bet · G701FiU20 · 1983-12-31 00:00:00 — har inget att erinra mot att löntagarfondstyrelsernasregionalpolitiska betydelse stärks genom att man prövar möjligheterna attkanalisera riskkapital via regionala investmentbolag. Såsom också arbetsmarknadsutskotlelpåpekar får emellertid fondstyrelsernas placeringar inte förestavas avfastställda regionalpolitiska mål. Fondstyrelserna skall sålunda inte ses somett nytt regionalpolitiskl instrument utan deras verksamhet bör ges denallmänna inriktning som finns angiven i proposilionen. I motion 223 (vpk) hävdas altfondernas pengar måste satsas utifrån samhällsekonomiska kalkyler ochöverväganden. Detta innebär, säger motionärerna, att fonderna bl. a. måsle hainte bara en regional förankring i sin sammansättning, utan att de skall ha ettuttryckligt uppdrag att främja näringslivet inom varje region. Fondernas medel måste också kunna användas för all stödjalöntagar-kollektiva företag och nya samhälleliga industrier, framhållermotionärerna, som också anser all fonderna skall utnyttjas för alt motverkatransnationalisering och industriulflyltning. I motionen tillbakavisas tanken all lönlagarfonderna skallfungera som ell medel för all få de lönearbetande att acceptera en återhållsamlönepolitik. De bidrag som företagen får betala till fonderna skall alltsåenligt motionärerna inte avräknas i avtalsrörelserna. Näringsutskotlet har i sill yttrande till finansutskottet(NU 1983/84:5 y) förordat att samtliga yrkanden i motion 223 (vpk) avstyrks. De yrkanden som förs fram i motionen innebär bl. a. attriksdagen mer i detalj skall föreskriva vilken inriktning fondstyrelsernasplaceringspolitik skall ha. Utskottet delar inte denna uppfattning. mening får det förutsättas att fondstyrelserna genom sinlöntagardominans och sin regionala förankring är väl så skickade att göra debedömningar som erfordras för alt deras placeringar skall nå bästa samhälleligaeffekt. Inget hindrar hefler att en lönlagarfondstyrelse, om så bedöms lämpligti det enskilda fallet, kan stödja t. ex. lönlagarkollekliva förelag ellersamhälleliga industrier. Utskottet avstyrker motion 223 yrkandena 4 (a, b, c,d och f) och 5. FiU1983/84:20 72 Åtgärder för att underlätta personligt ägande av aktier I motion 204 (m) ställs flerayrkanden som syftar till att underiätta personligt ägande av aktier. Sålundabegärs ett tillkännagivande av om skattefondsparandets betydelse ochom åtgärder för att underiätta tillkomsten av förelagsanknutnavinstandelssyslem. I motion 224 (fp) begärs att skattereduktion föraktieutdelning återinförs, alt dubbelbeskattning på aktier slopas och attförmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre och medelstora förelagavskaffas. anför i sitt yttrande (SkU 1983/84:5 y)att man har haft att ta ställning lill likartade motionsyrkanden.Skatteutskottet hänvisar lill dessa ställningstaganden (SkU 1983/84:55 och SkU1983/84:1 y) och anför all skäl saknas att i detta sammanhang ompröva dessafrågor. anser således att finansutskottet bör avstyrka dessamotionsyrkanden. delar skatteutskottets uppfattning ochavstyrker därmed motionerna 204 yrkandena 3, 4 och 5 och 224 yrkandena 2, 3. Avskaffande av den graderade rösträtten för nya börsaktier 1 motion 224 (fp) yrkas attriksdagen beslutar att avskaffa den graderade rösträtten för nya börsaktierenligt vad som anförts i motionen. Motionärerna framhåller att den faktiskamaktkoncentrationen i vissa fall kan vara större än ägandekoncentralionen,beroende på systemel ined A- och B-ak-tier med olika röstvärde påbolagsstämman. Ett relativt litet aktieinnehav och följaktligen litenkapitalinsats kan genom den graderade rösträtten ges ett oproportionellt stortinflytande. Motionärerna framhåller alt den graderade rösträtten för nyaaktier på A I- och A2-lislorna på börsen bör las bort. För familjeföretag, somgår in på OTC-lislan, finns det enligt motionärernas uppfattning stort skälatt behålla gällande bestämmelser. påpekar i sitt yttrande (LU 1983/84:1 y) attaktiebolagslagens bestämmelser om olika röstvärde för aktier måste ses motbakgrund av de regler som gällt beträffande utlännings förvärv avaklier i svenskt aktiebolag och fast egendom i . Dessa regler harnyligen setts över. Översynsarbetet har resulterat i två nya lagar som trätt ikraft . Enligl den ena lagen (1982:617), som rör utländskaförvärv av svenska företag m. m., får s. k. kontrollsubjekt inte ulan särskilttillstånd förvärva så många aktier i svenskt aktiebolag alt hans andel avaktiekapitalet eller av rösteialel för samtliga aktier i bolaget överstigervissa gränsvärden. I den andra lagen (1982:618), som omfattar utländska förvärvav fast egendom m.m.. stadgas förbud för kontrollsubjekten att utan tillståndförvärva fast egendom m. m. Kontrollsubjekt är inle bara utländska medborgare ochandra utländska rättssubjekt utan också vissa svenska juridiska personer, bl.a. aktiebolag som saknar s. k. utlänningsförbehåll i bolagsordningen. FiU1983/84: 20 73 har vid ett flertaltillfällen prövat frågan om den graderade rösträtten. När laguiskollel senastbehandlade frågan (LU 1982/83:36). förklarade sig utskottet i och för sig delade då aktuella motionärernas uppfattning att huvudprincipen borde vara altvarje aktie skall ha en röst. Eftersom frågan om sambandet mellanbestämmelserna i aktiebolagslagen och reglerna om lillslåndspliktiga förvärvnyligen hade prövats, avstyrkte emellertid lagutskottet bifall till motionen.Riksdagen följde lagutskottets hemställan. har efter förslag från finansutskottet(FiU 1983/84:1) givit regeringen i uppdrag att utreda om ett bättre läckandeskydd mot utländskt inflytande i svenska företag kan ske genom en utvidgning av1982 års lag om utländska förvärv av svenska företag m. m. Finansminister har därefter i ellinterpellationssvar upplyst om att man inomregeringskansliet diskuterat en mjuk övergång från nuvarande system till enordning där röstvärdesdiffe-renlieringen successivt minskar i bolagen. Det ärmed den inriktningen som frågan nu prövas, framhöll finansministern. har samma uppfattning som laguiskollel ochanser således alt huvudprincipen bör vara att varje aktie skall ha en röst.Som framgår av det anförda är frågan om avskaffande av den graderade rösträttenredan föremål för prövning. Någon åtgärd från sida är därför intepåkallad. Motion 224 avstyrks i denna del (yrkande 5). 1. beträffande legeringensberedning av förstaget till löntagar fonder altriksdagen avslår motionerna 1983/84; 164 i motsvarande del, 1983/84:204 yrkande2 och 1983/84; 219, 2. beträffandeinrättande av fem töntagarfondstyretser m. m. altriksdagen med avslag på motionerna 1983/84:34 yrkande 2, 1983/84: 164 imotsvarande del, 1983/84: 189, 190, 191, 204 yrkandena I och 6-9, 1983/84:205,206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218. 220, 221, 222,223 yrkandena 4 och 5 samt 1983/84; 224 yrkande 1 antar i proposition 1983/84:50 framlagda a) förslag till lagom vinstdelningsskatl saml som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet anfört om vinstdelningsskatlens tillämpning beträffande deekonomiska föreningarna, b) förslag tilllag om ändring i lagen (1979; 609) om allmän investeringsfond med denändringen att ingressen och 11 § e) erhåller följande som utskottets förslagbetecknade lydelse: FiU1983/84:20 74 Regeringens förslag Ulskoltels förslag Härigenom föreskrivs i fråga om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:609) om allmän inves- lagen(1979:609) om allmän inves teringsfond teringsfond dels att i16 § ordet "styrelsen" dels att i16 § ordet "styrelsen" skallbytas ut mot "verket", skallbytas ut mot "verket". dels all Ioch 4 ! )§ skall ha nedan dels all 1,4 och // §S skall ha nedan angivna lydelse. Allmän investeringsfond------------------------------ förinvestering. e)företagel vid beskattnings- e) företaget vid beskattnings årels utgång inte driver jordbruk el- årets utgång inte driver jordbruk, ler rörelse. skogsbruk,fästighet.\förvattning el ler rörelse. O förelaget genom----------------------------------------- sådan fond. c) förslag till lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928; 370), d) förslaglill lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig in komstskatt, e) förslagtill lag om ändring i uppbördslagen (1953; 272), f) förslagtill lag om ändring i taxeringslagen (1956; 623). g) förslaglill lag med reglemente för allmänna pensionsfonden, h) förslag lill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän för säkring. i) förslagtill lag om ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385). j) förslag till lag omändring i lagen (1979: 648) om procentsatser för uttag av avgift under åren1980-1984 till försäkringen för tilläggspension, 3. beträffandesamhällsfonder och lokala fackliga investerings fonder attriksdagen avslår motion 1983/84; 223 yrkandena 1, 2 och 3, 4. beträffande åtgärderför att underlätta personligt ägande av aklier altriksdagen avslår motionerna,1983/84; 204 yrkandena 3. 4 och 5 samt 1983/84; 224yrkandena 2, 3. 4 och 6. 5. beträffande avskaffandeav den graderade rösträtten för nya börsaktier attriksdagen avslår motion 1983/84:224 yrkande 5. På finansutskottets vägnar ARNEGADD Närvarande: (), (), (), (), (), (), (),(). (), (), (c). Torslen Karisson (s). (), (vpk) ochGunnar i (s). FiU1983/84: 20 75 Regeringens beredning av förslaget till löntagarfonder (), (). (), (), (). (c)och () anser alt dels den del av utskottets yttrandesom på s. 46 börjar med "Löntagar-fondsfrägan har" och på s. 50slutar med "längre fram" bort ha följande lydelse; 1 flera motioner väckta medanledning av propositionen om löntagarfonder anförs kritik mot det sätt påvilket propositionen arbetats fram och mot att det inte helt klarlagts omförslagen i propositionen står i överensstämmelse med grundlagen. I motion 204 (m) yrkande 2 anförs alt regeringens förslagom kollektiva löntagarfonder inte beretts pä ett godtagbart sätt. Bristerna ihandläggningen är enligl motionärerna anmärkningsvärda, eftersom den åsyftadeförändringen är av djupgående karaktär. Frågan gäller om skall bytaekonomiskt och därmed i förlängningen även politiskt - syslem. Utformningenav förslaget har enligt motionärerna inle penetrerats i detalj, och dessföljder har inte tillräckligt analyserats. Uppsplittringen på tredepartementspromemorior och den korta remisstiden har, anser man vidare, integivit berörda instanser de möjligheter man kan kräva för alt bedöma denföreslagna förändringens innebörd. Propositionen har utformats utan rimligthänsynstagande till remissinstansernas synpunkter. Denna grundläggande kritikmot regeringens förfaringssätl bör enligt moderata samlingspartiet gesregeringen lill känna. I motion 164 av ()anförs att löntagarfondsförslaget i korthet innebär att medel tvångsvisöverförs från våra svenska företag till löntagarfondstyrelser, medel som dessafondstyrelser därefter skall använda för inköp av aktier i samma förelag.Företagen tvingas alltså att finansiera sin egen socialisering. Fondernaställs således enligt motionären under facklig hegemoni och kan med sinaföretagsförvärv föra en egen regionalpolitik, industripolitik ellerarbetsmarknadspolitik helt vid sidan av regering och riksdag. Fonderna blir påså sätt en ståt i staten eftersom de icke blir beroende av särskildabudgetbeslut från sida. Offentlig makt kommer därmed att kunnautövas korporativt i i strid med grundsatsen om en effektivparlamentarisk kontroll, anför motionären. Del är i varje fall icke visat, anser motionären, attpropositionen står i överensstämmelse med vår konstitution, tolkad med ledningav . Någon bedömning av förslagels förenlighel medfolkrättens grundsatser har för övrigt icke företagits av lagrådet. Redan avdenna anledning bör förslaget avvisas, anser motionären. FiU1983/84:20 76 I motionen anförs vidare altlöntagarfondstyrelserna, liksom övriga fondstyrelser, ingår i den statligaförvaltningsorganisationen. Behörighetsreglerna i 11 kap. 9§ regeringsformengäller i och med detta, innebärande all endast svensk medborgare får innehauppdrag såsom styrelseledamot. Propositionen upptar i lagen med reglemente förallmänna pensionsfonden emellertid icke någon motsvarande inskränkning förutlänning. Propositionen är därmed enligt motionären icke heller här förenligmed regeringsformen. 1 motion 219 av m.fl.(c. m, fp) anförs att förslaget om lönlagarfonder har utretts på ett hasligloch splittrat sätt. Förslaget har långtgående principiella konsekvenser förlandels ekonomi och konstitutionella förhållanden. Förslaget innebär i korthetatt medel tvångsvis överförs från våra svenska företag till statsägdalönlagarfonder, medel som dessa fonder därefter skall använda för inköp avaktier i olika bolag. i ett större sammanhang tvingas förelagen allfinansiera sin egen socialisering. Motionärerna anför vidare att nationaliseringar iVästeuropa brukar betraktas som expropriation och ske under rättslig kontroll.Ingenting av denna kontroll återfinns i den svenska modellen för socialiseringav företagen. Fonderna ställs under facklig hegemoni och kan föra en egenregionalpolitik, industripolitik eller arbetsmarknadspolitik med de företag deövertar. Fonderna blir på så sätt en stat i staten. Offentlig makt kommerdärmed att kunna utövas korporativt i i strid med tankarna bakomregeringsformen. Vidare anförs i motionen all någon konslilulionellberedning över huvud tagel inte har skett av löntagarfbndsproblematiken iSverige. Med tanke på frågans ekonomiska räckvidd och utomordentligt vittgåendekonstitutionella konsekvenser måsle från sida krävas att eninträngande analys kommer till stånd. Motionärerna begär därför enförutsättningslös, grundlig utredning av de konslilulionella frågor somlöntagarfondsförslagel reser innan förslaget behandlas av . Även i andra motioner har liknandekritik framförts men utan yrkanden i dessa hänseenden. Som framgår av de lämnaderedovisningarna riktas i flertalet motioner skarp kritik mot regeringensberedning av löntagarfondsfrågan. Remisstiden har varit för kort. Myndigheteroch sammanslutningar har Inte beretts tillfälle alt yttra sig över ettförutsättningslöst och samlat förslag till lönlagarfonder. De konstitutionellaaspekter som förslagen reser har inte tillräckligt analyserats innanpropositionen lades fram för etc. Även lagrådet har i sitt yttrandeöver förslagen fört fram myckel kritiska synpunkter vad gäller handläggningenav löntagarfondsfrågan. Del sätt på vilket utredningsarbetet ochremissbehandlingen skett har inverkat menligt FiU1983/84:20 77 på lagrådets möjligheter att fullgöra den granskninggrundlagen föreskriver. I konslitutionsutskotlels yttrande (KU 1983/84:2 y) anförföreträdarna för moderata samlingspartiet, och i enavvikande mening att man delar den uppfattning som kommit till uttryck imotionerna och lagrådsytlrandet i fråga om den bristfälliga handläggningen avärendet. Den ekonomisk-politiska fråga saken rör är"av djupgåendekaraktär. I en motion uttalas sålunda, all frågan ytterst gäller om Sverigeskall i grunden ändra sitt hittillsvarande ekonomiska system och iförlängningen även del politiska systemel. Mot denna bakgrund inger de påtaladebristerna i beredningen av ärendet allvarliga betänkligheter frånkonslilulionell synpunkt. De borgerliga ledamöterna i konstitutionsulskoilet pekarvidare på några konstitutionella frågeställningar som lönlagarfondsärendetaktualiserat. En viktig sådan fråga är om fondförslaget slår i överensstämmelsemed regeringsformens regler om expropriation. Förslaget innebär alt medeltvångsvis överförs från företagen lill löntagarfonder, medel som dessa fonder isin tur skall använda för förvärv av aklier eller andra ekonomiska andelar ibl. a. samma företag. Detta medför i praktiken att företagen tvingas att utankompensation från statens sida bidra till sin egen sociali-, sering. Deborgerliga ledamöterna anser att frågan uppenbarligen inle har utretts ochanalyserats på del sätt bör ha rätt all kräva, innan beslut fallas avså ingripande natur för stora delar av vårt näringsliv. 1 flera motioner ifrågasätts omförslagen är förenliga med internationella åtaganden. a. hänvisaslill den konvention som biträtt genom ratificering avtilläggsprotokollet (SÖ 1953:26) lill konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Enligt protokolletsartikel I skall varje fysisk eller juridisk persons rätt till sin egendomlämnas okränkt. Ingen får berövas sin egendom annat än i det allmännas iniresseoch under de förutsättningar som anges i lag och av folkrättens allmännagrijndsatser. De borgerliga ledamölerna i anseratt under alla omständigheter kräver respekten för vårt lands anseende attinternationella åtaganden iakttas. Vidare ifrågasätter man om den del avförslaget som motiveras med all en här i landet bosatt medborgare inte börutestängas från möjligheten att representera löntagarinlressena i enlönlagarfondstyrelse är förenlig med regeringsformen. Ledamöternassammanfattande slutsats är att det föreliggande propositionsförslaget inte kanligga lill grund för beslut i . Propositionen bör därför avslås, anserman, från de synpunkter man har alt företräda. Regeringen bör anmodas attingående utreda de konstitutionella aspekterna av ett löntagarfondsystem. anser att de synpunkter som redovisas avföreträdarna för moderata samlingspartiet, och i denavvikande FiU1983/84: 20 78 meningen till yttrande (KUl983/84:2y) innebären myckel allvarlig kritik av regeringens beredning avärendet. Det är visserligen inte visat all förslagen strider mot grundlagen,men det är heller inle närmare utrett. Lagrådet beklagar i sitt utlåtande att myndigheter ochsammanslutningai: inle varit i tillfälle att yttra sig över ettförutsättningslöst utarbetat och samlat förslag till lönlagarfonder. Därförinstämmer lagrådet i kritiken mot att en fråga av så stor principiell betydelseoch med så kontroversiella inslag beretts på sätt som skett. Lagrådet säger attdess granskning skall avse bl. a. om förslagen är så utformade all lagarna kanantas tillgodose angivna syften. Det sätt på vilket utredningsarbetet ochremissbehandlingen har skett gör det svårt att fullgöra dennagranskningsuppgift, säger lagrådet. Eftersom löntagarfondsförslaget, om del genomförs, på siktkommer att innebära en förändring i grunden av vårt ekonomiska syslem, år delanmärkningsvårt alt regeringen inte berett frågan på ett fullständigare sätt.Det borde vara en självklarhet i en demokrati av vår typ att viktiga beslut medvittomfattande konsekvenser utreds och förbereds på ell sådant sätt alt kritikinle kan riktas mot dem på konstitutionella grunder. Del torde därför ligga ihela nationens intresse alt dessa frågor först utreds innan fållarsill beslut. förslag som genomförs på del sätl som regeringen har föravsiki alt göra kan aldrig vinna respekt bland medborgarna. Uiskollel anserdärför att en förutsättningslös och grundlig utredning bör göras av dekonslilulionella frågor som löntagarfondsförslagel väcker. Vad utskottetanfört om regeringens beredning av löntagarfondsförslagel bör ges regeringenlill känna. dels ulskotlels hemslällan under I bort ha följandelydelse; 1. beträffande regeringens beredning av förslaget tilllöntagarfonder alt med anledning av motionerna. 1983/84:164 imotsvarande del, 1983/84:204 yrkande 2 saml 1983/84:219 som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört om en förutsättningslös ochgrundlig utredning av de konstitutionella frågor som löntagarfondsförslagetväcker. Inrättande av fem löntagarfondstyrelser m. m. (), (), (), (), (), (c)och () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 50 börjar med . "Bakgrund och" och på s. 56 slutar med"avstyrker motionen", samt FiU1983/84:20 79 dels den del av utskottets yttrandesom på s. 56 börjar med "Sammanfattningsvis vill" och på s. 71slutar med "O och 5" bort ha följande lydelse: Många olika argument för kollektivalönlagarfonder har anförts . Det uppgivna syftet med fondernahar skiftat lika snabbt som de tekniska konstruktionerna. Motiven har bl. a.varit: Förbättrad riskkapitalförsörjning, stöd för den solidariskalönepolitiken och dämpad lönekostnadsutveckling, jämnareförmögenhelsfördelning, tryggare pensioner samt stärkt löntagarinflytande. Alla dessamotiv har vid en närmare granskning visat sig ohållbara. Det motiv som under arbetet i lönlagarfondsulredningenstarkast betonades gällde näringslivets försörjning med riskvilligt kapital.Utskottet anser i likhet med vad som anförts i de borgerliga motionerna attdetla problem visat sig kunna lösas ulan några kollekliva löntagarfonder. Destimulanser som de icke-socialistiska regeringarna införde, t.ex. lindringenav dubbelbeskattningen av aktieutdelningar och införandel av skattesparandel,speciellt aktiesparfonderna, har medfört att den svenska börsen har börjatfungera som den skall, dvs. som en marknad för riskvilligt kapital. Förelagens nyemissioner, dvs. deras lillskolt avriskvilligt kapital, har därigenom kunnat öka mycket kraftigt.1 själva verket har emissionerna varit större än under hela1970-lalel. Utskottet anser således all kapilalbildningen inle kommerall förbätiras genom införande av kollekliva lönlagarfonder. Dessa skallframför alll finansieras med vinslmedel från företagen, vinster som annarskunde användas lill investeringar och framtidssalsningar. Effekten av fondernablir således närmast motsatsen till del önskade, dvs. att näringslivetundandras riskvilligt kapital. Utskottet anser inte alt politiker eller fackligaföreträdare kan använda företagens vinstmedel mer effektivt än vad förelagenklarar av. Erfarenheterna är i allt väsentligt de motsatta. Sammanfattningsvis anser således utskottet att detla motivför all införa kollektiva lönlagarfonder inte är hållbart. Ett ytterligare motiv som anförs i propositionen är attfonderna skall stödja den solidariska lönepolitiken och bidra tilllöneåterhållsamhet. Utskottet anser all detta bygger på ett felakligtresonemang. Det finns inte något belägg för att högre vinster ger upphov tillstörre löneglidning. Det finns varken teoretiskt eller empiriskt stöd för allen extra vinstskati ger lägre lönekrav vare sig lokalt eller centralt. Det ärinle trovärdigt all medlemmarna i de fackliga organisationerna skulle varaberedda att sänka sina löneanspråk för alt facket och politikerna skall fådisponera över fondmedel för aktieköp. Att de enskilda löntagarna skulle viljasänka sina lönekrav och sin standard för att lönlagarfonderna skall kunna köpaaklier FiU 1983/84:20 80 motsägs också av alt löntagarna inle vill halönlagarfonderna över huvud taget. Än mindre vill de göra uppoffringar. Socialdemokraternas nuvarande benägenhet att koppla ihoplöntagarfonderna med stabiliseringspolitiken grundas enligl utskottet i förstahand pä all det skulle vara möjligt att få en annan löne- och prisökningstaktmed lönlagarfonderna. Men om inle löneavgiften och vinsiskatten avräknas tillminst på löneökningarna vilket de erfarenhetsmässigt inle gör ökarförelagens totala kostnader. Därmed motverkar löntagarfonderna i själva verketsitt slabiliseringspolitiska syfte. Del är myckel sannolikt altlönlagarfonderna driver upp kostnads- och prisnivån i förelagen och i samhälleti stort. Utskottet anser inte heller all den nu aktuellaavtalsrörelsen ger något belägg för att förslaget om lönlagarfonder skullebidra till återhållsamhet i lönekraven. I proposilionen hävdas också all lönlagarfonderna kommeratt bidra till en jämnare förmögenhelsfördelning. Det sägs att en nödvändig lönsam-helsökningi förelagen annars skulle medföra oacceptabelt stora förmögenhetsökningar förnuvarande aktieägare. Av hushållens totala förmögenhetsstock utgör aktiernaendast en myckel liten del. Hushållens samlade brultoförmögenhel uppgår i dagtill runt I . I ingel annal induslriland är förmögenhelernaså jämnl spridda som i . Den hell dominerande delen av dessa förmögenheterligger i små- och fritidshus. Aktieägandet utgör endast ca 70 miljarder kronor.Spridningen av aktieägandet har därför en relativt liten betydelse vad gällerden totala förmögenhetsfördelningen. Om syftet enbart är att sprida aktieägandet behövs hellandra insatser.