bet · G701BoU23 · 1983-12-31 00:00:00 — Som också framgick av frågesvaret finns inte fog för påståendet omatt kommunala bidrag för outhyrda lägenheter skulle påverkakonkurrenssituationen mellan olika bostadsföretag på ett sätt som är negativtför privata fastighetsägare eftersom dessa i regel har ett mycket begränsatantal outhyrda lägenheter. Ett uttalande enligt förslaget i motionenom förbud mot kommunala bidrag till de allmännyttiga bostadsföretagen kansålunda enligt bostadsutskottets mening inte anses motiverat. Utskottetavstyrker motion 2035 (m) yrkande 4. 4.6 Hyresrabatter m. ni. beslutade (CU1982/83:8) om vissa tillfälliga stimulanser för bostadsförsörjningen. Dessastimulanser innefattar bl. a. hyresrabatter och hyresförlustgarantier. Med hänvisning till kostnaderna för stödformen föreslås imotion 1999 (c) yrkande 2 att systemet med hyre.sförlustgarantier ochhyresrabatter avvecklas. Motionärerna anför att det är felaktigt att försökadriva på bostadsbyggandet när det på ett flertal orter finns tomma lägenheter. De tillfälliga stimulanserna i form av hyresrabatter ochhyresförlustgarantier har bl. a. tillkommit med hänvisning tillsysselsättningsläget i byggbranschen, behovet av en tillräcklig produktion avbostäder och angelägenheten av att minska bostadskostnaderna i nybyggda hus. Deovan nämnda motiven äger alltjämt i hög grad giltighet. Utskottet har motbakgrund härav inte funnit anledning föreslå att ändra sittställningstagande. Motion 1999 (c) yrkande 2 avstyrks. BoU1983/84:23 25 4.7 Reparation, om- och tillbyggnad m. m. I tre motioner föreslås förändringar ibostadsförbättringsprogrammet. Med hänvisning till vad som anförts i partimotion 923 (m)förordas i motion 2035 (m) yrkande 6 att det antagnabostadsförbättringsprogrammet skall upphävas fr. o. m. halvårsskiftet 1984.Enligt motionärernas uppfattning skall ansvaret för fastighetsunderhåll -reparationer och ombyggnader - åvila fastighetsägarna. Det avgörande problemetanges härvid vara att den nuvarande hyresnivån inte ger ekonomiskaförutsättningar för ett långsiktigt och rationellt fastighetsunderhåll. Vidareanförs att sysselsättningseffekterna av programmet är överskattade. Också föreslår i sin partimotion 2113 yrkande2 såvitt nu är i fråga att programmet upphävs och avslutas vid halvårsskiftet1984. I motionens yrkande 7 förs dessutom fram ett förslag som torde innebäraatt de bidrag till tillgänglighetsskapande åtgärder (i första hand hissar ochandra lyftanordningar) som ingår som en del i bostadsförbättringsprogrammetskall avvecklas. Enligt motionärerna är programmet i alltför hög grad upplagtutifrån ett normtänkande och dåligt anpassat till de boendes önskemål. Ävenprogrammets sysselsättningsskapande effekt ifrågasätts. Med hänvisning till partimotion 918 (vpk) föreslås imotion 922 (vpk) en utvidgning av programmet bl. a. till att omfatta ocksåupprustning av boendemiljön och tillskapande av gemensamhetslokaler. Vidareförs i motionen fram krav på de boendes aktiva medverkan i planering ochförvaltning av sina bostadsområden. Det nu behandlade bostadsförbättringsprogrammet antogs,som ovan framgått, av så sent som . hade härvidatt behandla såväl motioner med förslag om att programmet inte skulle kommatill stånd som motioner om att det skulle utvidgas. Utskottet är inte berett förorda en avveckling avbostadsförbätiringspro-grammet. Utskottet hänvisar därvid till sitt hösten 1983avgivna betänkande BoU 1983/84:11.1 detta betänkande motiverade utskottetutförligt skälen för att införa och genomföra programmet. I motionerna 2035 (m)yrkande 6 och 2113 (fp) yrkande 2 såvitt nu är i fråga och yrkande 7 föreslåssom framgått att programmet avbryts. Motionerna avstyrks med hänvisning tillvad nu anförts. Inte heller kan utskottet stödja förslaget i motion 922(vpk) om en utvidgning av bostadsförbättringsprogrammet. Programmets nuvarandeomfattning bör inte nu ändras. Förslaget i motion 1999 (c) yrkande 5 om en avveckling avräntebidraget till underhållslån behandlar utskottet nedan (avsnitt 4.9). Rätten till räntebidrag för underhåll m. m. inombostadsförbättringsprogrammets ram har för de allmännyttiga bostadsföretagengjorts beroende av att företaget vid sidan av grundkapitalet skall göraavsättningar till en särskild BoU1983/84:23 26 Fonden skall uppgå till avdet förvaltade fastighetskapitalet. Denna konsolideringsfond föreslås ipartimotion 2010 (vpk) yrkande 2 slopad. Enligt motionärernas mening är detoriktigt och olyckligt med ett sådant villkor, då det i sig innebär betydandehyreshöjningar hos många bostadsföretag. Kravet på avsättningar till en särskild konsolideringsfondhar tillkommit för att stärka de allmännyttiga bostadsföretagens soliditet ochdärmed bidra till att bevara deras ekonomiska frihet. Utskottet anser nu liksomtidigare att ett krav på en konsolideringsfond av den utformning och omfattningsom nu gäller även fortsättningsvis bör utgöra förutsättning för räntebidragför underhållsåtgärder. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attmotion 2010 (vpk) yrkande 2 avstyrks. När en handikappanpassad lägenhet blir ledig är det enligtmotion 2403 (s) oftast nödvändigt att bygga om lägenheten för att den skallkunna utnyttjas av personer som inte har behov av speciellahandikappanordningar. Genom ombyggnaden avlägsnas anordningar m:m. sombetingats av handikappet och lägenheten återställs i ursprungligt skick. Enligtmotionärerna kan sådana ombyggnader vara förenade med icke oväsentligakostnader och det bör därför övervägas om inte statliga lån skall kunna utgåhärför. Avslutningsvis anför motionärerna att det inom ramen för det hösten1983 antagna bostadsförbättringsprogrammet bör vara möjligt att tillgodose vadsom förordats om bostadslån vid ombyggnad av handikappanpassad lägenhet. Ettriksdagens tillkännagivande i frågan begärs. Bostadsanpassningsbidrag kan beviljas för åtgärder inomoch i anslutning till bostadslägenhet för att göra det möjligt för handikappadeatt utnyttja lägenheten på ett ändamålsenligt sätt. De anpassningsåtgärder förvilka bidrag utgår är av mycket olika slag och de varierar också kraftigt iomfattning. Många av åtgärderna är dessutom av sådan art att de innebär enförbättrad funktion också för icke handikappade. Vad i motionen föreslagits ligger i linje med denuppfattning som präglat samhällets syn på behovet av att bygga bostäder ochbostadsområden som i princip är tillgängliga för personer med olikafunktionsnedsättningar. Utskottet har anledning anta att den i motionenbehandlade frågan kommer att beaktas inom ramen för den utvärdering avbostadsförbättringsprogrammen som avses ske . Motion 2403 (s) bördärför inte nu föranleda någon ytterligare åtgärd. 4.7.2 ROT-programmet för offentliga byggnader Med hänvisning till sitt förslagmed anledning av propositionen om ett bostadsförbättringsprogram hemställer vpki sin partimotion 2010 yrkande 1 att programmet skall utvidgas till att omfattaockså åtgärder i offentliga byggnader samt att det tillfälligti ROT-programmetför kommunala byggnader skall permanentas. BoU1983/84:23 27 rerna förslagets effekter på sysselsättningen och detstora underhållsbehov som finns i många kommunala och landstingskommunalalokaler. Åven i motion 2419 (s) framhålls behovet av ettROT-program för av landsting och kommuner förvaltade fastigheter ochanläggningar. 1 sin motivering pekar motionärerna på behovet av ökadsysselsättning inom byggnadsbranschen och på det upprustningsbehov som finns ikommuner och landsting. Enligt motionärerna behövs därför ett flerårigtmålsättningsprogram och en finansiering som motsvarar det ROT-program förbostadsfastigheter som antagit. Regeringen föreslog i den s. k.kompletteringspropositionen (prop. 1982/83:130 bil. 1 s. 91) att riksdagenskulle bemyndiga regeringen att för /84, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 2 500 milj. kr.- den s.k. finansfullmakten. Med stöd av detta bemyndigande beslöt regeringenden att 130 milj. kr. skall få användas för att öka volymen avarbeten avseende ombyggnad, reparation eller underhåll av fastighet elleranläggning som primär- eller landstingskommun ansvarar för. Vidare avsattes 200milj. för verksamheten inom ramen för beredskapsmedel för budgetåret1984/85. Förutsättningarna för att erhålla medel för denna s. k. kommunalaROT-verksamhet är att arbetena påbörjas . Förutom de nu beskrivnastatliga bidragen har lånemöjligheten vidgats för kommunala ROT-projekt genomatt kommunlåneinstituten givits vidgade ramar som gör det möjligt förkommunerna att finansiera såväl bidragsberättigade ROT-projekt som andraROT-projekt. Sammanlagt beräknas stimulanserna ge utrymme för investeringar omca 1 500 milj. kr. Det finns grundad anledning förutsätta att de nuredovisade åtgärderna i relativt stor omfattning kommer att bidra till att ökaomfattningen av primär-och sekundärkommunernas engagemang inom ramen för denkommunala ROT-verksamheten. Enligt vad utskottet erfarit arbetar den s. k.byggminis-tergruppen med att förbereda ett samhällsbyggnadsprogram. Utskottetutgår från att vad i motionerna 2010 (vpk) och 2419 (s) anförts till inte ringadel ingår i förberedelsearbetet. Det saknas därför tillräckliga skäl förriksdagen att nu föreslå eti kommunalt ROT-program även efter är 1984.Motionerna avstyrks såvitt nu är i fråga. Vad rör den kommunala reparations- ochombyggnadsverksamheten finns enligt utskottets uppfattning inte anledning förriksdagen att nu göra något uttalande. Utskottet vill emellertid framhålla attinte bara genomförande utan även finansiering av ett kommunalt ROT-program iförsta hand får anses åvila kommunerna. Utskottet utgår dock från attregeringen har sin uppmärksamhet riktad på finansieringsfrågan. Därvid kanfinnas anledning att överväga om det är motiverat att eventuella statligafinansiella insatser även för tiden skall ske inom ramen förfinansfullmakten m. m. Om reglerna för ianspråktagande av en finansfullmakt för1984/85 följer de principer som gäller f. n. finns alltså möjlighet förregeringen att utan BoU1983/84:23 28 hörande besluta om statliga medel bl. a. för enförlängning av ROT-programmet för del av . Vad i motionerna 2010 (vpk) yrkande 1 och 2419 (s)föreslagits avstyrks såvitt rör finansieringen av ett kommunaU ROT-programefter med hänvisning till det anförda. När nubostadsförbättringsprogrammet skall påbörjas är det enligt motion 718 (s)viktigt att det konstnärliga inslaget kommer till sin rätt både vad gällerredan existerande estetiska inslag och tillkommande konstnärlig utsmyckning.Enligt motionärerna borde därför allmänna riktlinjer antas som beaktar dekonstnärliga och estetiska inslagen i programmet. Motionärerna finner detmotiverat att överväga om det inte är lämpligt att avbyggnadskostnaderna avsätts för konstnärlig utsmyckning när det gäller attförverkliga bostadsförbättringsprogrammet. I motion 2416 (s) tas frågan om konstnärlig utsmyckning ibostadsområden upp. I motionen redovisas sålunda en av bostadsstyrelsengenomförd undersökning som visar att långivningen inombostadsfinansieringssystemet till konstnärhg utsmyckning och gestaltning varitlåg och dåligt utnyttjad. Detta är enligt motionären beklagligt eftersom det ärav stort värde att det i våra bostadsområden finns konstverk som skänker liv åtmiljön och som . bidrar till att göra bostadsområdena omväxlande och meratilltalande. Mot bakgrund härav finns det enligt motionären anledning attmycket snabbt se över nu gällande finansieringsbestämmelser avseende denkonstnärliga utsmyckningen i våra bostadsområden. Motionären finner detangeläget att som ett komplement till nuvarande långivning ett bidrag lämnas.Bidraget föreslås kunna utgå oberoende av om boendemiljöbidrag lämnats förkonstnärlig utsmyckning. Enligt motionsförslaget bör regeringen lämnariksdagen sin syn på hur frågan bör lösas i avsikt att uppnå en merändamålsenlig utformning av de statliga stöd som kan bli aktuella isammanhanget. Enligt 10 § förordningen (1978:384) om beräkning avlåneunderiag och pantvärde för bostadslån får i fråga om flerfamiljshus ochvissa småhus ett tillägg till låneunderlaget vid ny- och ombyggnad göras för skäligkostnad för konstnärlig utsmyckning eller gestaltning med högst . per m'våningsyta. Av tillgängliga uppgifter framgår emellertid att denna möjlighetendast utnyttjats i mindre omfattning. Enligt en av genomfördundersökning utnyttjades sålunda långivningen till konstnärlig utsmyckning ochgestaltning för endast till av ett maximaltutnyttjande. Det finns enligt utskottets uppfattning mot bakgrund av deovan lämnade uppgifterna anledning att göra en översyn av gäWandefinansieringsbestämmelser avseende den konstnärliga utsmyckningen m. m. i vårabostadsområ- BoU1983/84:23 29 Denna översyn bör i enlighet med vad som föreslås imotion 2416 (s) syfta till att som ett komplement till den nuvarandelångivningen införa ett bidrag för konstnärlig utsmyckning m. m. Enutgångspunkt för övervägandena i denna del bör enligt utskottets mening varaatt det statliga bidraget skall förutsätta ekonomiska insatser också frånberörda bostadsföretag och/eller kommuner. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att som förutsättning för de beslutade statligabidragen för vissa tillgänglighetsskapande åtgärder gäller att kommunenförbinder sig att lämna ett bidrag. Åven i den avlämnade propositionen1983/84:145 bil. 2 har föreslagits ett statligt bidrag under förutsättning attkommunerna bidrar med ett belopp som är minst lika stort som det statligabidraget. Detta förslag behandlas nedan (avsnitt 4.14.1). Den nu förordadeöversynen bör ske skyndsamt och regeringen bör för redovisasin syn på hur frågan bör lösas. Utskottet vill i detta sammanhang också betonavikten av att berörda myndigheter på ett aktivt sätt medverkar till en bättreinformation om gällande regler för konstnärlig utsmyckning m. m. Vad utskottet med anledning av förslaget i motion 2416 (s)anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det finns anledning avvakta resultatet av de nu förordadeövervägandena innan ställning tas till vad i motion 718 (s) förordats bl. a. omomfattningen av statens stöd tUl konstnärlig utsmyckning m. m. Motionenavstyrks med hänvisning härtill. Moderata samlingspartiet anger isin partimotion 923 att partiets mål är att åstadkomma ettbostadsfinansieringssystem fritt från subventioner. För att successivt nå dettamål föresläs i motionens yrkande 8 att ett nytt syslem för räntebidrag skallinföras per . Det föreslagna systemet innebär för hyres- ochbostadsrättshus dels att den garanterade räntan höjs snabbare än , delsatt ingångsräntan för nyproduktionen höjs med uppräkningstakten. Detförordade systemet exeinplifieras i motionen på följande sätt. För hyres- ochbostadsrättshusen räknas den garanterade räntan upp . För nya husgörs höjningen frän nuvarande garanterade räntan på . För äldre årgångarberäknas en ingående garanterad ränta för . Höjningen görs förvarje år av husets ålder t. o. m. Därefter höjs den garanterade räntanmed såsom för nya hus. För ägda småhus föreslås ingen ändring avden årliga uppräkningstakten för den garanterade räntan. Däremot föreslåsingångsräntan för nyproduktionen också i detta fall höjd och då medden nuvarande uppräkningsfaktorn . Med nuvarande räntelägeinnebär detta att hela räntebidragssystemet blir helt avskaffat omkring år2000. För staten anges den föreslagna omläggningen av systemet medföra enbesparing på för /85. BoU1983/84:23 30 omläggningen enligt motionärerna en genomsnittlighyreshöjning med ca . för en normal trerumslägenhet. Utskottet har under såväl (CU 1981/82:26) som år1983 (CU 1982/83:22) haft att behandla i princip samma förslag som det i motion923 (m) yrkandes nu framlagda. E»en årliga uppräkningen har dock vid dessatillfällen föreslagits uppgå till 8 resp. i stället för som . Sammanfattningsvis har utskottet härvid anfört attförslagen skulle komma att medföra så stora ko:;tnadsökningar för de boende ochdessutom leda till sådana olikheter i boendekostnaderna med hänsyn tillupplåtelseformerna att väsentliga delar av den sociala bostadspolitiken skullekomma att raseras. Vad utskottet tidigare anfört gäller också det nubehandlade förslaget inte minst med hänsyn till att de beräknadehyreshöjningarna såvitt utskottet kan bedöma inte oväsentligt överstiger de imotionen redovisade. Härtill kommer de hyreshöjningar som är en effekt avnormal och extra upptrapp-ning av den garanterade räntan. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 923 (m) yrkandes. I sammanhanget vill utskottet ävenframhålla vad som ovan (avsnitt 4.3) anförts med anledning av motioner (c) och(fp) med förslag till nytt bostadsfinansieringssystem. I samband med att de retroaktiva räntebidragen avvecklades(BoU 1983/84:12) föreslog regeringen och godkände för hyres- ochbostadsrättshus vissa kompensatoriska åtgärder för att neutralisera effekternaav borttagandet. Dessa kompensatoriska åtgärder föreslås nu av besparingsskälupphävda i partimotion 923 (m) yrkande 9. De kompensatoriska åtgärder som föreslås borttagna hartillkommit för att neutralisera effekterna av att de retroaktiva räntebidraeenavvecklats. Sammantaget innebär dock de vidtagna åtgärderna att staten gjort enviss besparing och att nybyggnationen fått en motsvarande kostnadsökning. Att ytterligarefördyra nyproduktionen genom att upphäva också de kompensatoriska åtgärdernaär enligt utskottets mening inte rimligt. Motion 923 (m) yrkande 9 avstyrks. Som en del i bostadsförbättringsprogrammet ingår atträntebidrag utgår för lån till underhållsåtgärder. I motion 1999 (c) yrkande 5föreslås, med hänvisning till tidigare ställningstaganden, en avveckling avräntebidraget till underhållslån. Utskottet har ovan (avsnitt 4.7.1) avstyrkt motionsförslagom att bostadsförbättringsprogrammet skall upphävas och härvid ånyo ställt sigbakom programmet i sin helhet. Motion 1999 (c) yrkande 5 avstyrks medhänvisning till utskottets ställningstagande i huvudfrågan. Det saknas sålundaskäl ompröva programmet som ju endast varit i kraft . De i detta avsnitt ovan behandlade tnotionsförslagen taralla sikte på att minska räntebidragen. I partimotion 2010 (vpk) yrkande 5hemställs däremot att de allmännyttiga bostadsföretagen t. v. undantas frånårUg upplrappning av den garanterade räntan på bostadslån. Förslaget ingår somen del i det i BoU1983/84:23 31 samma motion förordade riktade stödet till allmännyttan. Utskottet har inte funnit skäl biträda det i motion 2010(vpk) yrkande 5 framlagda förslaget. Motionen avstyrks bl. a. med hänvisningtill att ett bifall till förslaget skulle innebära att principen omatt åstadkomma en utjämning av kapitalkostnaderna över tiden skulle överges.Utskottet anser att inte bör medverka till en sådan ordning. 4.10 Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter rn. Enligt bestämmelserna i 33 § 1962års bostadslånekungörelse (1962:537) har staten ansvar för förluster som kanuppkomma i allmännyttiga bostadsföretag. Om vissa villkor är uppfyllda, skallstaten i efterhand ersätta kommunen av det belopp som kommunen lämnatför att täcka förvaltningsförluster i hus med lån enligt dessa bestämmelser. Med hänvisning till att ersättningarna för förlusterenligt ovan nätrinda bestämmelser ökat föreslås ibudgetpropositionen att regeringen skall bemyndigas att avlösa statens ansvarenligt bostadslånekungörelse och att, när sådan avlösning sker, ta ianspråk medel på anslaget till räntebidrag m. m. Enligt bostadsministern böreftersträvas att i samband med bidragsgivningen till åtgärder i bostadsområdenmed stor andel outhyrda lägenheter genom avtal med kommunen avlösa statensansvar för nu berörda förluster. I motion 1999 (c) yrkande 3 föreslås besluta attersättning för förvaltningsförluster enligt 33 § bostadslånekungörelseupphör och att kostnaderna fortsättningsvis belastar bostadsföretagen ellerderas ägare. För de fastigheter som uppförts enligt bestämmelserna i1962 års bostadslånekungörelse har staten i det enskilda låneärendet utfästsig att under vissa förutsättningar lämna ersättning för uppkomnaförvaltningsförluster. Detta ansvar kan inte staten ensidigt frånsäga sig.Statens ansvar kan därmed bara avlösas efter förhandlingar i det enskildafallet. I budgetpropositionen har också föreslagits att regeringen skallbemyndigas att genomföra sådana förhandlingar. Utskottet tillstyrkerregeringsförslaget i denna del. Vad i motion 1999 (c) yrkande 3 föreslagits avstyrks avutskottet med hänvisning till vad som ovan anförts om statens ansvar ettansvar som staten sålunda inte ensidigt kan frånträda. I motion 1999 (c) yrkande 4 hävdas att några möjligheteratt få återbetalning på hyresförlustlånen inte torde föreligga. Enligtmotionärerna vore det därför rationellt att ta upp frågan om definitivavskrivning och avveckling av hyresförlustlånen med kommunerna och berördabostadsföretag. Regeringen föreslås därför ges i uppdrag att vidta åtgärderför att helt avveckla hyresförlustlånen. Långivningen till hyresförluster upphörde i och medutgången av . Bestämmelserna om eftergift av hyresförlustlån gälleremellertid fortfarande. Detta betyder att den utestående lånestocken minskar itakt med att BoU 1983/84:23 32 eftergift medges eller amortering sker. Hyresförlustlånenkominer sålunda att avvecklas. Ltskottet har mot bakgrund härav intefunnit anledning att såsom föreslås i motion 1999 (c) yrkande 4 i särskildordning avveckla utestående hyresförlostlån. Motionen avstyrks med hänvisningtill det anförda. Ett återinförande av hyresförlustlånen till allmännyttigabostadsföretag föreslås i partimotion 2010 (vpk) yrkande 4. Enligt motionärernaär det orimligt att resp. bostadsföretags hyresgäster eller resp. kommunerensamma skall svara för förluster till följd av outhyrda lägenheter. Sedan hyresförlustlångivningen upphört har flera åtgärdervidtagits för att söka minska antalet outhyrda lägenheter och därmed ocksåhyresförlusterna. a. beslutat (CU 1982/83:8) om vissastödåtgärder för bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. Stödetinnefattar dels särskilda låneregler för att underlätta att bostäderna skallkunna byggas om och utnyttjas för andra ändamål, dels ett direkt stöd till devärst drabbade företagen. Stödet syftar till att stimulera tillkomsten av ettaktivt arbete i företag och kommuner med hithörande frågor. En förutsättningför stöd är därför att konkreta åtgärder vidtas. Enligt utskottets mening tordeett stöd med denna "aktiva" utformning vara det effektivaste sättetatt komma till rätta med problemen med outhyrda lägenheter ochdärigenom också minska hyresförlusterna. Ett återinförande av ett mera"passivt" stöd av den typ som hyresförlustlånen representerar ärenligt utskottets mening därmed inte motiverat. Motion 2010 (vpk) yrkande 4avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. Ramar och anslag avseende ätgärder i bostadsområden medstor andel outhyrda lägenheter m. m. behandlas nedan (avsnitt 4.14.1 resp.4.15.3). 1 samband härmed behandlar utskottet också den för anordnande avodlingslotter och koloniträdgårdar m.m. i proposition 145 bilaga2 föreslagnaramvidgningen. 4.11 Viss bostadsförbältringsverksamhet rn. Med hänsyn till den höjning av folkpensionernasom har skett sedan inkomstgränserna för förbättringslån senast prövadesförordas i budgetpropositionen att gränserna höjs från . Förogifta föreslås gränsen höjd från . och för gifta från56000 kr. Utskottettillstyrker regeringsförslaget i denna del. Mot bakgrund av vad som i motion 1617 (s) anförts omallergikernas situation föreslås i motion 1984 (s) dels attbostadsanpassningsbidrag för inköp av inventarier skaW kunna utgå tillallergiker, dels att s. k. bofakta skall redovisas även vid ombyggnad ochupprustning. I motionen framhålls att bostadsanpassningsbidrag numera kanerhållas för allergisanering av själva bostaden, men att en förutsättning föratt en sådan sanering skall få önskad effekt oftast är att betydande delar avinventarierna byts ut. BoU1983/84:23 33 Bostadsanpassningsbidrag föreslås därför utgå även förutbyte av lösa inventarier.