bet · G701AU5 · 1983-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas dels regeringens skrivelse1982/83:176 om de kommunalanställdas förhandlingsrätt, dels 16 mofioner ommedbestämmandefrågor m. m. Motionerna väcktes under allmänna mofionstiden1983. Inledningsvis behandlar utskottet vpk:s mofion1982/83:1057 i vilken yrkas så omfattande förändringar av nuvarandelagsfiftning att ett helt nytt arbetsrättsligt system skulle bli följden om degenomfördes. Utskottet avstyrker dessa förslag. Vpk reserverar sig för bifallfill parfimofionen. Utskottetavstyrker även krav i motion 1982/83:181 av () om en preciseringav arbetstagarbegreppet. Ett skäl härtill är att utskottet vill attmedbestämmandelagen (MBL) skall ha ett vidsträckt tillämpningsområde. I dethär sammanhanget behandlas också mofion 1982/83:2178 av ()och () om ökat utrymme för ideella insatser inom denoffentliga sektorn. Utskottet är positivt till sådana insatser men menar atteventuella problem i sammanhanget bör kunna lösas genom avtal mellan parterna.Motionen avstyrks. Itre motioner behandlas medbestämmandets utformning i mindre företag. Det gällermotion 1982/83:182 av (), 1982/83:1636 av m. (m) och 1982/83:2063 av m. fl. (c). Utskottet avvisar tankar pålagstiftning som syftar till att arbetstagarnas rätt till medbestämmande skallutövas i en viss form. Det måste ankomma på arbetsmarknadens parter attavtalsvägen ange de lämpliga formerna för förhandling och information. Isammanhanget erinrar utskottet också om att medbestämmandets utformning vidmindre företag tas upp i utvecklingsavtalet mellan SAF och LO/PTK. Moderata samlingspartiets och representanter iutskottet reserverar sig på denna punkt. Dennegafiva föreningsrätten, dvs. rätten att stå utanför en organisafion, tas uppi motion 1982/83:667 av () och () samt motion1982/83:1522 av m. fl. (m, c och fp). Nära anknytning härtillhar ett yrkande av () i motion 1982/83:656 om förbud motorganisationsklausuler. Utskottet anser att negativ föreningsrätt och förbudmot organisafionsklausuler skulle inkräkta på avtalsfriheten och avstyrkermotionerna. Moderata samlingsparfiets representanter i utskottet reserverarsig. 1Riksdagenl983/84. AU1983/84:5 2 Avstyrkande från utskottet ochreservation från moderata samlingspartiet är slutresultatet även i behandlingenav yrkanden rörande facklig vetorätt vid entreprenader i motionerna1982/83:1636 av m. fl. (m) och 1982/83:1523 av (). Begränsningar i rätten att använda blockad somstridsåtgärd tas upp i flera mofioner. m. fl. (m) föreslår imotion 1982/83:1636 dels generell begränsning i blockadrätten, dels förbud motblockad av enmansfö-retag. Det senare yrkandet återfinns även i motion1982/83:1525 av m. fl. (c och m) och motion 1982/83:2063 avOlof m. fl. (c). m. fl. (m, c, fp) yrkar i motion1982/83:1521 förbud mot blockad av företag som inte har fackligt anslutna ochsom vägrar teckna avtal. Utskottet föreslår att skall avslåmotionerna. Utskottet menar att den särskilda kartläggning av stridsåtgärdernasom på regeringens uppdrag pågår bör avvaktas innan tar upp tillbehandling här aktuella yrkanden. Reservationer har avlämnats av moderatasamlingspartiet och av centerparfiet. I sammanhanget avstyrker utskottet ävenett krav i motion 1982/83:2145 av m. fl. (c) om redovisningav konfliktbidrag. () och () föreslår imotion 1982/ 83:1511 en analys av skadestånd enligt den arbetsrättsligalagstiftningen. Utskottet avstyrker motionen, och moderata samlingspartietreserverar sig mot detta. Formerna för medbestämmandet vid politiska beslut i bådestat och kommun behandlas i tre motioner. Det gäller 1982/83:1127 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c), 1982/83:1636 av m. fl. (m) och 1982/ 83:2063av m. fl. (c). Utskottet delar den uppfattning som förs fram iregeringens skrivelse 1982/83:176 i vilken anförs att eventuella problem närdet gäller gränsdragningen mellan de anställdas medbestämmanderätt och denpolitiska demokratin bör lösas avtalsvägen. Det gäller enligt utskottets meningsåväl för den kommunala som den statliga sektorn. Moderatasamlingspartiet, centerparfiet och folkpar-fiet har reserverat sig motutskottets ställningstagande. Ändringar av medbestämmandets utformning i kanslihusetkrävs i motion 1982/83:1538 av () och i motion 1982/83:2063av m. fl. (c). Motionerna avstyrks av utskottet med hänvisningtill bl. a. ett redan igångsatt översynsarbete. Moderata samlingsparfiets ochcenterparfiets ledamöter i utskottet reserverar sig mot detta. Slutligen avstyrker utskottet yrkanden i motion1982/83:2063 av m. fl. (c) om inskränkningar i de statligtanställdas medbestämmande vid tillsättning av chefer. Moderata samlingspartietoch reserverar sig till förmån för motionen. AU1983/84:5 3 1982/83:181 av () I mofionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag om fillägg till eller ändring i lagstiftningen i syfte att inom olikarättsområden precisera "arbetstagarbegreppet". 1982/83:182 av () I motionen yrkas att hos regeringen hemställeratt mofionen överlämnas till arbetsrättskommittén för övervägande och förslag. 1982/83:656 av () I motionen yrkas att uttalar sig för attorganisationsklausuler i fackliga avtal ej bör förekomma då de i prakfikeninskränker föreningsfriheten och individens fri- och rätfigheter. 1982/83:667 av () och () I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om införande av negativ föreningsrätt. 1982/83:1057 av m. (vpk) I motionen yrkas 1. att hemställer hos regeringen om förslagsom innebär a) att arbetsmarknadslagarna tillförs följandedemokratiska rättigheter för fackförening: delsutvidgad förhandlingsrätt och informationsrätt i alla frågor utan undantag, att gälla även påkoncernnivå, dels lagstadgad strejkrätt för lokal och central fackförening,dels vetorätt för fackförening i följande frågor: företagsnedläggelser, rafionaliseringar,avskedande och omplaceringar, i alla entreprenadfrågor, i data- ochteknikfrågor samt arbetsorganisationsfrågor, b) att ingastrejkskadestånd skall kunna utdömas och därmed fredsplikts-bestämmelserna ilagen utmönstras, c) att deltagandei strejk aldrig får utgöra saklig grund för avskedande, d) att facklig organisation och dess förtroendevalda skallha rätt att solidarisera sig med strejkande utan påföljder eller hinder i lagstiftningen, e) att rätten att tillgripa lockout upphör och attarbetsköparnas möjlighet att använda lockout som ekonomiskt påtryckningsmedel omöjliggörs, f) att de anställda och deras fackliga organisationerskall ha rätt till politisk verksamhet på arbetsplatsen, g) att fackföreningarna skall ha rätt fillinternationella solidaritetsakfioner utan begränsningar. Yrkande 2behandlas i betänkandet AU 1983/84:4. 1982/83:1127 av . (c) I mofionen yrkas 6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i mofionen AU 1983/84:5 4 anförs rörande MBL i kommunerna. Yrkande 1-5 harbehandlats av . 1982/83:1511av () och () Imotionen yrkas att begär att regeringen utreder frågan om missbruk avskadeståndsmöjligheterna i den arbetsrättsliga lagstiftningen. 1982/83:1521av m. fl. (m,c) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till förbud motblockad av företag där det inte finns någon fackligt ansluten, för dess vägranatt teckna avtal separat eller via arbetsgivarorganisation. 1982/83:1522av m. fl. (m,c,fp) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till lagstadgadnegafiv föreningsrätt. 1982183:1523av m. fl. (m,c,fp) Imofionen yrkas att hos regeringen anhåller om sådana ändringar i 39 §medbestämmandelagen att arbetstagarorganisation inte ges möjlighet attutestänga företag utan kollektivavtal/separatavtal från att konkurrera omentreprenader på "lika villkor". 1982/83:1525av m. fl. (c, m) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om förslag om förbud motblockad av enmansföretag för dess vägran att teckna avtal separat eller viaarbetsgivarorganisafion. 1982/83:1538av () Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller om en översyn av medbestämmandelagensyftande till en minimering av regeringens skyldighet att MBL-förhandla. 1982/83:1636 av m. fl. (m) Imofionen yrkas 1. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad i mofionen anförs om representation förarbetstagare vid fullgörande av förhandlings- och informationsskyldighet enligtmedbestämmandelagen, 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad i mofionen anförs om facklig vetorättvid entreprenader, 3. att beslutar att hosregeringen anhålla om förslag till lag som förbjuder blockad mot enmansföretag, 4. att beslutar att hosregeringen begära förslag till begränsning av facklig organisations rätt attgenomföra blockad mot företag enligt vad som anförs i mofionen, 5. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära en översyn av tillämpningen av medbestämmandelagen i statsförvaltningen i syfte att begränsa denna enligt vad som anförs i motionen. AU1983/84:5 5 Yrkandena 6-9 behandlas ibetänkandet AU 1983/84:3 och yrkande 10 i betänkandet AU 1983/84:2. 1982183:2063 av m.fl. (c) I motionen yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom utredning angående medbestämmandelagens fillämpning på den offentligasektorn m. m., 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom MBL-verksamheten i och de pågående trygghetsavtalsförhandlingarna, 3. att riksdagenbeslutar att uttala att chefer inom den offentliga sektorn kan filisättasenbart efter informafion fill de anställdas organisationer i enlighet med detanförda, 4. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om sådan ändring av MBL i småföretag att förhandlingarna kan slutföras direkt med de anställda, 5. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till sådan ändring avarbetsrättslagstiftningen att enmans- och familjeföretagare utan anställd personalej kan omfattas av sådan stridsåtgärd som kan förekomma mot ickeavtalsbundna företag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1982/83:2145 av m. fl. 1. att beslutar begära att regeringen framläggeren redovisning av de konfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar ocharbetsgivarorganisationer och storleken av dessa i förhållande till desammanlagda medlemsavgifterna. Yrkande 2har behandlats i betänkandet AU 1982/83:21. Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1982/83:2140. 1982/83:2178 av () och Jan-ErikWikström (fp) 1. att uttalar att ökat utrymme bör ges förideella insatser i offentlig verksamhet såsom inom skolan och vårdsektorn. Mofiveringentill yrkandet återfinns i motion 1982/83:2177. Yrkande 2har behandlats av finansutskottet. Regeringens skrivelse 1982/83:176 I skrivelsen bereder regeringenriksdagen tillfälle att ta del av vad som anförs om de kommunalanställdas förhandlingsrätt. AU1983/84:5 6 Utskottet behandlar i dettabetänkande dels 16 motioner som väckts under allmänna motionstiden ommedbestämmandefrågor m. m., dels regeringens skrivelse 1982/83:176 om dekommunalanställdas förhandlingsrätt. präglades av ett genomgripande reformarbete pådet arbetsrättsliga området. Flera nya lagar antogs som sammantaget innebärbetydelsefulla förändringar av förhållandena i arbetslivet. Här kan nämnaslagen om anställningsskydd (1982:80), medbestämmandelagen (1976:580), lagen omoffentlig anställning (1976:600), förtroendemannalagen (1974: 358),arbetsmiljölagen (1977:1160) och jämställdhetslagen (1979:1118). Lagen om medbestämmande i arbetslivet antogs av riksdagenvåren 1976 och trädde i kraft . Medbestämmandelagen (MBL) innehåller i huvudsak tvågrupper av regler. Den ena gruppen har hämtats från den tidigare s. k.arbetsfredslagstiftningen, dvs. lagarna från 1920-och 1930-talenom medling iarbetstvister, om kollektivavtal och om förenings- och förhandlingsrätt.Huvuddelen av bestämmelserna i dessa lagar har med vissa tillägg ochförändringar förts över till MBL. Den andra gruppen regler i MBL hör till detår 1976 införda regelsystemet om arbetstagarnas medbestämmanderätt. Hit hörreglerna om förstärkt förhandlingsrätt och om rätt till information samt vidareregler för medbestämmande genom avtal, bestämmanderätt vid tvist om tolkning avavtal (tolkningsföreträde) och facklig vetorätt i vissa fall. Bland tilläggentill de äldre bestämmelserna kan nämnas nya regler om överläggningar vidarbetstagares olovliga stridsåtgärder, delvis nya skadeståndsregler och nyaregler om tvisteförhandling och rättegång. För att bl. a. följa introduktionen och tillämpningen avden nya medbestämmandelagstiftningen tillsattes en särskild kommitté, nyaarbetsrättskommittén. Kommittén avlämnade sitt slutbetänkande(SOU 1982:60) MBL i utveckling, I betänkandet görs en genomgång av vissa meraallmänt diskuterade inslag i MBL rörande bl. a. förhandlingsrätt och rätt tillinformation i koncerner, tillämpningen av MBL inom den offentliga sektorn,regler för vetorätt, stridsåtgärder på arbetsmarknaden och negativföreningsrätt. Kommittén har emellertid i huvudsak avstått från att läggaförslag till ändringar i och tillägg till MBL. Utskottet kommer i det följandei anslutning till vissa motionsyrkanden att kortfattat redovisa kommitténsöverväganden på här aktuella punkter. En avsikt med MBL var att denutveckling mot ett vidgat inflytande för arbetstagarna som grundlagts genomlagens nya regler skulle föras vidare genom avtal. Arbetsmarknadens parterskulle själva finna både de former för medbestämmandet som passade dem bäst ochde sakområden för den fortsatta utvecklingen som tedde sig mest angelägna.Lagen skulle ange AU1983/84:5 7 utgångspunkterna för en fortsatt självständig utveckling idess anda. Sedan MBL antogs har ett tiotal centrala medbestämmandeavtalträffats, först på det statHga området (MBA-S) och senast genom det s.k. utvecklingsavtalet mellan SAF och LO/PTK . Sedan utvecklingsavtaletträffats saknas medbestämmandeavtal endast för vissa mindre områden avarbetsmarknaden. I detta sammanhang kan nämnas att en särskildberedningsgrupp för arbetsrättsliga frågor har tillsatts iarbetsmarknadsdepartementet. Utskottet tar i det följande först upp yrkanden som kräverändringar i MBL av stor omfattning och principiell innebörd och går därefteröver till att behandla yrkanden om ändringar på enskilda punkter ilagsfiftningen. Ett nytt arbetsrättsligt system Vpk framhåller i partimotion 1057att partiet är kritiskt mot begreppet medbestämmande och begär förändringar igällande lagsfiftning som innebär ett nytt arbetsrättsligt system. Vpk anföratt kapitalister och lönarbetare har oförenliga klassintressen. De kan enligtmofionen inte bestämma gemensamt. Däremot kan facket genom självständig kamptvinga fram eftergifter av arbetsgivarna och påverka deras beslut. Denkamplinje vpk företräder förutsätter andra begrepp än medbestämmande ochmedansvar. För att de anställda skall kunna hävda sina intressen i dagskampenoch kampen för långsikfiga mål behövs rättighetslagar som innebär - utvidgadförhandlingsrätt och informationsrätt i alla frågor utan undantag att gällaäven på koncernnivå, - lagstadgadstrejkrätt för lokal och central fackförening, - vetorätt förfackförening vid företagsnedläggelser, rationaliseringar, avskedanden ochomplaceringar, i alla entreprenadfrågor, i data- och teknikfrågor samtarbetsorganisationsfrågor, - forskare somanlitas av central eller lokal facklig organisation skall ha fritt tillträdetill arbetsplatsen. I motion 1057 krävs vidare - att inga strejkskadeståndskall kunna utdömas och att därmed fredsplikts-bestämmelserna i lagenutmönstras, - att deltagandei strejk aldrig får utgöra saklig grund för avskedande, - att fackligorganisation och dess förtroendevalda skall ha rätt att solidarisera sig medstrejkande utan påföljder eller hinder i lagstiftningen, - att rätten atttillgripa lockout upphör och att arbetsgivarnas möjlighet att använda lockoutsom ekonomiskt påtryckningsmedel omöjliggörs, - att deanställda och deras fackliga organisationer skall ha rätt till polifiskverksamhet på arbetsplatsen, - attfackföreningarna skall ha rätt till internationella solidaritetsakfioner utanbegränsningar. AU1983/84:5 8 Vpk har alltsedan beslutet om MBLvarit starkt kritiskt mot medbestämmandereformen och följt upp sin kritik medatt lägga fram förslag till ändringar av samma slag som föreslås också i år.Utskottet kan inte ställa sig bakom förslagen. Dessa skullesammantagna medföra en långtgående omgestaltning av det rättsliga system somhar fungerat på den svenska arbetsmarknaden sedan mer än ett halvt sekel. Vad nu sagts hindrar inte att det finns enskildheter iförslagen som utskottet hyser sympatier för. Dit hör rätten för forskare att fåtillträde till arbetsplatserna. bör konstateras att det visat sigmöjligt att reglera denna fråga i medbestämmandeavtalen. Det kan dessutomtilläggas att en del av de frågor som vpk tar upp i sin inotion behandlas,enligt vad utskottet inhämtat, i den tidigare nämnda beredningsgruppen förarbetsrättsliga frågor inom . Detta gäller t. ex.frågan om skadestånd vid brott mot reglerna om fredsplikt i samband medkollektivavtal. Motbakgrund av vad utskottet har anfört avstyrks motion 1057. En central fråga i MBL är definitionen av arbetstagare. Enligt motion 181 av () har arbetsdomstoleni den rättspraxis som utvecklats givit arbetstagarbegreppet ett innehåll sominte kunde förutses då den nya arbetsrätten tillskapades. Vidare framhålls attarbetstagarbegreppet har stor betydelse även utanför arbetsrättens område ochföreslås att regeringen skall lägga fram förslag om tillägg eller ändring ilagstiftningen i syfte att precisera arbetstagarbegreppet. Begreppet arbetstagare definieras inte i MBL bortsett frånatt 1 § ger en tilläggsföreskrift om att s. k. beroende uppdragstagare i MBL:smening jämställs med arbetstagare. Med arbetsgivare och arbetstagare åsyftarlagen dem som är arbetsgivare och arbetstagare i civilrättslig mening. Iförarbetena till lagen (prop. 1975/76:105, bil. 1) angavs vissa grundläggandeförutsättningar som måste vara uppfyllda för att ett arbetstagarförhållande icivilrättslig mening skall anses föreligga. Förhållandet mellan parterna skallvara grundat på avtal. Avtalet skall gå ut på att ena parten skall presteraarbete för den andra partens räkning, och den part som åtar sig att presteraarbete skall själv delta i detta. Det civilrättsliga arbetstagarbegreppetsinnehåll i övrigt bestäms i rättstillämpningen. MBL avsågs inte medföra någonprincipiell rubbning av den dåvarande rättstillämpningen när det gäller detcivilrättsliga arbetstagarbegreppet. Ett drag hos denna rättstill-lämpningbeskrivs som en fortgående utveckling mot en mer vidsträckt tillämpning avbegreppet. Det anfördes i propositionen att denna utveckling är önskvärd ochatt den också hade stöd i förarbetena till lag om anställningsskydd(prop. Utskottet gör samma bedömning som gjordes vid tillkomstenav MBL. Det är väsenfiigt att lagstiftningen om föreningsrätt, förhandlingsrättoch kollek- AU1983/84:5 9 tivavtal, med dess centrala betydelse för ordnadeförhållanden på arbetsmarknaden, har ett vidsträckt tillämpningsområde. Depreciseringar av arbetstagarbegreppet som efterfrågas i motion 181 skulle ledatill att MBL:s tillämpningsområde minskas, vilket utskottet inte kan acceptera.Utskottet vill tillägga att i många av de fall där begreppets innebörd varit påtal, t. ex. beträffande elevers medverkan i skolan och föräldrars medverkan pådaghem, har det inte i första hand varit fråga om lagtolkning utan i stället omtolkning av kollekfivavtal. Med det anförda avstyrker utskottet motion 181. En fråga med anknytning till arbetstagarbegreppet tas uppockså i motion 2178 av () och (),nämligen ideella insatser inom offentlig sektor. Det anförs i motionen att förmedlemmarna i ideella organisationer och kristna samfund är det naturligt attstödja sin organisations strävanden både genom frivilliga bidrag och genom attutan betalning eller mot ringa ersättning utföra arbete i organisationenstjänst. Den senare typen av insatser kommer enligt motionärerna stundom ikonflikt med vad som uppfattas vara de fackliga organisationernas självklarauppgift, nämligen att se till att inte medlemmarnas arbetsuppgifter övertas avandra på villkor som försvagar de fackligt anslutnas ställning påarbetsmarknaden. Som exempel nämns i motionen yngre medlemmars arbete vid dekristna samfundens sommargårdar och andra fritids- och semesteranläggningar ide ideella folkrörelsernas ägo samt elevernas medverkan i vissa enklare sysslorav praktisk karaktär inom skolan. För att undanröja konflikter i det senarefallet föreslås i motionen att riktlinjer utarbetas för elevernas möjligheteratt ta ansvar för vissa arbetsuppgifter i skolmiljön och för likartadesituationer i andra verksamheter för vilka kommuner och landsting har direkteller indirekt inflytande. Det framhålls vidare att dessa riktlinjer bör ta sinutgångspunkt i uppfattningen att det är positivt om medborgarna personhgen kanta ansvar för uppgifter också inom den offentliga sektorn. Utskottet ser liksom motionärerna posifivt på personligtengagemang och ideella insatser när det gäller uppgifter inom den offentligasektorn. Utskottet vill i sammanhanget särskilt peka på den roll folkrörelsernakan spela. Särskilda riktlinjer som beslutas av för att skapa ökatutrymme för ideella insatser inom den offenfiiga sektorn behövs emellerfid inteenligt utskottets mening. Här aktuella frågor bör kunna lösas genom avtalmellan parterna. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet mofion 2178 i dennadel. Medbestämmande på lokal nivå I tre motioner behandlastnedbestämmandets utformning i mindre företag och yrkas att dessa företag skallundantas från medbestämmandelagen eller att medbestämmandet skall ges ensärskild utformning. I motion 1636 av m. fl. (m) anförs att påmånga små arbetsplatser representeras de anställda av en facklig ombudsman sominte har anknytning till det egna 1* 1983/84. AU1983/84:5 10 Det framhålls som ytterst angeläget att denöversyn som pågår av arbetsrättslagstiftningen och den arbetsrätt som kan kommaatt avtalas mellan parterna leder fill att lagens grundläggande mål nås,nämligen att ge ett ökat inflytande åt de direkt berörda på arbetsplatsen äveni de små företag där inte fackklubb eller facklig förtroendeman är utsedd. ÄvenOlof m. fl. (c) tar i motion 2063 upp frågan om medbestämmandetsutformning i de mindre företagen. I motionen begärs en ändring av lagen somsyftar till att MBL-förhandlingar i små företag kan slutföras direkt med deanställda. Det föreslås vidare att arbetstagare som tillhör arbetsgivarensfamilj skall undantas från MBL. Därmed skulle enligt motionen i realiteten allaegenföretagare komma att undantas, och dessutom skulle undantagsreglerna ilagen om anställningsskydd och i MBL parallellställas. Motion 182 av () tar likaså sin utgångspunkti förhållandena inom de mindre företagen. Det anförs i motionen atterfarenheterna från arbetslivet, främst från små och medelstora företag, visaratt medbestämmandet kan utvecklas till en rik och varierande kraftkälla omansvaret för utformningen av medbestämmandet överlämnas till arbetsgivarpartenoch arbetstagarparten inom företagets ram. Motionären anser att det borde varamöjligt att utveckla företagsbaserade bestämmandeformer som innebär att avtalkan träffas mellan arbetstagare och arbetsgivare om hur företaget skallförvaltas, vilka mål som skall uppnås med företagets förvaltning och undervilka övriga omständigheter företagets rörelse skall bedrivas. Utskottet konstaterar att frågan om medbestämmandetsutformning på arbetsplatsen behandlades utförligt vid tillkomsten av MBL. Detframhölls därvid att det borde vara en uppgift för parterna att träffaöverenskommelse om lämpliga former för förhandling och information enligt MBLsamt att utformningen borde göras med tanke på även de mindre företagen. Det ärutskottets uppfattning att den lokala förankringen av medbestämmandet tillmätsstor betydelse både på fackligt håll och på arbetsgivarsidan, även omutgångspunkterna för argumentationen skiljer sig åt. Nya arbetsrättskommittén redovisar i sitt tidigare nämndabetänkande en enkätundersökning om utformningen av det lokala medbestämmandet i15 fackliga organisationer. Undersökningen visar bl.