bet · G701UU15 · 1983-12-31 00:00:00 — 46, atl med avslag påmolion 1983/84:534, motion 1983/ 84:966 och molion 1983/84:967, yrkande 19, ivad avser anslagel till utvecklingssamarbete genom SIDA och, med ändring av förslageni budgetpropositionen och proposition 1983/84: 154, bifaller medelsförslagen imolion 198.3/84:1173 och till Utvecklingssamarbete genom SIDA för budgetåret1984/85 anvisar etl reservationsanslag av . 38, Anslaget till utvecklingssamarbete genom SIDA () anser - underförutsällning av bifall lill reservationerna 20, 22, 23, 25 och 32 - dels att den del av ulskotielsyttrande på s. 74 som börjar med "1 överensstämmelse" och sluiar med"i del föregående" borl ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående tillstyrkt medelsförslageni motion 534 i vad avser utvecklingssamarbete genom SIDA och föreslårföljaktligen med ändring av förslaget i budgetpropositionen och proposition1983/84: 154 ell anslag för utvecklingssamarbete genom SIDA för budgeiåret1984/85 av . Till följd härav avstyrks motionerna 966, 967 och1173 i vad gäller delta anslag. dels alt utskottets hemställan ipunkt 4.7, moment 46, borl ha följande lydelse: UU 1983/84:15 123 46, alt med avslag på molion 1983/84:966,1983/84:967, yrkande 19, och motion 1983/84: 1173 i vad avser anslagel lillutvecklingssamarbete genom SIDA och med ändring av förslaget ibudgetpropositionen och proposition 1983/84:154 bifaller medelsförslagen imotion 1983/84:534 och till Utvecklingssamarbete genom SIDA för budgetåret1984/85 anvisar ett reservationsanslag av . Anslagettill utvecklingssamarbete genom SIDA (vpk) anser - under förutsättning avbifall lill reservationerna 18, 21, 22, 23, 26 och 35 - dels att den del av utskottets yttrande på s, 74som börjar med "I överensstämmelse" och slutar med "i delföregående" bort ha följande lydelse: Utskotlethar i det föregående tillstyrkt medelsförslagen i motion 967 och föreslårföljaktligen, med ändring av förslagen i budgetpropositionen och proposition1983/84:154, i enlighet med yrkande 19 i motion 967, ett anslag förutvecklingssamarbete genom SIDA för /85 av . Tillföljd härav avstyrks motionerna 534, 966 och 1173 i vad gäller delta anslag, dets att utskottets hemställan i punkt 4.7, momenl46, bort ha följande lydelse: 46. att med avslag på motion 1983/84:534,motion 1983/ 84:966 och molion 1983/84:1173 i vad avser anslaget lill utvecklingssamarbetegenom SIDA och med ändring av förslagen i budgetpropositionen och proposition1983/84:154 bifaller medelsförslaget i motion 1983/84:967, yrkande 19, ochtill Utvecklingssamarbete genom SIDA för /85 anvisar ettreservationsanslag av , , , och (alla m) anser dels att den del av utskoltets yttrande som pä s,79 börjar med "Utskottet finner" och pä s, 80 slutar med"molion 1167" bort ha följande lydelse: Delär önskvärt alt Afro-Art kan räkna med fortsatt stöd från SIDA även för sininformationsinriktade verksamhet. Utskottet anser emellertid inte att Afro-Artbör bli berättigad till generellt informationsbidrag. Generella bidrag mottasf. n. endast av en begränsad krets organisationer. Det är fråga om rikstäckandeorganisationer med bred verksamhet och kontakt UU1983/84:15 124 med slora opinionsgrupper, även sådana som normalt inlelar aktiv del i u-landsfrågorna. Afro-Arl är enligt ulskollets mening inle enorganisation av denna art ulan bör mer jämföras med de mindre, oftast påu-landsfrågor specialiserade ideella grupper som kan molla bidrag från SIDA förenskilda projekt. Mot dennabakgrund avslyrks motion 1167. dels all utskottets hemställan ipunkl 5, moment 2, borl ha följande lydelse: 2. all med avslag påmotion 1983/84: 1167 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottetanfört om bidrag lill Stiftelsen ,, , ,och (alla m) anser - under förulsällning avbifall lill reservation 33 - dets att den del av utskottetsyllrande på s. 81 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"C 4 avslyrks" bort utgå. dels all utskottets hemställan ipunkl 6, momenl I, borl ha följande lydelse: 1. all med avslag påmotion 198.3/84:967. yrkande 20. lill Slyrelsen för internationell utveckling.SIDA. för /85 anvisar etl förslagsanslag av . (vpk) anser dels alt den del av utskolletsyttrande pä s. 84 som börjar med "Eftersom det" och slutar med"dessa insaiser" bort ha följande lydelse: Utskottet är emellertid av den bestämda uppfattningen altSveriges insatser just vad gäller forskning om informaiionsordning kanförbäliras. SAREC har här en unik kompelens. SAREC:s forskning och insaiserinnebär en inriktning på just forskning. Inte mindre än niotiondelar av SAREC:s forskning är inriktat på atl bygga upp iredje väridensländers forskningsresurser. Delta är viktigt inte minst med tanke på atl avall u-landsforskning pågår i i-länderna. har som ell alliansfrilt land härvidlag eltsärskilt intresse att värna. Forskning om informationsproblem ärföga uppmärksammat utom möjligen av de Iransnationella bolagen, som sökerstyra mediapolitiken för sina egna intressen. Med hänsyn härtill finner utskotlet del befogal alt anvisaytleriigare 5 milj. kr. lill SAREC för forskning på della område, uiöver vadregeringen föreslår. Utskottet ansluter sig därmed till förslaget i motion1556. UU1983/84:15 125, dels all utskottets hemställan ipunkl 8. moment 5. bort ha följande lydelse: 5. att med bifall tillmolion 198.3/84: 1.556 och med ändring av budgelproposilionens förslag lillSAREC för / 85 anvisar elt reservationsanslag av . (vpk) anför Den svenska biståndspolitiken harunder de senasle lio åren undergått en kvaliiativ försämring och alltmeravlägsnat sig från de mål som bl. a. formulerades i proposition 1962 ochproposition 1968 och som fastlagts i tidigare riksdagsbeslut.Biståndspolitiken kännetecknas av en tilltagande urholkning ochkommersialisering. Industri- och företagarintressen får allt slörre inflytandepå bekostnad av strävandena all åstadkomma social och ekonomisk utjämning ochmedverka till en demokratisk uiveckling i motlagariänderna. Denna urarlning av den svenska bisiåndspolitiken inlräffari en lid då bistånd i stället med slöd i de tidigare uttalade målenborde sällas in i en global strategi för en ny ekonomisk världsordning. Deväxande och allt mäktigare transnalionella bolagen har skärpt sinutsugning av de fattiga ländernas råvaror och arbetskraft. Produktioneninternationali-seras och globala "Tabriker" växer fram. Den företagsinlerna handelns andel av världshandeln ökar.Frizonerna växer och blir alll fler i . I frizonen ersällsvärdlandets lagar med andra, mer "förelagsvänliga". Förelagen slipperskall, valutakontroll och sociala kostnader för sin underbetalda arbetskraft.De kan importera råvaror och halvfabrikat tullfritt osv. Denna utvecklingbefäster en internationell arbetsfördelning lill de falliga ländernas nackdel.Ett svenskt utvecklingssamarbele med länder som drabbas av ovan nämndaförändringar bör därför medvetet inriktas så alt del motverkar tendenserna tillutplundring, skuldsättning hos storbankerna i västvärldenökar, Kredil-poliliken gentemot länder i Iredje världen snedvrider utvecklingenlill atl gynna projeki som i första hand ger enorma vinster tilltransnalionella förelag och storbanker i slällel för atl bidra till inhemskproduktion för basbehov, Kreditpoliliken framlvingar också en anpassning avu-länders politik som leder lill lägre levnadsstandard och ökad arbetslöshet.Exempel finns också på hur skuldberoendei har utnylljals för ekonomisk ochpolitisk deslabilisering för alt framtvinga regimskiften som resulterar iföljsamhet mot imperialistiska intressen. UU 1983/84:15 126 Den här beskrivna internationella utvecklingenmotverkar alla slrävanden som svensk biståndspolitik har velatfrämja. Svenska Iransnationella förelags agerande i tredje väriden har ingenannan kvalitet och inga andra syften än t, ex, amerikanska transnalionellaförelags. Denförvärrade rovdriften på naturtillgångar och arbetskraft i Iredje världenmotiverar att svensk biståndspolitik stödjer motverkande progressiva krafter.En så inriktad biståndspolitik kräver att de tidigare fastlagda målen tillämpasstrikt, all u-hjälp skall vara gåvor - icke t, ex, halvkommersiella lån(u-krediter) och att biståndspolitiken hålls isär från svensk handelspolitikoch industripolitik, Sverigeär ett utvecklat kapitalistiskt industriland inom den kapitalistiskaväridsckonomin. Detta förhållande ulgör förvisso etl hinder för ensammanhängande och konsekvent politik till gagn för . För dellaskulle krävas en total samhällelig kontroll över utrikeshandel, kapitalöverföringarm, m,, vilket i sin tur skulle kräva alt bröt sig ur de ramar som denkapitalistiska världsordningen har angivit. Sådana långtgående förändringarvore i sig önskvärda, men rådande förhållanden torde ändå medge ensammanhängande och motsägelsefull biståndspolitik i enlighet med deursprungligen fasilagda målen. SlenSture Paterson (m) anför I utrikesutskottets yttrande 1979/80:20 behandlasmin molion 376 med hemställan atl inom FN;s ram upprätta en internationellforskningscentral med uppgift att klariägga vegetationens betydelse förnederbördsklimalel. Ulskoltet finner synpunkterna i motionen beaktansvärda men"vill inte nu ta slällning lill behovel av en särskild forskningscentral".Dock finner utskottet det "rimligt att regeringen verkar för enintensifierad forskning på området och för en samordning av den forskning som iolika sammanhang redan bedrivs". Denna sin mening ger utskottetregeringen lill känna. Tankegångarnafrån motion 1979/80:357 ålerkommer i min molion 1983/ 84; 1552, nu underbyggdamed ell från hämtat konkret exempel på vegetationens påverkan pånederbördsklimalel. Biomernas degenerering genom människans medverkan har genområdande samband i påtaglig grad bidragit till kontinentens uttorkning ochtilltagande ökenspridning. Omfattningenav pågående förstörelse av jordens vegetation är alarmerande, ,chef för , sammanfattar (TheEcologisl, 1984): " redan har 42%och av sina urspmngliga arealer med tropisk regnskog"; vidareenligt samma forskare: "Tropisk avskogning har en trolig påverkan på denklimatiska hydrologiska balansen i tempererade länder," - Nordiska arbetsgruppenför miljö och bisiånd ger samstämmiga UU1983/84:15 127 uppgifter i sin rapport : Av de iropiskaregnskogarnas ursprungliga areal återstod vid mitten av 1970-lalet endasl ;försvinner i 1.3 miljoner har sluten skog (huvudsakligen tropiskregnskog) och 2,3 miljoner har öppen skog (savannskog); i har den libyskaöknen avancerat mer änr söder ul och i nordvästraIndien har spritt sig under loppet av , - Villnesbörden om dennaomfattande förstörelse och dess återverkningar kan mångfaldigas. Problemels omfallning och behovel av forskning samlutveckling av ålgärdsprogram är av sådana dimensioner all resultatet inomrimlig tid endasl kan uppnås genom internationell samverkan, Inslrumenl för ensådan samverkan måsle vara etl internationellt en internationell konvention till skydd för biomerna och derasIranspiralionskapacitel, Konventionens uppgift blir all informera omnödvändigheten alt vidta ålgärder, ange målsätlning och lämna rekommendationeroch lämpliga ålgärdsprogram, Utskotlet finner att ytterligare forskning "är utanIvekan påkallad", men saknar underlag för all föreslå en satsning på ettinternationellt institut, Ulskoltet avstyrker därför yrkandet om all hosregeringen begära alt initiativ las lill skapande av en internationellforskningsinstitution, Samma behandling ger utskottet yrkandet om att hosregeringen anhålla om atl denna verkar för en iniernationell konvention. Det är min mening all problemen med den i många länderpågående ullorkningen och ökenspridningen endast kan lösas genom internationellsamverkan, har en framskjuten position på miljöområdet. Därför är detäven i här berört sammanhang en för regeringen angelägen uppgift att iinternationella fora rikta uppmärksamheten på della de falligasle folkens mestutvecklingshindrande problem. Förslag om skapande av en iniernationellkonvention och elt iniernalionelli forskningsinstitut är en konstruktiv väg föratt närma sig problemens lösning. Vidare skulle därmed ledauivecklingen mot en frigörelse från den passivitet som präglar hanteringenav ell av våra största globala miljöhot. och (alla m) anför Utskottsmajoriteten framhåller medanledning av yrkande 3 i motion 966 all del är rimligt alt givariandet i vissasituationer ålar sig atl läcka en slörre eller mindre andel även av de lokalakosinaderna för etl projekt. Majoriteten medger atl följden blir en form avvalulastöd men anser att restriktiva regler på områdei skulleförsvåra satsningar på projekt .som markvärd och landsbygdsutveckling. UU 1983/84:15 128 Moderata samlingspartiets utskottsföreträdare anserinte atl detta argument i det normala fallet kan anses särskilt relevant.Enligt vår uppfattning är del naluriigt och rikligt att ell u-land i förstahand använder sina egna resurser för att så långt möjligt främja sinabasnäringar och sörja för sin egen grundläggande försörjning. Ett av biståndetssyften är just alt uppmuntra en sådan inriktning av utvecklingspolitiken. Detkan därför inle vara fel atl ett givarland förväntar sig att mottagarlandetskall stå för större delen av de lokala kosinaderna och della i särskill höggrad när del är fråga om basbehovsinsatser. En motsatt inställning vore att fråntalandet ansvaret för sin egen utveckling, Slure (), Cåri Bildl (m), (c), (), (), () ochRune () anför Enligt vår uppfattning bör överskottet av svenskjordbruksproduktion i högre grad kunna utnyttjas för bislåndsändamål. Även ommålet för alll bistånd bör vara att bidra till förmåga att blisjälvförsörjande kommer under mycket lång lid framöver slora områden atl lidasvår brist på livsmedel, I genomsnitt av det svenska skördeöverskotlelgår åriigen till bistånd, varvid det upphandlas till väridsmarknadspriser. Vianser att åtgärder bör vidtas för atl öka storleken av de fasta åtaganden omspannmålsleveranser som gjort, Särskill angeläget blir detta om ellernär den internationella tillgången på vete minskar, StureKorpås och (båda c) anför I parlimotion 1173, yrkande 7, föreslåsalt anslaget till regionala program ökas med 65 milj. kr, i förhållande tillvad regeringen först föreslog i budgetpropositionen. Under intryck av motionenföreslog regeringen i sin senare proposition 154, att anslagsposten Regionalaprogram skulle räknas upp med 25 milj, kr. Regeringen föreslog då också attanslagen till UNDP och skulle räknas upp med vartdera 20 milj. kr. Underhänvisning därtill avstår vi från annal yrkande än ulskotiels. RuneÅngström (fp) anför Det svenska biståndet till enskilda organisationerhar huvudsakligen avsett humanitära ändamål. Biståndsmedel satsasockså på atl via svenska organisationer stärka vissa frivilliga organisationeri . UU 1983/84:15 129 Endasti undantagsfall har det dock hänt att svenskt stöd gått direkt tillicke-statlig organisation i ett u-land. Undertecknadanser det nu dags att i enlighel med vad som framförs i molion 534 prövamöjligheten att genom särskild fond, finansierad med bislåndsmedel, ge stödlill icke-slatliga organisationer i vilka verkar för en pluralistiskoch demokratisk samhällsutveckling. De faltiga folkens möjligheter tillekonomiskt och socialt framåtskridande är beroende av en fredlig ochdemokratisk utveckling i deras egna länder och i omvärlden. För en sädanutveckling är del väsentligt all idéerna om folkstyre, allmän rösträtt ochföreningsfrihet får en reell chans och alt de krafter som arbetar för detta fårbättre möjligheter lill sin verksamhet genom slöd av biståndsmedel, SlureKorpås och (båda c) anför I partimotion 1173, yrkande 4, föreslås,att katastrofanslaget ökas med 180 milj. kr. i förhållande lill vad regeringenförst föreslog i budgetpropositionen. Under intryck av motionen föreslogregeringen i sin senare proposition 154, att katastrofanslaget räknas upp med100 milj, kr. Regeringen föreslog dessutom då, att anslagel till skulleräknas upp med 80 milj, kr, IDA:s verksamhet är i hög grad inriktad på de mestbehövande. Under hänvisning lill det anförda avstår vi från annat yrkande änulskollets. Viönskar dock understryka, att katastrofanslaget skall användas för atl lindraverkningarna av kalastrofer. Det bör inte längre få fungera som en allmänuljämningspost. Medlen bör normalt inte få reserveras. De skall inte helleranvändas som allmän förstärkning av landramar. För programländer som befinnersig i långvarig kris av katastrofkaraktär bör stöd av delta slag vara en del avlandramen och inte las från katastrofanslaget, , , och (alla m) anför I molion 1558 har vi framhållit betydelsen av allulföra en genomgripande analys av bislåndels effekler i , som underlång tid tagit emot ell betydande bislåndsflöde från och andra länder. Delfinns klara lecken som tyder på att den socialistiska politik som Tanzaniaslagit in på är en starkt bidragande orsak lill den katastrofala ekonomiskautvecklingen i landet. Dellorde för den framtida inriktningen av bistånd vara av utomordentligvikt atl en sådan analys kommer lill stånd. Den lorde med fördel kunna utförasinom SAREC:s anslagsram. Förteckning övermotioner/yrkanden som behandlas i betänkandet Utskoltetsyttrande återfinns under punkt Utskolletshemställan återfinns under punkt ,2,4.7 Motioner väckta med anledning av budgetpropositionen1983/84:100, hil. 1983/84:488 av och 4.1 Hegeland(m) om bundet u-landsbisländ 1983/84: 530 av och 4.5 ()om biståndsfrågor rörande de tropiska regnskogarna 1983/84: 531 av och 4.1 () om bislåndsfrågor rörande fiskeprojekt 1983/84: 532 av och 4.4 UllaEkelund (c) om bistånd genom enskilda organisationer 1,2.4.3.4.4, 4.5 1983/84: 534 av m. fl. (fp) parlimotionom internationellt utvecklingssamarbete 1983/84:611 av och () omFN:s internationella kvinnokonferens i 1983/84: 612 av och 4.4 () om bistånd till enskilda organisationer 1, 2,4,1,4,2 4.3.4.4,4,5 1,2,4.7 1,2,3,4.2 4,3,4.4 4.5, 4,6, 5 1,2,3,4,7 - 5 1983/84:616 av () om u-ländernasenergiförsörjning* 198.V84: 765 av () om landramarna förutvecklingssamarbetet 1983/84: 767, yrkande 2, av m, fl. (vpk)partimotion om humanitärt bistånd till 1983/84:895 av m. fl. (fp) om elliniernalionelli narkotikaår 1983/84:965 av m. fl. (c) om bättrehandelsvillkor för , m, m, 1983/84:966 av Per m, n. (m) kommittémotion ominternationellt utvecklingssamarbele 1983/84:967 av m. fl. (vpk) partimotion ombiståndspolitiken 1983/84:969, yrkande 5, av m,fl, 1983/84: 1167 av m. fl. (c) (fp) (m) (s)om slöd till stiftelsen 1983/84: 1169 av och 4.1 () om inriktningen av det svenska bistånds- och utvecklingsarbetet UU 1983/84:15 Utskottets yttrande återfinns under punkt Utskottets hemställan återfinns under punkt 1,2,4,7 1983/84: 1171 av och 2 Tilländer(c) om rätt till omprövning av bislåndsavtal 1983/84: 1173 av m. fl. 1,2, 4,2, (c)partimotion om utrikes- och biständs- 4,3,4,4, 4,5 1983/84: 1174 av och 4,2 Silfverstrand(s) om utvecklingsbistånd till 1983/84: 1539 av () om 1983/84: 1543 av m, fl, (c) om stipendierför studerande frän ANC och SWAPO 1983/84: 1544 av () om biståndet lillNicaragua 1983/84: 1547 av () om stöd tillLesotho 1983/84: 1551 av () om informationen omu-landsbiständets historia 1983/84: 1552 av Slen () 2 ommiljövård i det svenska u-landsbi- 1983/84; 1.553 av () 8 omsamordning av SAREC:s och SIDA:s verksamheter 1983/84: 1555 av m, fl, (vpk) 4,4 1983/84: 1556 av m, fl, (vpk) 8 partimolionom en ny iniernationell informationsordning 1983/84: 1557 av () om 2 bidragtill återställande av skogstillgångarna i 1983/84: 1558 av m, fl, (m) 8 1983/84:2196 av om I 1983/84:2197 av och 4,1 () om spannmål som bundet 1983/84:2199 av () om I tillskolltill u-landsbisländet genom avgift på Systembolagets plastpåsar 1983/84: 2200 av m, fl, 4,4 (s) omslöd till kooperativt bistånd 1983/84:2201 av () och 4,5 () om kyrkornas väridsråds program för fred, nedrustning ochmänskliga rättigheter UU 1983/84:15 1983/84:2481 av och 4.5 () och vyrmelanmelodens möjligheter för energiproduktion i Motioner väckta med anledning av proposition 1983/84:154 1983/84:2773 av m. fl. (c) I kommittémotionom ökat anslag till utvecklingssamarbetet 1983/84: 2774 av m. fl. (fp)partimotion om ökat anslag till ulvecklingssamarbelet 1983/84:2775 av m. (m) 3. om anslaglill Internationellt utvecklingssamarbete ) 983/84: 2776 av m. O. (vpk) 1,3,4,5 partimotionom ökat anslag till internationellt utvecklingssamarbete 1,3,4.7 UU1983/84:15 133 U-ländernai det iniernationella samarbetet ................... 4 Proposition1983/84:100 ................................................. ..... 4 1 Anslagsutveckling,planeringsramar, m.m. Proposition1983/84; 100 ................................................ ..... 7 Proposition1983/84: 154 ......... ................................... 9 Motioner .......................................................................... ... 10 Utskottet .......................................................................... ... 11 2 Allmännariktlinjer för utvecklingssamarbetet Proposition1983/84: 100 ..................... ,......................... 14 Motioner .......................................................................... ... 20 Ulskottel ........................................................................... ... 21 3 Bidraglill internationella biståndsprogram (C 1) Proposition1983/84: 100 ................................................ ... 35 Proposition1983/84; 154................................................. ... 40 4 Utvecklingssamarbetegenom SIDA (C 2) 4.1 Åierflöde av bislåndsmedel,bundet bisiånd, utvärdering m, m. Proposition198.3/84: 100 ............................................. 47 Motioner ......................................................... ............ ... 47 Ulskottel ................................................... .................. 48 4.2 Samarbetemed enskilda länder Proposition198.3/84: 100................................................ ... 51 Motioner .......................................................... ,...,......... 52 Utskottet ........................................................................ ... 54 4.3 Humanitärt bistånd iLatinamerika och Söd ra saml anslagsposlen Regionala insatser Proposition1983/84: 100 .............................................. 56 Proposition1983/84: 154...................................... ........ ... 58 Utskottet ........................................................ ............. 59 4.4 Bisiånd genom enskildaorganisationer och anslagsposlen Katastrofer m, m, Proposition1983/84; 100 ...... ,....... ,............................. ... 61 Proposition1983/84; 154 .............................................. ... 62 Motioner ,............................. ....... ,,,............................. 62 Utskottet ................................. .......... ,...................... 64 4.5 Särskildaprogram, miljö- och markvård samt energi Proposition1983/84: 100................................ .............. 68 Proposition198.3/84: LS4 ...,..,.,.,................................... Motioner .................................... ::::............................ 69 Utskottet .............................. ...... ..................... 70 4.6 .Anslagetlill utvecklingssamarbete genom S\D\ Proposition 1983/84: 100 ..,.............. '...,.................. 73 Proposition1983/84: 154 .............. ......,,,:...................... 73 Motioner ................................ r: .:............. . ,.,............... 4.7 Samladehemslällanden under punkl 4 ................... 74 UU1983/84:15 134 Proposition1983/84: 100 ................................................. ... 78 Utskottet........................................................................... ... 78 6 Styrelsenför internationell utveckling, SIDA (C 4) Proposition1983/84: 100 ................................................. ... 80 Motion................................................................................ ... 81 Utskotlet ........................................................................... ... 81 7 Nämnden föru-landsulbildning (C 5) .......................... ... 82 8 Slyrelsen föru-landsforskning, SAREC (C 6)