bet · G701FiU47 · 1983-12-31 00:00:00 — omsärskilda frågor rörande statsbudgetens utgifter för /85 (prop.1983/84:100 bil. 1 och 1983/84:150 bil. I bilaga I till proposition 1983/84:100(budgetpropositionen) har regeringen föreslagit att 3. förbudgetåi-et 1984/85, i avvaktan pä slutliga förslag i kompletterings propositionen och i enlighet med vad som förordats i propositionen, b) beräkna förändringar ianslagsbehållningar, c) beräkna förändringar idispositionen av rörliga krediter, d) beräkna beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. Ibilaga 1 till proposition 1983/84:150 (kompletteringspropositionen) harregeringen dels föreslagit att 4. godkänna i propositionenframlagd beräkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för budgetåret1984/85, 5. godkänna i propositionenframlagd beräkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter /85, 6. godkänna i propositionenframlagd beräkning av beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för budgetåret1984/85, delsberett tillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen om 19. statligakreditgarantier. Desamlade statsutgifterna ett visst budgetår utgör summan av - alla utgiftsanslag fördelade på16 huvudtitlar, - förändringar i behållningar påreservationsanslag, - förändringar i utnyttjandet avrörliga krediter, - beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. I budgetpropositionen beräknades medelsbehovet påstatsbudgetens utgiftsanslag under /85 till 297,9 miljarderkronor. Regeringen har därefter i särpropositioner t. o. m. utgången av marsföreslagit att skall anvisa ytterligare påutgiftsanslag. FiU1983/84:47 2 Dessa förslag berör i första hand kommunalekonomiskafrågor, det militära försvaret, forskning samt industripolitik. I kompletteringspropositionen har regeringen slutligen föreslagitatt ytteriigare sammanlagt skall anvisas förfamiljepolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatser m. m. Riksgäldsfullmäktige har i särskild framställningföreslagit att anvisa ytterligare 0,7 milj. kr. för riksgäldskontoretsverksamhet /85. Utskottet har i efterföljande tabell ställt sammanförändringar har beslutat att göra i de förslag som regeringen,förvaltningsstyrelse och riksgäldsfullmäktige har lagt fram. Enspecifikation av anslagsförändringarna lämnas i en bilaga. Tabell.Sammanställning av beslut med anledning av regeringens förslag tillstatsbudget för /85 ' 1000-tal kr. FörändringÖkning (+) Minskning () Räntor påstatsskulden m. m. Av specifikationen framgår attriksdagen beslutat öka 13 anslag med 157,2 milj. kr. och minska 3 anslag medfillsammans 26,7 milj. kr. Behandlingen av ett anslag på 1,5 milj. kr. (prop.1983/84: 196) har skjufits upp fill nästa . 1 ytteriigare två fall harföreslagna belopp omfördelats mellan två anslag. Sammantaget kommer såledesstatsutgifterna på inifiafiv atl öka med 129,0 milj. kr. De förändringar som gjorts i utgiftsanslagen /85 sedan budgetpropositionen lades fram kan sammanfattas pä följandesätt (milj. FiU1983/84:47 3 Utgiftsanslag enligt budgetpropositionen 297929 Förslaglämnade i särpropositioner m. m. Andradberäkning av statsskuldräntor -4500 Förslaglämnade i kompletteringsprop. Avriksdagen beslutade förändringar -I- 129 Summa utgiftsanslag i statsbudgeten 298883 För reservationsanslag kanutbetalningarna komma att avsevärt avvika från del anslagna beloppet. Dettaregistreras som en förändring av anslagsbehållningar. I det reviderade budgetförslaget beräknas förbrukningen avanslagsbehållningarna uppgå till /85. Hänsynhar därvid inte tagits till att regeringen beslutat utnyttjafinansfullmakten för sysselsättningsskapande åtgärder. Dessa medel anvisasunder innevarande år och kan förmodas innebära att anslagsbehällningama dettabudgetår blir i motsvarande män högre än vad som beräknas i det revideradebudgetförslaget. Beaktas även dessa insatser, kan behållningen påreservationsanslagen väntas minska under /85 med ytteriigare0.5 miljarder kronor. Förändringar i anslagsbehållningar vänlas därmed leda tillatt utgifterna på statsbudgeten ökar med /85. Förändringar i dispositionen av rörliga krediter Vissa myndigheter och bolag harenligt beslut möjlighet att utnyttja rörliga krediter hosriksgäldskontorel. Förändringar i den utestående lånestocken, dvs.förändringar i nettoutlåningen, registreras pä statsbudgeten i form avförändringar i dispositionen av rörliga krediter. I det revideradebudgetförslaget beräknas utnyttjandet av röriiga krediter komma atl minska med0,. Utskottet gör ingen annan bedömning än föredraganden. Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto För att redan i statsbudgeten kunnaredovisa en total budgetbelastning, som så nära som möjligt ansluter sig tilldet väntade utfallet, används en ospecificerad post kallad Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. Pä den förs sädana utgifter och inkomsterupp, för vilka konkreta förslag ännu inte föreligger eller där beloppen inteexakt kan beräknas. I det reviderade budgetförslaget föreslås att postenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto förs upp med ett belopp om 12miljarder kronor för /85. I detta belopp ingår förutom medel påtilläggsbudget, bl. a. medel för de familjepolitiska ocharbetsmarknadspolitiska insat- FiU1983/84:47 4 serna saml deras finansiering. Föredraganden nämnerdessutom att han efter samråd med överslagsmässigt har sattav för valutaförluster som kan uppkomma när län somstaten tagit i utlandet löses in . har av de medel som avsattes ikompletteringspropositionen under posten Beräknat ullkommande utgiftsbehov,netto för familjepolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m. nuanvisat 2274,6 milj. kr. på olika anslag under social-, finans-, utbildnings-,bostads-, arbetsr marknads-, industri- och civildepartementens huvudfitlar.Posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto bör därför nu minskas medsamma belopp. Finansieringen av de familjepolitiska ocharbetsmarknadspolitiska insatserna har också beaktats under denna post. Somframgår av utskottets betänkande 1983/84:48 har denna finansiering numerainberäknats under statsbudgetens inkomster, som därför har räknats upp med 758milj. jämfört med det reviderade budgetförslaget. Posten Beräknat fillkommandeutgiftsbehov, netto bör med hänsyn härtill räknas upp med samma belopp. Från posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto börslutligen också dras det belopp på 500 milj. kr. med vilket behållningarna påreser-vafionsanslagen väntas minska ytterligare till följd av att regeringenden beslutat utnyttja finansfullmakten. Nettot av de av beslutade förändringarna innebärsåledes att posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto med sammaförutsättningar som i övrigt angavs i kompletteringsproposifionen nu börberäknas till avrundat 10000 milj. kr. Utskottet beräknar statsutgifterna för /85på följande säU. Ändring av disposition av rörliga I utskottets betänkande 1983/84:48beräknas statsbudgetens inkomster under /85 till 244085 milj.kr. Utskottet beräknar således budgetunderskottet för samma budgetär till 67298milj. En specifikation av statsbudgetens inkomster och utgifter budgetåret1984/85 ålerfinns i bilaga till betänkande FiU 1983/84; 50. FiU 1983/84:47 5 Slalliga garantier har kommit till ökad användningunder senare år. Dessa garantiengagemang har numera en betydande omfattning. Pämindre tid än har den samlade kapitalskuld för vilken staten iklätt siggarantier ökat med för all vid utgången av uppgå till 90,3miljarder kronor. De ramar inom vilka kreditgarantier fär beviljas är dockbetydligt slörre och uppgick lill . Destafiiga garantierna består huvudsakligen av s.k. kreditgarantier, vilka lämnassom säkerhet för län som tas upp på den reguljära kreditmarknaden. En annantyp av garantiförbindelse är de grundfonder eller garantifonder som staten harlillskjutit vissa organ, som yttersta säkerhet för deras upplåning. Statligagarantier används ocksä som försäkringssystem för att främja t. ex. export,vilkel sker inom ramen för exportkreditgaranti-systemel. Enstatlig garanti kan ofta vara ett direkt alternativ till ett statligt län.Garantierna har den fördelen all de i sig inte innebär någon utgift för statenoch därför inle belastar statsbudgeten. Alt låta garantier ersätta statliga lånär således ett sätt atl begränsa budgetunderskottet. En sådan omfördelning äremellertid en fen budgetavlaslning som inte leder till något ökat samhällsekonomisktsparande. Detfinns också skäl atl uppmärksamma att varje garanti utgör en potentiell skuldsom utlöses så snart garantin mäste infrias. Staten kommer då alt drabbas av enutgift som belastar statsbudgeten. Eftersomgarantier innebär åtaganden som har många likheter med van liga utgifter, framstår del enligt ulskoltels mening som mycket angeläget att fär en bättre överblick och ett fastare grepp om den statliga garantiverksamheten. Ramarnaför statliga garantiåtaganden ökar nästkommande budgetår med 9,1 miljarderkronor enligt den sammanställning som redovisas i kompletteringspropositionen. Föredragandenpåpekar att det är angeläget att så långt möjligt begränsa omfattningen av detstatliga garantiätagandet och löptiden för de län som beviljas statligagarantier. Mot denna bakgrund förordas i propositionen aft dekredilgarantisystem som baseras på s. k. åriiga ramar skall ersättas avfleråriga s. k. engagemangsramar. En engagemangsram innebär att denkreditgarantigivande myndigheten beviljas en flerårig ram för garantigivningenmed möjlighel lill ny kreditgarantigivning inom denna totalram i mån avutrymme. Övergången till engagemangsramar är tänkt att genomföras den 1 juli1985. mening kan en övergäng till engagemangsramar leda till alt densamlade överblicken över det totala statliga garantiengagemanget förbättras.Flerårsramar innebär emellertid att den kontroll som FiU 1983/84:47 6 riksdagenutövar genom sin återkommande prövning av garantiramarna försvagas. Dettaskärper kraven på den redovisning som lämnas till övergarantiengagemangen. 1. att med anledning av i proposition1983/84; 150 bilaga 1 moment 4 framlagd beräkning av förändringarna i anslagsbehåll ningar för /85 godkänner vad utskottet anfört, 2. att godkänner iproposition 1983/84:150 bilaga I moment 5 framlagd beräkning av förändringar idispositionen av röriiga krediter för /85, 3. att med anledning avi proposition 1983/84; 150 bilaga 1 moment 6 framlagd beräkning av beräknattillkommande utgiftsbehov, netto för /85 godkänner vadutskottet anfört, 4. att lägger tillhandlingarna vad som anförts i proposition 1983/84: 150 bilaga 1 moment 19 omstatliga kreditgarantier. Utskottethemställer att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Närvarande:Arne Gadd (s), Bjöm (), (), (), NilsÅsling (c), (), (), (c), BoSödersten (s), (), (vpk), (s), () och (). Specifikation av anslagsförändringar i förhållande tillregeringens förslag /85 nr nr Anslag föreslaget beslutat Förändring Ökning (H-) Minskning (-) Byråer för handels- och och råvarufrågor m. m. tionell utveckling (SIDA) 1500000 Uppskov - 1500000 107 150 bil. 107 150 bil. UtbildningsdeparlemenletUtbildning för tekniska yrken Forskningsanknytningav grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbeteMedicinska fakulteterna Ersättning åt författare m.fl. för uUåning av deras verkgenom bibliotek m. m. Vissabidrag till teater-, dans- och musikverksamhet Stöd till dagspressen Talboks- och punktskrifts-biblioteket: G 19 Förvaltningskostnader G 20 Produktionskostnader C 6 Prisstöd till jordbruket Industridepartementet C 4 Regionalpolitiskl stöd: G 1 Statistiska centralbyrån:Stafistik, register och prognoser -h 50000 - 323000 -I- 325000 -H 3 900000 - 3000000 -I- 3000000 + 6419000 -Hl 00 000 000 -I- I 125000 + 101125000 FiU 1983/84:47 Ökning (-(-) Minskning (-) - 1382000 -1- 5 956000 8 142 673 000 8 271 623 000 +128 950 000