bet · G701KrU22 · 1983-12-31 00:00:00 — Tre sådana utgångspunkterpresenteras: turism som exportnäring, turism som"importkonkurrerande" näring och rekreationspoUtik med socialautjämningsfunktioner. Motionärerna påpekar att många familjer - framför alltbarnfamiljer - inte har möjlighet att åka på semester. De menar att det ipropositionen inte presenteras några förslag till en socialt inriktadrekreationspolitik. Om man har uppfattningen att det finns fördelningspolitiskaorättvisor på detta område torde det vara på sin plats, sägs det, attregeringen också presenterar en uppfattning hur dessa skall undanröjas. kommunisterna förordar i motion 2722 attregeringen skall lägga fram förslag om statliga subventioner som skall göra detmöjligt för "vanliga människor utan kapital", för barnfamiljer,handikappade och låglönegrupper att utnyttja fritidsutbudet. Partiet anser attde sociala aspekterna inte tillräckligt beaktats i propositionen och attkulturmiljöns samband med turismen helt saknas. Vid behandlingen av regeringens förslag i proposition1975:46 om planering och samordning av samhällets insatser för rekreation ochturism betonade utskottet (KrU 1975/76:1 y) starkt vikten av att samhälletsinsatser för rekreation och turism får en sådan inriktning att de kan kommaalla till godo. Sociala och ekonomiska hinder får inte vara bestämmande förvilka som kan få del av utbudet av rekreations- och turistaktiviteter.Utskottet KrU1983/84:22 12 framhöll också det värde för turist- ochrekreationsverksamheten som ligger i att man bevarar och utvecklar olikakulturmiljöer liksom betydelsen av att man vid planeringen av samhälletsinsatser beaktar den kulturella särarten inom olika områden. De allmännariktlinjer som utskottet då drog upp och som anslöt sig till är nu enutgångspunkt för det handlingsprogram för turist- och rekreationspolitiken somläggs fram i propositionen. Olika utredningar har visat på att det finns mångai vårt land som av olika skäl -främst ekonomiska men även psykologiska - intekan utnyttja sin fritid för rekreation och turism. En rad förslag ipropositionen syftar också till att undanröja olika existerande hinder. Utskottet vill nu understryka att det är viktigt att iprincip alla medborgare bereds möjlighet att ta del av de värden som turismen iSverige kan erbjuda och att de kan utnyttja sin fritid i sådana former som varoch en önskar. Det är särskilt angeläget att samhället på olika sätt gör desvagast ställda grupperna och individerna delaktiga i de rekreationsmöjlighetersom turismen inom har. Samhällets insatser på rekreations- och turistområdetmåste utformas så att de kan komma alla till godo och bidra till att minskaexisterande sociala och ekonomiska hinder för att utnyttja de resurser förturism och rekreation som finns i . Vad utskottet här anfört medanledning av propositionen samt motionerna 2718, 2722 yrkande 3 i ifrågavarandedel och 2732 i ifrågavarande del bör ges regeringen till känna. I detta sammanhang noterar utskottet attLandstingsförbundet utfärdat riktlinjer för förbundetsrekommendationer om bidrag till olika verksamheter i handikapporganisationernasregi med inslag av rekreation och rehabilitering. Dessa riktlinjer innebär bl.a. att det generella rekreationsbidraget successivt bör trappas ned under enövergångstid . Effekterna för de handikappade av dessa nyariktlinjer bör enligt utskottets mening noga följas. I propositionen föreslås att får i uppdrag attutarbeta en samordnad strukturplan för utvecklingen av turism och rekreation. Syftet med en sådan plan är att samordna de närings- ochregionalpolitiska åtgärderna med turist- och rekreationspolitiken.Strukturplanen skall därför utarbetas i samarbete mellan ochberörda myndigheter, i första hand statens industriverk,och . Ett viktigt underlag förutarbetande av planen är de utvecklingsprogram som presenterats för samtliga 25primära rekreationsområden och som sedan sammanställts och bedömts avrekreationsberedningen. Jordbruksministern anger att strukturplanen börbehandla frågor rörande bl. a. förutsättningar för olika resmål, tillgången påanläggningar, kommunikationer till och från anläggningar, natur- ochmiljöförutsättningar och utflyktsmål. Han understryker särskilt vikten av atterforderliga marknadsföringsåtgärder redovisas för de olika resmål och områdensom tas med i planen. Turistnäringensekonomiska problem kommer att behandlas i en särskild KrU1983/84:22 13 Jordbruksministern meddelar attindustriverket kommer att få i uppdrag att genomföra denna studie i samarbetemed och . Branschstudien som bör inarbetasi strukturplanen skall ta upp hur de samhälleliga insatserna kan samordnas föratt på bästa sätt stödja turistnäringen. I studien bör även presenteras förslagtill åtgärder för att komma till rätta med näringens problem. Behovet av en strukturplan ifrågasätts i fyra motioner.Enligt motion 2721 (m) skulle en sådan plan kunna användas för selektivainsatser på turist- och rekreationsområdet. Motionärerna anser även attutarbetandet av planen skulle kunna leda till att konkreta åtgärder fördröjs.Liknande skäl för att avvisa att en strukturplan utarbetas läggs fram i motion2736 (m). 1 båda motionerna anförs att de resurser som krävs för att utarbetastrukturplanen i stället skulle kunna användas för marknadsföringsåtgärder. Detär viktigt, sägs i motion 2732 (c), att berörda myndigheter, kommuner ochorganisationer nu får möjlighet att gå från planeringsstadiet till praktisktförverkligande av existerande planer. Det insamlade materialet kan därvidutnyttjas men det får inte lägga hinder i vägen för projekt som kan blilönsamma av egen kraft. I motion 2734 (fp) anförs att i stället för en centralstrukturplan för turism och rekreation bör behovet av flexibilitet betonas. Av propositionen framgår att strukturplanen främst skallutgå från det material som redan utarbetats inom de primära rekreationsområdenasamt de synpunkter och förslag som rekreationsberedningen och TUREK lagt fram.Meningen är alltså inte att genomföra ytterligare en utredning utan att göra enbedömning av existerande handlingsprogram, om det är möjligt att utveckla democh hur stora resurser som krävs härför. Planen skall - som utskottet påpekat idet föregående - syfta till att samordna de näringspolitiska ochregionalpolitiska åtgärderna inom turist- och rekreationspolitiken.Erforderliga marknadsföringsåtgärder skall redovisas för de olika resmål ochområden som tas med i planen. En sådan strukturplan kan sedan ligga till grundför bedömningar av konkreta projekt, t. ex. vad avser kostnader fråninvestering till produkt inkl. marknadsföring. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att rekreationsberedningen konstaterar att det med vissa undantag finnsen stor outnyttjad kapacitet i olika turistanläggningar även under högsäsong.Beredningen anser att samordnade och koncentrerade insatser från olika huvudmänär nödvändiga för att befintliga resurser skall utnyttjas bättre. Det är enligtberedningen angeläget att alla nyetableringar föregås av omsorgsfullamarknadsbedömningar och lönsamhetskalkyler, varvid man måste beakta att detkrävs resurser även för marknadsföring och utveckling av arrangemang ochaktiviteter. Mot denna bakgrund finner utskottet det väl befogat attTuristrådet får i uppdrag att utarbeta en strukturplan för turism ochrekreation. Det är enligt utskottets mening viktigt att strukturplanen utformasi nära samarbete med såväl de centrala myndigheter som anges i propositionensom med regionala och lokala myndigheter. KrU1983/84:22 14 I motionerna 2732 och 2734ifrågasätts behovet av den i propositionen aviserade branschstudien. Rekreationsberedningen och TUREK har undersöktturistnäringens ekonomiska ställning och redovisat att turistföretagen intehar tillfredsställande lönsamhet. Det är därför enligt utskottets meningangeläget att det stöd som från samhällets sida lämnas till turistnäringen fårgenomslagskraft genom en effektiv samordnad utformning. Mot denna bakgrundfinner utskottet det väl motiverat att så som förordas i propositionen enbranschstudie rörande turistnäringens problem genomförs. Utskottet ansluter sig alltså till vad som anförs ipropositionen i denna del och avstyrker motionerna 2721 yrkande 1, 2732 yrkande1 i), 2734 yrkande 2 och 2736 yrkande 1. Begreppet primärt rekreationsområde ifrågasätts i fleramotioner. Enligt motion 2737 (c) bör besluta att riktlinjen"primära rekreationsområden" upphävs. Motionärerna menar attbegreppet inte fyller någon funktion. Markanvändningen styrs av riktlinjernaför fysisk riksplanering och den kommunala översiktsplaneringen. De anförvidare att statens stöd inte styrs till dessa områden och att regeringen intevill göra någon prioritering mellan områdena. I motion 2732 (c) begärs attriksdagen skall göra ett uttalande till regeringen om att ställningen somprimärt rekreationsområde i fortsättningen inte skall ge något automatisktföreträde i anslagssammanhang utan att varje projekt skall bedömas utifrånsina egna förutsättningar. Ett förslag i motion 2736 (m) går ut på att riksdagenskall ompröva de primära rekreationsområdenas betydelse för en positivutveckling av svensk turism. Motionären menar att en fortsatt satsning på primärarekreationsområden är uttryck för en selektiv politik, som gör det svårare förföretagare utanför de primära rekreationsområdena att satsa på turism. Även imotion 2721 (m) uttalas att bestämmelserna rörande de primära rekreationsområdenabör omprövas. Som utskottet inledningsvis redovisat beslöt år1975 (prop. 1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46) att peka ut 25 primärarekreationsområden som särskilt lämpade för turism och rekreation.Civilutskottet definierade begreppet primärt rekreationsområde på följandesätt: Utskottet vill i denna fråga betonade markhushållningsaspekter som leder den fysiska riksplaneringen och därmedbehovet av att i första hand för dessa planeringssyften ange vissa för turismoch rekreation särskilt lämpade större och sammanhängande områden. Innebördendärav blir då närmast att för dessa områden gäller som särskild rikthnje i denfysiska riksplaneringen att planeringen skall utgå även från syftet attområdena skall kunna på ett ändamålsenligt sätt användas för rekreation ochturism. Markanvändningsplaneringen inom området skall sålunda utgå från dettaoch innebära en vägning därav mot riksplaneringens övriga riktlinjer.Rekreationssyftet innebär bl. a. att betydande områden kan behöva avsättas fördet rörliga friluftslivet men även för vetenskaplig naturvård ochkulturminnesvård. KrU1983/84:22 15 I betänkandet (SOU 1983:43) Områdenför turism och rekreation föreslår rekreationsberedningen att 8 av de 25områdena skall prioriteras när det gäller turism och rekreation och attsärskilda insatser skall göras i området. Detta förslag avvisas ipropositionen. I propositionen framhålls att det grundläggande syftet medatt peka ut de primära rekreationsområdena var att skapa dels handlingsfrihet ifråga om markanvändning, dels skydd mot olika former av oönskad exploatering.Någon rangordning av områdena har inte gjorts och det finns inte några skäl föratt nu frångå detta beslut, säger departementschefen. Med anledning av motionärernas synpunkter och förslag villutskottet hänvisa till att i det förslag till ny naturresurslag som f. n.bereds inom (se Ds Bo 1984:3) ingår ett kapitel med särskildahushållningsbestämmelser för vissa större områden i landet. Bestämmelsernaersätter de geografiska riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen och angerhur avvägningar mellan olika markanvändningsintressen skall göras inom vissaangivna områden i landet. 1 dessa områden får exploateringsföretag och andraingrepp i miljön komma till stånd endast om det kan ske på ett sätt som intepåtagligt skadar områdenas natur- och kulturvärden. Utgångspunkten är attområdenas stora natur- och kulturvärden och därmed också deras värden förturism och friluftsliv, skall kunna hävdas med tillräcklig styrka så att deinte går förlorade genom exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön.Regeringen har aviserat att förslag om ny naturresurslag kommer att föreläggasriksdagen . Med hänsyn till det pågående arbetet i regeringskanslietfinner utskottet att någon åtgärd från sida med anledning avmotionerna 2732. yrkande Ih), 2736 yrkande 2 och 2737 yrkande 3 inte ärpåkallad. I detta sammanhang behandlar utskottet förslag i sexmotioner om olika insatser i primära rekreationsområden. Motionerna som väcktsunder allmänna motionstiden anknyter till rekreationsberedningens förslag attstatliga insatser borde styras till de åtta primära rekreationsområden som harhögst besöksfrekvens. 1 motion 1660 (s) förordas att DANO-området som omfattarDalsland-Nordmarken borde tillhöra de åtta av rekreationsberedningenprioriterade primära rekreationsområdena, något som beredningen inte hadeföreslagit. Motionärerna anför att motiven för val av områden förefaller dåligtgenomtänkta och inte tillräckligt klarlagda. Om samhället skulle göra en totalsatsning på dessa åtta områden skulle detta enligt motionärerna, få allvarliganegativa konsekvenser, inte bara ur social synpunkt utan även regionalpolitisktsett på övriga primära rekreationsområden. De pekar också på DANO-områdetsfördelar då det speciellt planerats för "social turism". Förslaget imotionen går ut på att skall uttala sig för att DANO-området klassassom prioriterat rekreationsområde. I motion 2041 (c, m, fp) begärs attriksdagen i ett uttalande till regeringen ansluter sig till vad som anförts omVärmland som ett försökslän för ökad turism. I den motivering till förslagetsom lämnas i motion 2040 säger KrU1983/84:22 16 motionärerna att genom sitt geografiska läge ochsin natur har goda möjligheter att bedriva flersäsongsturism. En ökad turismskulle skapa fler arbetstillfällen. Den kräver dock att man kan erbjuda flermöjligheter att bo billigt med eget hushåll. Detta skulle enligt motionärernakunna åstadkommas genom bättre lån för upprustning av fritidshus som lämnastill uthyrning genom turistföretag. Förslag som syftar till ökade satsningar på vissa områdeni -Ljusnandalen och nedre - läggs fram i motionerna1231 (c) och 1645 (s). 1 den förstnämnda motionen redovisas attutvecklingsprogram för utbyggnad av turism och rekreation i Ljusnandalen tagitsfram samt att en idéskiss utarbetats för nedre användning som primärtrekreationsområde. Vidare kritiserar motionärerna rekreationsberedningensförslag och påpekar att detta innebär att stora delar av över huvudtaget inte skulle komma i fråga för statliga satsningar. De hemställer därföratt skall begära en ur norrländsk synpunkt mer tillfredsställandesatsning på primära rekreationsområden än vad rekreationsberedningen föreslår.Vidare yrkas att begär att statlig satsning bör ske pårekreationsområden även inom . I motion 1645 begärs att i ett uttalande tillregeringen skall ge till känna vad som i motionen anförs om statliga insatserför rekreation och turism i Ljusnandalen och Nedre . Motionärernakritiserar med en ingående motivering rekreationsberedningens förslag tillsatsningar på åtta primära rekreationsområden och anser att förslaget måstetillbakavisas av såväl rekreationspolitiska som arbetsmarknadspolitiska skäl.De pekar på att de nämnda områdena har bedömts vara mycket lämpliga för när-och fjärrturism och att berörda kommuner har långt framskridna planer på attbygga ut anläggningar för rekreation och turism i enkla former. Det är docksvårt att få enkla boendeanläggningar i ett ensäsongsområde att bli lönsamma,sägs det. Motionärerna förordar därför att kommunerna, vilka i regel ärhuvudmän för denna typ av anläggningar, erhåller stöd som gör det möjligt attutveckla Nedre som rekreationsområde. Turismens betydelse för sysselsättning och ekonomi iNorrland och främst inland framhålls i motionerna 1657 (c) och 2286(fp). Utgångspunkten för framtida turistsatsningar bör enligt motion 1657 varaatt samhällets turistutveckling i första hand sker i de områden som harturistiska förutsättningar och kvaliteter och som behöver samhälletsstöd för utveckling och etablering. De regionalpolitiska aspekterna påturistutvecklingen måste enligt motionärerna komma i förgrunden. De anser attde områden i vilka utpekats som primära rekreationsområden måste gesbättre förutsättningar att utveckla turistnäringen. Motionärerna önskar attriksdagen skall uttala sig för dels att regionalpolitiska bedömningar skallbeaktas vid samhälleliga stödinsatser på turistområdet, dels att det genomolika samhällsinsatser skall bli möjligt för de primära rekreationsområdena iNorrland att både planenligt bevara och utveckla områdena ur turistisksynpunkt. Vidare föreslås att skall uttala sig för att Vindelälvsom- KrU1983/84:22 17 rådet i ges ekonomiskt tillskott för attpåbörja det av länet framtagna utveckhngsprogrammet. I motion 2286 föreslås att skall begära att enutredning tillsätts med uppdrag att snabbt kartlägga förutsättningarna för enutvecklad turistnäring i , och . Ett speciellt turistprojekt - i - tas uppi motion 2719 (s). Motionärerna framhåller att är ett attraktivtturistområde utan att några större investeringar har gjorts i särskildaanläggningar och aktiviteter. Ett utvecklingsprogram för harfastställts av en samarbetsgrupp bestående av representanter från ,, , och kommuner. I detta program föreslåsbl. a. att den planerade anläggningen vid skall byggas ut tillkonferens-och fritidsanläggning. Motionärerna anser att folkrörelserna i någraav de 25 primära rekreationsområdena bör ges en framträdande roll i samband medatt strukturplanen för turism och rekreation fastställs. Det finns enligtmotionärerna goda förutsättningar att bygga upp en anläggning i isamarbete mellan och folkrörelserna. I samband med attstrukturplanen utarbetas bör prövas. I de motioner som väckts under allmänna motionstidenframförs en rad tungt vägande skäl mot rekreationsberedningens förslag attprioritera vissa av de primära rekreationsområdena. I propositionen har dettaförslag inte förts vidare. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattningatt det inte finns skäl att nu införa en rangordning mellan områdena. På dennapunkt är motionärernas önskemål alltså tillgodosedda. Utskottet vill dock framhålla att syftet med de primärarekreationsområdena var att skapa handlingsfrihet i fråga om markanvändningoch skydd mot olika former av oönskad exploatering. Motionärernas synpunkteroch förslag om satsningar i olika områden bygger bl. a. på utvecklingsprogramsom utarbetats såväl av huvudmännen inom de primära rekreationsområdena sominom speciella projektgrupper. Enligt utskottets mening innehåller motionernaen rad intressanta uppslag. Utskottet utgår från att de kommer att beaktas iTuristrådets arbete med att utarbeta en samordnad strukturplan för turism ochrekreation. Det är dock viktigt att som föredraganden framhåller deprioriteringar av insatser i olika turistanläggningar som måste göras utgårfrån lokala och regionala bedömningar. Sammanfattningsvis anser utskottet att syftet med samtligahär aktuella motioner i huvudsak är tillgodosett. Någon åtgärd medanledning av motionerna 1231, 1645, 1657, 1660, 2041, 2286 och 2719 är alltsåinte påkallad. Utskottet tar här upp förslag som rör närrekreation istorstadsområden. I propositionen erinras om att kommunerna i första handansvarar för att utveckla åtgärder på närrekreationens område. Genom attlandets kommuner satsar ca för fritidsverksamhetvari ingår idrott och friluftsliv skapas ett brett fritidsutbud. KrU1983/84:22 18 framgår emellertid att stora grupper inte utnyttjar demöjligheter som finns till rekreation nära bostaden. Jordbruksministernframhåller att det bör vara en viktig uppgift för kommunerna att ökaförutsättningarna för de underrep-resenterade grupperna - barnfamiljer,handikappade och kvinnor - att utnyttja anläggningarna. Förbättrad informationkan vara ett inslag i denna strävan, säger han. Motion 1661 (s) tar upp frågor som rör möjligheterna tillrekreation i sydvästra . Motionärerna anför att förutsättningarna i dettaområde för rekreation är exceptionellt svåra för svenska förhållanden. På enyta av ca fyra gånger bor nästan en halv miljon människor i niokommuner. I de tätast befolkade delarna saknas praktiskt tagetallemansrättsligt tillgänglig mark. Det finns dock fiera positiva faktorer:badmöjligheterna är många, kustfisket är fint, det kollektiva trafiknätet ärfinmaskigt, det ekonomiska underlaget är stort och här finns fler kulturminnenän i de flesta områden i landet. Motionärerna redovisar att i sydvästra ett ambitiöst planeringsarbete i skilda huvudmäns regi.Romelås- och sjölandskapskommittén, , planerar för det primärarekreationsområdet. ås- och sjölandskap. Parallellt med detta arbetei det primära rekreationsområdet pågår, säger de, planering i Sydvästra , SSK, och i samtgenomförande och viss planläggning för "landstingetsskogar". Det saknas dock en stark gemensam huvudman som är bereddatt driva planer och idéer inom rekreationsområdet till genomförande.Motionärerna anför att det skulle vara av stor betydelse om staten på centraloch regional nivå kunde arbeta för att huvudmän med ansvar för anläggningar ochdrift kunde bildas i storstadsområdena. De hävdar vidare att erfarenheternaunder i sydvästra visar att det inte räcker med en samordnadplanering, utan att finansiering av anläggningar och driften av dessa ocksåmåste ske med bred regional bas. Motionärerna menar att det behövs åtgärder på många olikaområden för att stimulera och utveckla närrekreation i storstadsområden. Deanger följande riktlinjer härför. Särskilda medelbör avsättas till forsknings- och utvecklingsarbete i syfte att skapa branärrekreationsmöjligheter för invånarna i storstadsregionerna. Reglerna förstatsbidrag över AMS bör utformas så att åtgärder som direkt eller indirektsyftar till att förbättra närrekreationsmöjligheterna kan få ibidrag oavsett om det är kommunerna eller en enskild som söker. Långsiktigastatliga åtaganden behövs för att ta fram kunskapsunderlag för hur markområdenska skötas och utrustas för att vara lämpade för rekreation och friluftsliv.Områden där konkurrensen om marken är stor prioriteras. Informationsverksamhetenom möjligheterna till rekreation och friluftsliv i storstadsområdena behöversamordnas och effektiviseras. Länsmyndigheter, centrala verk, kommuner ochsamarbetsorgan bör gemensamt KrU1983/84:22 19 studera hur informationsarbetet kan förbättras ochutvecklas. Detta arbete skulle väsentligt underlättas om nyttjanderättsavgifterför allmänna kartverk slopas för icke-kommersiella produkter som har ettrekreations- och/eller folkbildningssyfte. Förutsättningarna för meningsfullrekreation är ofta knutna till möjligheterna att tillgodogöra sig kunskaper omnaturområden och/eller kulturminnesmärken. Samhällets organ bör i samverkanmed bildningsorganisationer och folkrörelser verka för att nå storabefolkningsgrupper med meningsfull information om natur- och kulturlandskapet ifolkbildningssyfte av rekreationsmässiga skäl. 1 den totalt jordbruksdomineradenärmiljön runt tätorterna i sydvästra pågår planering ochförsök till praktiskt genomförande av kompletteringar av jordbrukslandskapetför att bl. a. möjliggöra en samordning av jordbruk och rekreation. Centralamyndigheter och länsmyndigheter bör i samarbete med kommuner ochlänsorganisationer planera för att genomföra denna verksamhet i stor skala. I arbetet med ny naturresurslag bördet ansvariga organet för det primära rekreationsområdet ges rätten att krävasamråd med skogsvårdsstyrelse och lantbruksnämnd i ärenden som handlar omförändringar i jord- och skogsbruk i det primära rekreationsområdet. Kollektivtrafiken bör anpassas såatt den bättre lämpar sig också för . För särskilda grupper somskolor och föreningar bör system utvecklas som möjhggör för dessa att tillrabatterade priser utnyttja ledig kapacitet i kollektivtrafiksystemet inärrekreationssyfte. Staten bör stimulera till en sådan utveckling genom attge kollektivtrafikberedningen i uppdrag att studera hur kanstimuleras och underlättas.