bet · G701AU12 · 1983-12-31 00:00:00 — Ungdomar soinhar rätt till ersättning från arbetslöshetskassa kan dock välja att arbeta påheltid. Utskottet har i det tidigare betänkandet behandlat fråganoin möjlighet i första hand för kommunerna som arbetsgivare att på egenbekostnad utsträcka arbetstiden. Som har utvecklats i betänkandet kan detfinnas skäl att utvidga denna möjlighet i jämförelse med vad som harföreslagits i regeringens proposition. Utskottet har närmast tänkt på ungdomarsom har försörjningsskyldighet och för vilka det är bättre att de får arbetamer än i ungdomslag än att deras inkotnst måstekompletteras med socialbidrag från kommunen. Enligt utskottets mening kan dockäven i andra fall finnas skäl för att anlita den här avsedda lösningen. Påvissa håll bedriver kommunerna en verksamhet enligt Isärskilda program för attge stöd åt ungdomar med särskilt svåra personliga eller sociala problem,missbruksproblem o. d. I sådana fall är det ofta viktigt att stödåtgärdernautformas så att ungdomarna hålls aktiva genom arbete,utbildning eller annan social träning. I viss mån tillåter den föreslagna lagendetta redan i sin hittillsvarande utformning, nämligen på det sättet att arbetei ungdomslag kombineras med utbildning. Utskottet finner emellertid att det medsikte på denna grupp av ungdomar bör öppnas möjlighet att möta de särskildaproblemen även med en viss utsträckning av arbetstiden i ungdomslaget. AU1983/84:12 13 Detta kan ske genom en jämkning av lagtexten i 7 §. Vidare bör i samma paragraf göras en redaktionell ändringsom avser att tydligare markera att det är förhållandena vid anvisningen tillarbete i ungdomslag som avgör den arbetstid som blir aktuell för ungdomar medrätt till ersättning från arbetslöshetskassa. Vad ovan sagts innebär att ett yrkande i motion 162 omvidgade möjligheter för arbetsgivaren att utsträcka arbetstiden delvistillgodosetts. I proposition 26 har understrukits betydelsen av attarbete i ungdomslag varvas med utbildning. Enligt utskottets mening är detviktigt att kommunerna gör stora ansträngningar att utöver arbetet erbjudaungdomarna utbildning dels i det arbete,som utförs på arbetsplatsen i fråga,dels inom de områden som kan stärka ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden. Utskottet föreslår därför att det till kommunerna utgårett stöd på . per dag och ungdom som stimulansbidrag till ungdomarnaoch/eller för att bidra till kommunens utbildningskostnader. Regeringens lagförslag innebär attom en deltagare i ungdomslag skilts från sin anställning i laget enligt 11 8 pågrund av misskötsamhet eller enligt 12 8 på grund av avvisande av erbjudande aven annan anställning eller annat skäl får deltagaren inte ges ny anvisning tillungdomslag förrän . Å andra sidan har deltagaren rätt till enny anvisning senast . Utskottet vill i anslutning härtill framhålla att det ärarbetsförmedlingen som i det enskilda fallet avgör när en ny anvisning skallske. Att det i lagen har föreskrivits en längsta tid inom vilken ny anvisningskall ske bör inte fattas så att arbetsförmedlingen i allmänhet skall vänta sålänge. Tvärtom bör ny anvisning i regel ske efterfyraveckorstiden. I vart fall bör anvisningen ske ,dvs. som arbetsförmedlingen får använda för utredning m.m. innanen arbetssökande anvisas arbete i ungdomslag. I enlighet härmed bör ändringgöras i 14 8 andra stycket. I övrigtgodtas de i proposition 46 framlagda lagförslagen. Ställningstagandena innebär att motionerna 21, 28, 34, 62,155 och 163 i aktuella delar avstyrks i den mån de inte tillgodosetts genom vadovan anförts och föreslagits. Andra frågor kring verksamheten med ungdomslag Med hänvisning till vad som anförtsi betänkandet AU 1983/84:8 (s. 392) avstyrks yrkandena i motion 29 om kommunalaberedskapsarbeten, motion 23 om redovisning i arbetsmarknadsstatistiken avdeltagare i ung- Rättelse: S. 16, efter rad 15 Tillkommer: Beträffande underkurstiden. AU1983/84:12 14 domslag och motion 162 om utbildningsbidrag till ochhandledning av deltagare i ungdomslag m. m. Beredningstiden i harvarit kort, och ändringarna i regeringens förslag är betydelsefulla. Detinnebär att det förslag rörande ungdomslag som skall genomföras delvis ärett annat än regeringsförslaget, vars genomförande nu förbereds av myndigheteroch kommuner. De delvis nya förutsättningarna kan leda till svårigheterinledningsvis när det gäller att anvisa platser i ungdomslag. Utskottet harförståelse för detta men vill erinra om möjligheterna till ersättning för demsom måste vänta för att få en plats anvisad och om att lagen dessutom ger denunge rätt till lön så snart anvisning utfärdats, även om tillträdet fillanställning dröjer något. Det snabba utarbetandet av de förslag som föreliggerleder också till krav på en fortlöpande uppföljning så att regeringen vid behovkan lägga fram förslag till modifieringar av det regelsystem som skall styraverksamheten med ungdomslag. Regeringen bör återkomma med en redovisning avverksamheten i ungdomslag . Förslag till ändringar iregelsystem m. m. kan därefter lämnas senast i budgetpropositionen i januari1985. Utskottet vill särskilt peka på två frågor som bör uppmärksammas iutvärderingen. Det gäller arbetstidens längd och kretsen av arbetsgivare somfår driva ungdomslag. När det gäller arbetstidens längd har utskottet i det föregåendelagt förslag som dels ger kommunerna möjlighet att i vissa fall förlängaarbetstiden utöver föreslagna , dels förbättrar förutsättningarnaatt kombinera arbete i ungdomslag med utbildning. Dessa förslag underlättarför kommunerna att kombinera arbete och utbildning så att den unge kan erbjudasaktiviteter som närmare svarar mot normal arbetstid. mening är det angeläget att de samlade aktiviteterna leder fill attungdomarna får en dagsrytm som är anpassad till arbetslivets villkor. Utskottet vill förorda att frågan om arbetstidensförlängning tas upp till förnyad prövning i samband med utvärderingen. Därvidbör hänsyn tas till de fördelar den enskilde unge får genom en förlängning avden dagliga arbetstiden men också till reformens såväl statsfinansiella somsamhällsekonomiska och sociala effekter. Vidare bör i diskussionen vägas in debehov som finns hos andra grupper av arbetssökande. I fråga om kretsen av arbetsgivare som får drivaungdomslag har utskottet i det föregående förordat en sådan utvidgning att ävenkommunala bolag m. m. kan innefattas. Utskottet har också förordat andrautvidgningar som får göras av kommunen, länsarbetsnämnden ochskogsvårdsstyrelsen. När det gäller åtgärder för ungdomar i den aktuella ålderninom det privata näringslivet vill utskottet hänvisa till den föstärkning avåtgärderna som besluten om rekryteringsplatser och enskilda beredskapsarbeteninnebär. AU1983/84:12 15 Utskottet utgår ifrån att den samlade medelsarsenalen för18-19-åringar används på ett flexibelt sätt och att länsarbetsnämnderna i resp.län samordnar de olika åtgärderna så att de får så god effekt som möjligt.Utskottet vill emellertid tillägga att de nu nämnda besluten om åtgärder för18-19-åringar dvs. rekryteringsplatser, enskilda beredskapsarbeten och den nuföreslagna utbyggnaden av regelsystemet för ungdomslag medför attåtgärdsarsenalen för denna åldersgrupp nu är mångskiftande och delvisotillräckligt samordnad. Regeringen bör därför överväga om det behövs enändring i någon del av åtgärdssystemet för 18-19-åringarna. /81 bedrivs försök med gymnasiallärlingsutbildning. Denna har varit mycket framgångsrik. Vid den utvärdering avverksamheten som gjorts av har det visat sig att 96av 100 lärlingar får fast arbete i företagen och att de övriga får anställningutanför företagen. En viss utbyggnad av denna utbildning kommer att skeinnevarande läsår enligt fattade beslut. Från de synpunkterarbetsmarknadsutskottet har att företräda är det önskvärt att en ytterligareutbyggnad kommer till stånd redan under innevarande budgetår i den utsträckningdetta visar sig vara praktiskt möjligt. Regeringen bör vidare föreslå eventuellt nödvändigaåtgärder för en bättre samordning av ungdomsplatserna inom skolansuppföljningsansvar och ungdomslagen. Likaså bör regeringen i samband medutvärderingen av ungdomslagen ta hänsyn till och ge förslag om åtgärder medanledning av uttalande att ett samlat ansvar bör tas för helaungdomsgruppen . Vad utskottet här anfört om utvärdering av verksamhetenmed ungdomslag bör ges regeringen till känna. Enligt vad utskottet inhämtat har vissa parter som berörsav ungdomslagen redan inlett förberedande diskussioner med syfte att komma framtill ett särskilt avtal för ungdomslagsverksamheten. Det är enligt utskottetsmening mycket viktigt att kollektivavtal för arbetslivspraktik i ungdomslagkommer fill stånd över hela arbetsmarknaden. Detta blir en ytterligare garantiför att alla skall göra sitt yttersta för att ungdomarna skall kunna beredasnödvändig arbetslivspraktik i stället för att hänvisas till öppen arbetslöshetoch kontantstöd enbart. bör göra ett uttalande om vad utskottet häranfört om kollekfivavtal för arbetslivspraktik i ungdomslag. Utskottet vill slutligen framhålla att idén med ungdomslagsyftar till att ungdomarna skall beredas arbete på denöppna arbetsmarknaden. Ungdomslagen skall fungera som en sluss till den reguljäraarbetsmarknaden. Det är därför viktigt att arbetsförmedlingen har en aktivoch fortlöpande kontakt med ungdoinarna i ungdomslagen för att tillvarata deraslångsiktiga intressen. Det är en självklarhet att de ungdomar som har enintresseinriktning mot andra yrkesområden än dem som anvisningen tillungdomslag innebär, i första hand erbjuds de lediga arbeten på sådana områdensom ställs till arbetsförmedlingens förfogande. AU1983/84:12 16 När arbetsförmedlingen har arbetenpå den öppna marknaden att erbjuda skall sålunda hänsyn tas till ungdomarnasintresseinriktning, ungdomslagets funktion, arbetsgivarnas behov ochnödvändigheten att upprätthålla kravet på att den som finns i ett ungdomslag -på samma sätt som i andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder - skall ta ledigalämpliga arbeten när sådana erbjuds på den öppna arbetsmarknaden. Utskottet tillstyrker förslagen iproposition 26 att arbetsgivare som anordnar ungdomslag skall få bidrag medbelopp som motsvarar hela ersättningskostnaden för deltagarna i ungdomslagliksom att särskilt bidrag utgår med . per dag och deltagare föradministrationskostnader m.m. Dessutom bör, som föreslagits i det föregående,kommunerna kunna få ett bidrag med . per dag och ungdom tillutbildningskostnader. Beträffande ungdomar som startar egen verksamhet skall härtilläggas att avsikten är att sådana ungdomar skall få bidrag med . Visar sig för kort skalllänsarbetsnämnden kunna förlänga den till . Därutöver är det meningen attlänsarbetsnämnden skall kunna erbjuda de ungdomar det här gäller - om så behövs- AMU-kurs i eget företagande, varvid utbildningsbidrag utgår under kursfiden. Med hänvisning fill vad som anförtsunder motsvarande rubrik i betänkandet AU 1983/84:8 (s. 42) fillstyrkerutskottet aU det för verksamheten med ungdomslag under innevarande budgetåranvisas ett förslagsanslag av 420 milj. kr. samfidigt som ett i mofion 28föreslaget lägre anslagsbelopp avstyrks. 1. beträffande lagstiftning omverksamhet med ungdomslag att med anledning av motionerna 1983/84:21yrkande 15, 1983/84:27, 1983/84:28 yrkandena 8-12, 1983/84:29 yrkandena 1 och2, 1983/84:32, 1983/84:34 yrkandena 4-7, 1983/84:62 yrkande 2, 1983/84:155,1983/84:162 yrkande 1, 1983/84:163 yrkandena 1 och 3, samt med avslag påmotionerna 1983/84:34 yrkande 3, 1983/84:62 yrkande 1, 1983/84:160 och1983/84:163 yrkande 2 antar de genom proposition 1983/84:46 framlagdalagförslagen med den ändringen att följande paragrafer i förslaget till lag omarbete i ungdomslag hos offenthga arbetsgivare ges som utskottets förslagbetecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag 1 8 Denna lag innehåller regler om arbete i ungdomslag hosstaten, kommuner, landsfingskommuner, kommunalförbund, församlingar ochkyrkliga AU1983/84:12 17 Regeringens förslag Utskottels förslag samfälligheter för arbetslösa ungdomar som har fyllt artonmen inte . Reglerna tillämpas också på ungdomar som inte har och som bereds eller har bereits undervisning, vård eller omsorgeri övrigt enligt lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktui-veckUngsslörda. Ett ungdomslag är en grupp av ungdomar som deltar sombiträden i arbete som utförsåt arbetsgivaren och uträttar andra nyttiga sysslor som annars inte skulle hablivit uträttade. Syftet är att ungdomarna skall få en meningsfull sysselsättningoch praktisk erfarenhet av arbetslivet. 2 8 bedömer hurmånga platser i ungdomslag som behövs och träffar överenskommelser medlandstingskommunen och med statliga myndigheter, kommunalförbund, församlingaroch kyrkliga samfälligheter inom nämndens verksamhetsområde om inrättande avsådana platser hos dem. De ungdomar sorri inte placeras hos en sådan offentligarbetsgivare skall beredas plats i ungdomslag hos den koinmun där de ärkyrkobokförda. Kommuner och landstingskommuner som bedriver verksamhet iaktiebolag, ekonomisk förening, stiftelse eller annan särskild företagsformfår träffa överenskommelse med förelaget om au platser i ungdomslag skallinrällas där. Företaget skall då vara arbetsgivare för de ungdomar som fårsådana platser i ungdomslag. Denoffentliga arbetsförmedling- Denoffentliga arbetsförmedling- enanvisar ungdomarna arbete i ung- en anvisar ungdomarna arbete i ung domslag hos den arbetsgivare som domslag hos den arbetsgivare som förmedlingen finner lämpligast. förmedlingen efter samråd med den Ungdomarsom anvisas arbete i Ungdomar som anvisas arbete i ungdomslagskall vara anmälda som ungdomslag skall vara anmälda som arbetssökande hos arbetsförmed- arbetssökande hos arbetsförmed lingen, oförhindrade att arbeta på lingen och, om det inte finns starka helfid och beredda att anta erbjudet personliga skäl för annat, varäoför- lämpligt arbete under fid för vilken hindrade att arbeta på heltid och de inte har anmält hinder som kan beredda att anta erbjudet lämpligt godtas. arbete under tid för vilken de inte har anmälthinder som kan godtas. Anvisning skall ske om arbetsförmedlingen inte kan finnaannan lämplig anställning åt den unge och om inte heller lämplig utbildning kananordnas eller annan åtgärd vidtas inom ramen för ett arbetsmarknadspolitisktprogram. Ansträngningarna att finna annan anställning eller utbildning skallfortsätta under hela den tid då den unge har plats i ett ungdomslag. En medlem i ett ungdomslag arbetarunder ordinarie eller schemalagd arbetstid sådana dagar som är arbetsdagar hosarbetsgivaren, dock i genomsnitt . De som påannat sätt än genom arbete i ungdomslag har förvärvat rätt att vid arbetslöshetfå ersättning från en erkänd arbetslöshetskassa kan välja att arbeta i ungdomslagetpå heltid. De som inte väljer detta och andra ungdomar arbetar i genomsnittfyra fimmar per dag. Arbetsgivaren kan med stöd av kollektivavtal på egenbekostnad utsträcka den nu angivna arbetstiden, när det finns praktiska hindermot avbrott i arbetet eller andra liknande skäl. En medlem i ett ungdomslag arbetarunder ordinarie eller schemalagd arbetstid sådana dagar som är arbetsdagar hosarbetsgivaren, dock i genomsnitt . De som vidanvisningen till arbete i ungdomslag pä annat sätt än genom sådant arbete harförvärvat rätt att vid arbetslöshet få ersättning från en erkänd arbetslöshetskassakan välja att arbeta i ungdomslaget på heltid. De som inte väljer detta ochandra ungdomar arbetar i genomsnitt . Arbetsgivaren kan medstöd av kollektivavtal på egen bekostnad utsträcka den nu angivna arbetstiden,när den unge är underhållsskyldig gentemot annan eller det annars finns starkapersonliga skäl eller när det finns praktiska hinder mot avbrott i arbeteteller andra liknande skäl. Ungdomar som avses i 1 § andra stycket får välja arbete påheltid eller kortare arbetstid. 10 8 En medlem i ett ungdomslag somhar fått annat arbete eller antagit ett erbjudande om utbildning som han ellerhon inte kan delta i vid sidan av verksamheten i ungdomslaget eller som avnågot annat skäl vill lämna anställningen i ungdomslaget, skall anmäla dettatill arbetsgivaren. Genom denna anmälan upphör anställningen. Någonuppsägningstid behöver inte iakttas. När en medlem i ett ungdomslag fyller upphör anställningen i laget. När en medlem i ett ungdomslag fyller upphöranställningen i laget. Detsamma gäller när någon som avses i 1 § andra stycketfyller . Arbetsförmedlingen skall anvisa arbete i ungdomslag från det att den unge har anmält sig som arbetssökande hosförmedlingen och uppfyllt villkoren i övrigt för anvisning. Har den unge anmältsig efter att ha slutat skolan eller annan utbildning som inte har varit heltkortvarig, skall anvisningen i stället ske senast . Har någonskilts från sin anställ- Har någon skilts från sin anställ- ning enligt11 eller 12 8 får en ny ning enligt 11 eller 12 8 får en ny anvisning inte ske förrän . Arbetsförmedlingen skall på nytt anvisa arbete i ungdomslag senast från det att anställ- anvisninginte ske förrän . Arbetsförmedlingen skall på nytt anvisaarbete i ungdomslag senast från det att anställ- AU1983/84:12 19 Regeringens förslag Utskottets förslag Detta gäller även ningen upphörde. Dettagäller även när den unge har begärt prövning av när den unge har begärt prövning av beslutet och saken inte har slutligt beslutet och saken inte har slutligt avgjorts. Har den unge uppfyllt vill- avgjorts. Har den unge uppfyllt vill koren för anvisning först efter det att koren för anvisning först efter det att anställningen upphörde, räknas tre- anställningen upphörde, räknas sju- månaderstiden från denna senare veckorstiden från denna senare tid tidpunkt, punkt. Om anvisning inte sker inom föreskriven tid eller om denunge tilldelas uppgifter som inte är lämpliga på det sätt som anges i 4 §, unge rätt till lön från arbetsgivaren eller, om den unge inte är anställd,ersättning från kommunen motsvarande den dagpenning från en erkänd arbetslöshetskassasom den unge har förvärvat rätt till. Ersättningen är per dag om denunge inte har rätt till dagpenning eller om dagpenningen är lägre än detbeloppet. Beslut om sådan lön eller ersättning fattas på den unges begäran avarbetsförmedlingen. 2. beträffande utvärdering attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omutvärdering av verksamheten med ungdomslag, 3. beträffanderiksdagsuttalande om kollektivavtal för arbetslivs praktik i ungdomslag att riksdagengodkänner vad utskottet anfört. 4. beträffandeandra frågor kring verksamheten med ungdomslag att avslår motionerna1983/84:23,1983/84:29 yrkande 3 och 1983/84:162 yrkandena 2, 3, 4, 6 och 7, attriksdagen dels godkänner de i proposition 1983/84:26 förordade grunderna förstatsbidrag till verksamhet med ungdomslag, dels som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om införande av ett särskilt bidrag till utbildningskostnader, attriksdagen med bifall till regeringens förslag i propositionerna 1983/84:26 och1983/84:46 samt med avslag på motion 1983/84:28 yrkande 13 till Statsbidrag förungdomslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 undertionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . att förevarande ärende företas tillavgörande efter endast en bordläggning. AU1983/84:12 20 Närvarande: (), (), ErikJohansson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (vpk), ()och (). /, Lagstiftning om verksamhet medungdomslag (mom. 1 och 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "Vid den" och på s. 15 slutar "tillkänna" bort ha följande lydelse. Inledningsvis kan noteras att ungdomslagen skall ses i ettstörre sysselsätt-ningspolitiskt sammanhang, där målet är att avskaffa arbetslöshetoch undersysselsättning samt skapa jämlikhet mellan män och kvinnor. I , liksom i andra äldre industriländer, harlångsammare ekonomisk tillväxt och snabb rationalisering fördjupatlågkonjunkturerna och försvagat högkonjunkturerna. Det därigenom växandearbetslöshetsproblemet har gjort allt större arbetsmarknadspolitiska insatsernödvändiga. Utan dessa skulle situationen varit utomordentligt allvarlig. Detmåste emellertid betonas, att växande och mer konstanta sysselsättningsproblemi längden inte kan mötas endast med hjälp av arbetsmarknadsåtgärder. Antaletfasta arbeten måste väsentligt ökas. Det kan ske genom att förena en aktivindustripolitik med en utbyggnad av den offentliga sektorn. Den sistnämnda har,inte minst i det nuvarande krisläget, en stor sysselsättningspolitisk roll. När utskottet nu har att ta upp ärendet till förnyadbehandling måste hänsyn vidare tas till den kritik som från bl. a.vänsterpartiet kommunisternas sida har riktats mot regeringens utformning avungdomslagen. Den kritiken kan sammanfattas i följande tre huvudpunkter: Det är fel attbara erbjuda majoriteten av ungdomarna deltidsarbete med . Arbete iungdomslag måste syfta framåt mot fast anställning, vilket inte är innebörden iregeringens förslag. Regeringensförslag innebär långtgående tvångsåtgärder och förnekar konsekvent ungdomarnasrätt till medinflytande över arbetsplatser och val av inriktning. kommunisterna har visat på hur man skallkunna komma till rätta med dessa brister genom de förslag som vpk har redovisati betänkandet AU 1983/84:8. Vidden förnyade prövning som har skett harutskottet stannat för att problemen bör lösas genom att lagstiftningen i detväsentliga utformas såsom vpk förordat i reservation 21 och därtill knutna AU1983/84:12 21 följdreservationer i det nyssnämnda betänkandet. I dettasammanhang föreslås därutöver att verksamhet med ungdomslag även skall kunnaomfatta förståndshandikappade i åldern och att kommunägda företagskall få räknas som bidragsberättigade arbetsgivare. Enligt regeringens förslag är huvudregeln att arbetstidenskall vara fyra firnmar per arbetsdag. Ungdomar som har rätt till ersättningfrån arbetslöshetskassan kan dock välja att arbeta på heltid. Av flera skäl anser utskottet att huvudregeln bör vara attungdomarna i ungdomslagen skall erbjudas arbete på heltid. Endast i de fall dåden unge själv så önskar eller dennes förhållanden i övrigt lägger hinder ivägen för heltidsarbete bör kortare arbetstid förekomma. Om regeringens förslagskulle genomföras kommer det att innebära en olycklig uppdelning av de unga-desom är kvalificerade för heltidsarbete genom rätten till kassaersättning ochde som inte är det. Vidare torde det ur försörjningssynpunkt vara nödvändigtatt erbjuda heltidsarbete. Det har också ett värde att arbete i ungdomslag,även vad gäller arbetstiden, i största möjliga utsträckning liknarförhållandena på arbetsmarknaden i övrigt. För att arbetet i ungdomslag skall vara framåtsyftande medhänsyn till ungdomarnas framtida yrkesliv bör en del av arbetet kunna utgörasav studier. Andelen studier kan beroende på personliga och lokala förhållandenvariera mellan hälften och en fjärdedel av den totala arbetstiden. Istatsbidragshänseende skall härvid anses att tre åttondelar av arbetstidenutgörs av studier. På grund av den korta tid som återstår tills verksamhetenskall starta och de modifieringar som gjorts i de ursprungliga förslagen tillungdomslag är det angeläget att verksamheten fortlöpande följs och utvärderas.Regeringen bör återkomma till med en redovisning under hösten 1984och i samband därmed lägga fram de förslag till förändringar som betingas avgjorda erfarenheter. dels att utskottets hemställanunder 1 och 2 bort ha följande lydelse: 1. beträffande lagstiftning omverksamhet med ungdomslag att med bifall fiH motionerna 1983/84:21yrkande 15 och 1983/84:163 och med anledning av motionerna 1983/84:27, 1983/84:29yrkandena 1 och 2 och 1983/84:32 samt med avslag på motionerna 1983/84:28yrkandena 8-12, 1983/84:34 yrkandena 3-7, 1983/84:62 yrkandena 1 och 2,1983/84:155, 1983/ 84:160 och 1983/84:162 yrkande 1, dels antardet genom proposition 1983/84:46 framlagda förslaget till lag om arbete iungdomslag hos offentliga arbetsgivare med den ändringen att följandeparagrafer ges som Alternativt förslag betecknade lydelse: AU 1983/84:12