvarande flyktingkvot bibehålls utan även att tatill vara möjligheterna att successivt kunna utöka den. En sådan ökning skullekunna ske genom besparingar på andra områden inom ramen för flykting- ochinvandrarpohtiken, framhåller motionärerna. Somframgår ovan omprövas flyktingkvoten . En beredskap finns för en ökningav kvoten om det skulle behövas. Vidare görs en bedömning av kvoten inte enbartfrån kvantitativa utgångspunkter utan även med hänsyn till hur den används. Idetta senare avseende spelar kvotuttagningar en viktig roll genom attflyktingar, som annars är svårplacerade, bereds möjlighet till i vårtland. Den nuvarande ordningen ger således möjlighet till stor flexibilitet närsituationen ute i världen påkallar att ökar flyktingkvoten. Utskottetanser mot bakgrund av det anförda att det f. n. inte finns tillräckliga skäl attutreda förutsättningarna för en successivt ökad kvot och avstyrker pågrund härav bifall till motion 1582 i nu behandlad del. Under remissbehandlingen av IPOK:s betänkandeframfördes förslag om att inrätta ett rådgivande organ för vissaflyktingfrågor. Detta önskemål har tillgodosetts genom att föredragandenförordar att en flyktingpolitisk beredning tillkallas i vilken företrädare förberörda organisationer och myndigheter m. fl. FN:s flyktingkommissarieskall erbjudas att vara företrädd genom en ledamot. NilsCarlshamre m.fl. anför i motion 2860 att flyktingpolitiken bör utformas, bedrivas och tillämpas i den ordning och de former som sker. Med hänsyn till att flyktingpolitiken redan är föremål för en omfattande utrednings-, berednings- och samrådsverksamhet är det enligt motionärerna fel att nu avsätta ekonomiska resurser för en stor statlig beredning. Resurserna bör, anser de, i stället sparas för att vid behov sättas in på det tillämpande planet. De begär ett tillkännagivande härom till, regeringen (yrkande 3). Motionärernaspåpekande om att flyktingpolitiken är föremål för berednings- ochsamrådsverksamhet i olika former inom och mellan olika myndigheter ochorganisationer är i och för sig riktigt. Dessa kontakter är givetvis bådenödvändiga och betydelsefulla. Det finns emellertid inget särskilt forum förregelbundna kontakter mellan myndigheterna och frivilligorganisationer, som t.ex. Rädda barnen och . Inte heller finns det något organ iSverige i vilket FN:s flyktingkommissarie finns företrädd. Enligt utskottetsmening finns det inte minst mot denna bakgrund ett behov av en beredning förövergripande samråd om flyktingpolitiken i 1'1983/84.11 saml. SfU1983/84:30 10 Genom att synpunkter kan föras fram,diskuteras och bearbetas i ett för berörda myndigheter och organisationergemensamt organ, kan flyktingpolitiken på ett bättre sätt ges ett konkretinnehåll i enlighet med statsmakternas intentioner. De kostnader som en sådanberedning kan komma att medföra för statsverket bör inte utgöra något hindermot att inrätta den. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att flera avförslagen i denna proposition och i den av godkändapropositionen /84:124 om mottagandet av flyktingar och asylsökande m. m.sammantagna bör kunna leda till minskade kostnader för bistånd tillasylsökande m.fl. Utskottet avstyrker på grund av det anförda bifall tillmotion 2860 (yrkande 3). Lokalkontor för FN:s flyktingkommissarie Under remissbehandlingen av IPOK:sbetänkande väcktes frågan om inrättandet av ett kontor i för FN:sflyktingkommissarie. I propositionen avvisas emellertid detta krav undermotivering att frågan är en gemensam angelägenhet för och att den f. n.inte är aktuell i något av de andra nordiska länderna. Dessutom framhålls ipropositionen att ett regelbundet och omfattande samarbete numera har inletts frånsvensk sida med flyktingkommissariatet och att erfarenheterna av dettasamarbete t. v. bör följas. I tre motioner, 2861 av , 2862 av KarinAndersson m.fl. (yrkande 2) och 2863 av m. fl. (yrkande 3),framställs yrkanden som syftar till att regeringen skall ta initiativ till attverka för att flyktingkommissarien upprättar ett lokalkontor i . I denförstnämnda motionen framhålls dock att frågan om ett lokalkontor förflyktingkommissarien kan, men inte nödvändigtvis behöver, vara en gemensamnordisk angelägenhet. Om de i denna motion begärda överläggningarna med deandra nordiska länderna skulle visa att dessa länder inte har något intresse avatt inrätta ett lokalkontor i bör enhgt motionärerna den svenska regeringeni stället verka för att ett sådant inrättas i . I motionerna erinras om att flyktingkommissarien harlokalkontor på ett stort antal platser i världen men inte i , trots attde nordiska länderna är en betydande flyktingmottagande region blandkonventionsstaterna. I motion 2861 framhålls särskilt att även om det numerasker ett samarbete med flyktingkommissarien med anknytning till enskildaflyktingärenden är detta inte tillräckligt utan särskild hänsyn måste tas tillatt flyktingen befinner sig i och därför inte kan få personlig kontaktmed flyktingkommissariatet. Flyktingkpmmissarien har sitt högkvarter i menbedriver också verksamhet genom sina regionalkontor och ett sjuttiotallokalkontor runt öm i världen. Frågan om att upprätta ett lokalkontor i diskuterats i SfU 1983/84:30 11 olikasammanhang mellan de nordiska länderna. Även i har denna frågabehandlats, senast i samband med behandling av vissa ändringar iutlänningslagen och en med anledning därav väckt motion (se AU 1982/83:3).Därvid framhöll arbetsmarknadsutskottet bl. a. att arbetet med en nyutlänningslag i borde avvaktas och att några detaljöverväganden omexempelvis kontorets arbetsuppgifter, lokalisering m.m. därför ännu inte hadegjorts. Någon åtgärd ansågs inte erforderlig.