bet · G701JuU16 · 1983-12-31 00:00:00 — Länspolischeferna skall, med förstärkt ställning, förblitjänstemän i länsstyrelserna. principbeslut omfattade också deprinciper som bör gälla i fråga om arbetsfördelningen m.m. mellanlänsstyrelsens styrelse, landshövdingen resp. länspoHschefen. I det föregående har redogjorts för de särlösningar somskall gälla för samt . Vidare har förut idetta betänkande behandlats det i propositionen framlagda förslaget om en liknandesärlösning beträffande . - När det gäller innebarriksdagens beslut inte några genomgripande förändringar i förhållande till vadsom f. n. gäller. gav dock regeringen till känna att erfarenheternafrån den nya ordningen i Stockholms- och Göteborgsområdena borde studeras föratt senare ligga till grund för fortsatta överväganden beträffande Malmöhuslän. I förra årets budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 4,s. 46) uttalade chefen för sin avsikt att senare gepolisberedningen i uppdrag att, med utgångspunkt i vad beredningen preliminärthade föreslagit JuU1983/84:16 11 för storstadslänen och , överväga frågan omden regionala polisorganisationen för övriga län utom län.Departementschefen framhöll att det skulle vara en klar fördel om man så snartsom möjligt kunde komma fram till en i hela landet likartad organisation förden regionala polisverksamheten. - Beträffande de sålunda aviserade direktiventill polisberedningen anförde justitieutskottet (JuU 1982/83:20 s. 20), medanledning av en motion mot departementschefens planer, att det för detdåvarande saknades anledning att ta ställning i frågan. Utskottet utgick frånatt regeringen på lämpligt sätt och i vederbörlig utsträckning skulle komma attbeakta vad som skulle framkomma under polisberedningens fortsatta arbete ochvid den inom kommande beredningen av frågorna. Utskottet avstyrktedärför bifall till motionen. Enligt regeringens bemyndigande utfärdadedepartementschefen filläggsdirekfiv till polisberedningen (Dir.1983:68). Med utgångspunkt i kravet på effekfivaste och billigaste organisationför polisverksamheten skall beredningen enligt tilläggsdirektiven län för länpröva förutsättningarna för att genomföra en organisation i linje med vad somfidigare har föreslagits för de båda storstadsregionerna och ochlägga fram därav föranledda förslag. Enligt vad som anförs i direktiven ter detsig naturligt att beredningen i ett inledande skede behandlar sådana län därtjänsten som länspolischef är eller blir vakant, I den nu förevarande propositionen uttalardepartementschefen att regeringen enligt hans mening utan medverkanfortsättningsvis bör kunna ta slutlig ställning fill de förslag som beredningenlämnar i fråga om den regionala polisorganisationen i resp. län. I tre motioner tas upp frågor som gäller den regionalapolisorganisationen. I mofion 1146 förespråkas att någon omorganisafion avpohsens regionala organisation inte bör komma till stånd i vidare mån än såvittgäller de två storstadslänen och . I motionerna 1514 och 1515 begärsatt frågan om den framtida regionala polisorganisationen underställs riksdagensprövning. Utskottet vill i linje med fidigare ställningstagande iämnet (JuU 1980/81:24 s, 13) framhålla det angelägna i att den regionalapolisverksamheten i landet ges en effekfivare och mera rafionell organisation.Ett viktigt steg i den riktningen har också tagits i och med attorganisationsformerna för de båda storstadslänen och för harlagts fast. Utskottet anser sig nu inte ha anledning att närmare ta ställningvare sig till frågan om det beträffande övriga län kan behöva görasförändringar eller till frågan vilka förändringar som i sådant fall kan varaändamålsenliga. Här kan f, ö, erinras om vad har uttalatbeträffande fortsatta överväganden beträffande . Det nu anfördainnebär att utskottet inte kan ställa sig bakom önskemålen i mofion 1146 om attnågon omorganisafion av JuU1983/84:16 12 den regionala polisverksamheten inte bör komma till stånd.Utskottet avstyrker bifall till motionen i denna del. När det gäller den i de båda andra motionernaaktualiserade frågan om medverkan i beslutsprocessen vill utskotteterinra om alt i sitt beslut dragit upp riktlinjer för denframtida regionala polisorganisationen. Som förut sagts innebär riktlinjerna,såvitt nu är i fråga, att den regionala polisorganisationen skall behålla sinanknytning till länsstyrelserna och att länspolischeferna skall förbli tjänstemändär. De tilläggsdirektiv i ämnet som har utfärdats till polisberedningen kanleda till att man söker åstadkomma en regional polisorganisation som avvikerfrån de beslutade riktlinjerna. Såsom utskottet sagt anser sig utskottetinte nu ha anledning att ta ställning till frågan om den regionalapolisorganisationens närmare utformning. Utskottet anser emellertid i linje medvad som förespråkas i motionerna att, om någon avvikelse från beslutaderiktlinjer befinns erforderlig, frågan bör underställas prövning.Vad utskottet nu anfört med anledning av mofion 1514 och motion 1515 i dennadel bör som sin mening ge regeringen till känna. Avslutningsvis vill utskottet kort beröra en tidigare iriksdagen uppmärksammad fråga rörande polisverksamheten på länsplanet. Frågangäller de nackdelar som det för med sig att den regionala polisorganisationensorterar under ett annat departement och anslagsmässigt särbehandlas jämförtmed polisväsendet i övrigt. Utskottet vill såsom tidigare understryka att detär angeläget att alla vägar prövas för att åstadkomma rationaliseringsvinsteroch ökad enhetlighet när det gäller behandlingen av anslagsfrågor och liknanderörande all polisverksamhet. framtida roll inom polisväsendet principbeslutunderströks betydelse för uppbyggnaden av dagens modernaoch effektiva polisväsende. Del framhölls också att kommeratt ha en mycket betydelsefull roll för landets polisväsende också ifortsättningen. Enligt beslutet skulle bli föremål för enorganisatorisk översyn med sikte på ett minskat personalbehov. Vid dennaöversyn måste beaktas att del också i fortsättningen skulle komma att behövasresurser för att samlat bedöma polisverksamheten och att verka för samordningoch effektivitet. I propositionen läggs nu fram förslag som inte bara tarsikte på de berörda decentraliseringsfrågorna utan även innebär förändringar ifråga om funktion och befogenheter som centralmyndighet förpolisväsendet. Förslagen rörande har nära samband med deövriga åtgärder som föreslås i propositionen i fråga om de regionala och lokalapolisorganens framtida uppgifter och organisation. framtida roll återspeglas delvis i detför framlagda förslaget till polislag. JuU1983/84:16 13 sen vara central förvaltningsmyndighet för polisväsendet.Rikspolisstyrelsen har enligt 7 § lagförslaget tillsyn över polisväsendet.Styrelsen skall verka för planmässighet, samordning och rationalisering avpolisens arbete. Styrelsen får enligt förslaget leda polisverksamhet ochmeddela föreskrifter om sådan verksamhet endast i de särskilda hänseenden somregeringen bestämmer. Med utgångspunkt i uppgifter enligtden föreslagna polislagen anger departementschefen i nu förevarande propositionhur styrelsen närmare bör bedriva sitt arbete på de områden där denhuvudsakligen skall verka. De riktlinjer som departementschefen anger går ihuvudsak ut på följande. Omfattningen av inspektionsverksamhetskall i huvudsak förbli oförändrad. Den kanske viktigaste uppgiften i framtidenför blir arbetet med metodutveckling inom det polisiäraområdet. Styrelsens uppgifter på det administrativa området bör pä siktbegränsas. Begränsningar förordas också i fråga om rikspolisstyrelsensmöjligheter att meddela föreskrifter och allmänna råd till de regionala ochlokala polismyndigheterna. Utgångspunkten är härvidlag den att styrelsensbefogenheter att styra verksamheten begränsas till vad som är oundgängligennödvändigt. Styrelsens direkta ledningsuppgifter när det gäller trafikövervakningenföreslås bli begränsade och ledningsbefogenhelerna beträffandesjöpolisverksamheten föreslås upphöra. Däremot förordas att ledningen avflygverksamheten och befogenheterna när det gäller bevaknings- ochsäkerhetsarbetet i samband med statsbesök o. d. skall ligga kvar pårikspolisstyrelsen. Vidare föreslås inskränkningar i styrelsens rätt altkommendera personal till tjänstgöring vid styrelsen och i befogenheterna attbesluta om polisförstärkning över länsgränserna. När det gäller uppgifter påkriminalpolisområdet konstateras i propositionen att det även i fortsättningenbör finnas centrala resurser för spaning och utredning. Ledningsbefogenheternamåste dock enligt vad departementschefen framhåller avgränsas till sådanaområden eller situationer där en central ledning eller samordning framstår somhelt nödvändig. Uppgifterna på området bör såsom handläggas vid ensärskild enhet inom , rikskriminalen. Departementschefenanför vidare att styrelsens förstärkningsuppgifter på kriminalpolisområdet börbetonas starkare än fidigare. En annan uppgift för styrelsen är att svara förregistrering och bearbetning av sådana uppgifter som kan ha betydelse i ettframtida spanings- eller utredningsarbete som avser kvalificerad brottslighet(s. k. förspaning). Styrelsen bör ha till uppgift att bedriva spaning i frågaom vissa grova brott och vissa brott som är av riksomfattande karaktär ellerhar en utpräglat internationell anknytning; till denna grupp hör narkotikabrottoch ekonomisk brottslighet. I begränsad omfattning bör enligt vaddepartementschefen anför styrelsen också svara för utredning av dessabrottstyper och vissa andra brott av speciell art. Rikspolisstyrelsenföreslås även i fortsättningen ha ett ansvar för samordningen av JuU1983/84:16 14 polisväsendets åtgärder mot illegal invandring. I propositionen dras även upp riktlinjer förrikspolisstyrelsens framtida organisation. Beträffande ledningsstrukturenföreslås att chefstjänstemännen inom i större utsträckningän nu bör arbeta som en direktion inom organisationen. Vidare förordas att detinrättas ett verkskansli som skall stå fill verksledningens förfogande. Även ifråga om avdelningsindelningen föreslås vissa förändringar. Enligt utskottets mening innebär dei propositionen förordade riktlinjerna att även framdeleskommer att ansvara för betydelsefulla uppgifter inom polisväsendet. Styrelsensarbete ges dock en annan inriktning än f. n. med betoning på olika former avcentral service samt stöd och råd åt polismyndigheterna. Utskottet finner dettaändamålsenligt. De förslag rörande föreskriftsrätt ochledningsuppgifter inom polisverksamheten som läggs fram utgör enligt utskottetsuppfattning en lämplig avvägning mellan intresset av att polismyndigheternasjälvständigt löser sina uppgifter ä ena sidan och behovet av centralvägledning och styrning å den andra sidan. Välbetänkt är i sammanhanget attinte ge frågan om bör ges bemyndigande att meddelaverkslällighetsföre-skrifter till lagsfiftning inom särskilda områden någongenerell lösning. I likhet med departementschefen anser utskottet att fråganmåste lösas från fall till fall. Det nu anförda innebär sammanfattningsvis att utskottetansluter sig till departementschefens överväganden vad gällerrikspolisstyrelsens framtida uppgifter m.m. vill utskottet framhållaatt frågan om styrelsens funktion och befogenheter inom polisorganisationennaturligtvis från tid till annan måste ägnas uppmärksamhet så att de jämkningaroch ändringar kan vidtas som betingas av vunna erfarenheter och förändringar isamhället. Utskottet godtar också i princip de riktlinjer förrikspolisstyrelsens framfida organisation som presenteras i propositionen. Ävenhär bör emellertid tilläggas att styrelsens organisation ochpersonalsammansättning forfiöpande måste anpassas till de förändringar som skeri olika hänseenden. -Till spörsmålet om utbildningsfrågornas handläggning inomrikspolisstyrelsen återkommer utskottet i det följande. m. m. Utbildningsfrågorna handläggs inomrikspolisstyrelsen vid utbildningsbyrån, som fillsammans med tekniska byrån f.n. utgör en egen avdelning. Utbildningsbyrån är indelad i en utbildningssektionvid och de skilda utbildningsenheterna. Dessa är f. , , polishundsektionen i Sollefteåoch trafikutbildningssektionen i . JuU1983/84:16 15 Det förslag som läggs fram ipropositionen innebär att all central utbildning samlas i en gemensamorganisation, . Skolan föreslås organisatoriskt få ställning somen byrå som tillsammans med ekonomi- och personalbyråerna skall utgöra enavdelning vid . I mofion 1146 förordas att bildar en egenorganisatorisk enhet inom direkt under verksledningen.Enligt motionärerna bör vara fristående från avdelnings- ochbyråindelningen vid styrelsen. En sådan ordning skulle främja skolansmöjligheter till samverkan bl. a. med andra högskolor och med olika enheterinom styrelsen. Enligt utskottets mening är det från många synpunkterlämpligt att samtliga centrala utbildningsfrågor sammanförs till enorganisatorisk enhet med benämningen . Utskottet anser det vidareändamålsen-hgl att organisatoriskt knyts tillrikspolisstyrelsen, även om man därigenom bibehåller en för polishögskolanavvikande ställning i jämförelse med högskoleväsendet i övrigt i landet. Såsom departementschefen anför och i linje med vad somsägs i motionen finns det ett behov av ett nära samarbete mellan polishögskolansamt andra enheter inom och verksledningen. I likhet meddepartementschefen anser utskottet att den organisationsstruktur för styrelsensom föreslås inte utgör något hinder för kontakter mellan byråerna på de olikaavdelningarna utan bör underlätta dessa. Utskottet anser vidare attpolishögskolans möjligheter till samarbete med andra utbildningsorgan i samhälletoch med olika myndigheter inte kommer alt påverkas av skolans organisatoriskaställning inom . Med hänsyn till det anförda anser utskottetall del inte finns skäl att organisatoriskt särbehandla utbildningsfrågorna.Polishögskolan bör alltså ges ställning som en byrå. Denna bör såsom föreslås ipropositionen ingå i den avdelning där också ekonomi- och personalfrågornahandläggs. Vad nu sagts innebär att utskottet ansluter sig tilldepartementschefens uppfattning om utbildningsfrågornas handläggning inomrikspolisstyrelsen. Utskottet avstyrker därmed bifall till motion 1146 i dendelen. Lokaliseringen av de centrala utbildningsakfiviteterna Som berörts i föregående avsnittavses den centrala utbildningsverksamheten inom polisen bli sammanförd i engemensam organisation, . Skolan skall organisatoriskt fåställning som en byrå vid . Utbildningsverksamheten föreslås i propositionen blikoncentrerad till i kommun. Förslaget innebär att polishögskolanSolna dras in och att verksamheten vid polishundsektionen i och vidtrafikutbildningssektionen i ändras till uppdragsverksamhet. I motion2176 föreslås att polisens engagemang vid statens hundskola i JuU1983/84:16 16 Enligt motionären bör det varafördelaktigare för polisen att själv handha såväl upphandling av hundar somutbildning av dessa och av hundförare. I samma mofion föreslås vidare attpolisens engagemang vid arméns motorskola i avvecklas; utbildningendär torde vara obehövlig. Utskottet ansluter sig tilldepartementschefens uppfattning om lämpligheten av att lokalisera de centralautbildningsaktiviteterna för polisen till . En sådan lokalisering börge möjligheter till en effektivare användning av polisväsendets samladeutbildningsresurser; samordning och planering m. m. av utbildningen kommer attunderlättas, något som bör leda till en höjd utbildningskvalitet. Åtgärdernabör såsom departementschefen framhåller också medföra direkta besparingar förstaten. Polishundsektionen i svarar för den centraltanordnade hundutbildningen inom polisväsendet. Sektionen har också vissauppgifter på den operativa sidan och materielsidan, bl. a. taktisk användningav hundpatrull, tilldelning av hundar saml anskaffning och kassation av hundar.Verksamheten vid sektionen bedrivs i vissa avseenden i samarbete med statenshundskola, l. ex. i fråga om anskaffning av hundar och hundsjukvård. - Polisväsendethar f. n. omkring 500 hundar. Flertalet har köpts från hundskolan. Dressyr avde nya hundarna genomförs i huvudsak vid lokal utbildning. Förslaget i propositionen går ut på att polishundsektionenupphör som en organisatorisk enhet och att polishundutbildningen sker påuppdragsbas vid statens hundskola. Enligt utskottets mening är det angeläget all sökarationalisera polishundutbildningen och den därmed sammanhängande verksamheten.Åtgärder i sådan riktning fär emellertid inte gå ut över kravet på kvalitet vadgäller hundar och utbildningens innehåll. Med dessa utgångspunkter anser sigutskottet inte kunna förorda den i motion 2176 föreslagna ordningen att polisensjälv skall handha såväl upphandling av hundar som utbildningsverksamheten påområdet. Enligt utskottets mening främjas polishundutbildningen m.m. bäst av att man bibehåller det nuvarande samarbetet med statens hundskola.Förslaget härom i propositionen medför rationaliseringsvinster för såvälpolisen som hundskolan. För polisens del upphör behovet av särskild polisiäradministration för utbildningen. Samverkansmöjligheterna med övrig utbildningvid hundskolan utnyttjas fullt ut som närheten till skolans övrigatjänster behälls. För skolan innebär lösningen en breddning av verksamheten,något som kan vara värdefullt bl. a, från regionalpolitisk synpunkt. Det anförda innebär all utskottet ställer sig bakom den ipropositionen föreslagna ordningen beträffande polishundverksamheten. avstyrker bifall till motion 2176 i motsvarande del. JuU1983/84:16 17 Den centrala motor- ochtrafikutbildningen inom polisväsendet bedrivs vid trafikutbildningssektionen iSträngnäs. Verksamheten sker i nära samarbete med bl. a. arméns motorskola. Vidsektionen sker funktionsinriktad utbildning för trafikövervakande personal. Förslaget i propositionen innebär att trafiksektionenskall upphöra som en organisatorisk enhet och att verksamheten ändras tilluppdragsverksamhet. Enligt utskottets mening torde förslaget medföra båderationaliseringsvinster och kostnadsbesparingar för polisen, och utskottet kandärför ansluta sig till förslaget. Att såsom förespråkas i motion 2176 heltavveckla polisens engagemang vid motorskolan torde enligt utskottets meningdäremot inte vara till gagn för polisen. a. skulle polisen då gå miste omde fördelar som uppenbarligen ligger i ett samarbete med motorskolan. Utskottetavstyrker därför bifall till motion 2176 i denna del. I motion 1515 begärs att riksdagenbeslutar inrätta en professur vid . Frågan om inrättande av en professur i polisforskning vidpolishögskolan behandlades av utskottet vid budgetberedningen (JuU1981/82:37). Utskottet uttalade därvid att det återstår åtskilligt attuträtta inom det aktuella forskningsfältet, och utskottet instämde iuttalandena i då föreliggande motioner om att polisarbetet med hänsyn till dessvikfiga funktioner i samhället motiverar särskilda forskningsinsatser.Utskottet ansåg också att det därför kan finnas skäl för att en professur iämnet inrättas eller att forskningsverksamheten på området på annat sättförstärks. Utskottet tillade att ett sådant ställningstagande också ligger ilinje med statsmakternas allmänna satsningar på en förstärkning av forskningen.Med hänsyn till frågans anknytning till polisberedningens arbete borde denenligt utskottets mening närmare övervägas av polisberedningen. Vad utskottetuttalat gav som sin mening regeringen till känna. Även vid förra årets budgetberedning behandlade utskottetsamma fråga med anledning av en motion i ämnet (JuU 1982/83:20). Utskottetförklarade sig sakna anledning att göra annat ställningstagande än åretdessförinnan. Utskottet noterar att polisberedningen har behandlat denaktuella frågan. Beredningen har därvid funnit att det är vissa problemförknippade med att inrätta en forskartjänst med polisiär inriktning. Enligtberedningen är de berörda problemen emellertid inte av sä avgörande natur nu bör avstå från att inrätta en professur knuten till . Utskottet, som delar beredningens uppfattning, utgår frånatt regeringen återkommer till i saken. Med hänsyn till det sagda finnsdet inte anledning till någon åtgärd från sida med anledning avmotionsyrkandet. Utskottet avstyrker motion 1515 i denna del. JuU1983/84:16 18 I motionerna 1515 och 2176 förespråkasatt man beträffande polisutbildningen inom olika specialområden tar till varade utbildningsresurser som finns på andra håll i samhället. Motionärernanämner i sammanhanget för polisens utbildning på det socialaområdet. Vidare pekas på och möjligheteratt erbjuda fortbildning av polismän inom området ekonomisk brottslighet. De riktlinjer för den framtida polisutbildningen somriksdagen beslutade gällde främst ett principförslag om en nysammanhållen grundutbildning. Behovet av vidareutbildning skall tillgodosesgenom funkfionsinriktade specialkurser och genom reguljär vidareutbildning. Iriksdagsbeslutet berördes också vissa frågor rörande polisutbildningenssamordning och samverkan med högskoleorganisationen. Det var förutsatt attolika frågor rörande polisutbildningens utformning närmare skulle undersökas idet fortsatta beredningsarbetet. Polisberedningen har lagt fram ettbetänkande rörande bl. a. polisutbildningens innehåll. Förslag på grundval avberedningens arbete kommer att föreläggas i ett senare skedetillsammans med de frågor som i övrigt återstår för polisreformens fullagenomförande. Utskottet vill erinra om att syftet med den nya utbildningsordningenför polisen är att förbättra och anpassa utbildningen till nya krav ochförutsättningar. Avsikten är bl. a. att man vid sidan av utbildningen i rentpolisiära ämnen skall lägga tonvikt vid studier i sociologi, kriminalvård m.fl. samhällsorienterande ämnen. Härvidlag är det - i linje med vad somframhålls i motionerna och såsom betonats riksdagsbeslut - av värdeatt polisutbildningen i högre grad än f. n. kan integreras med den övriga högreutbildningen i samhället. Enligt utskottets mening är det också angeläget vid de funktionsinriktade specialkurserna i den utsträckning det ärlämpligt tar till vara de resurser beträffande bl. a. ekonomisk brottslighetsom finns hos de myndigheter som är engagerade i kampen mot denna brottslighet. Med tanke på att frågor rörande polisutbildningens närmareinnehåll kommer att tas upp i en senare proposifion till anserutskottet att det nu saknas skäl till någon åtgärd från sida medanledning av motionerna. Utskottet avstyrker alltså bifall till motionerna 1515och 2176 i här behandlade delar. Rekryteringen av polispersonal bedrivs såväl centralt sompå regional och lokal nivå inom polisorganisationen. har bl,a, att leda och övervaka rekryteringsverksamhe- JuU1983/84:16 19 ten inom polisväsendet. berederansökningar till polismans- och polischefskarriärerna och beslutar om antagningtill dessa karriärer. Vidare utarbetar styrelsen det bakgrunds- ochinformationsmaterial som används i rekryteringsarbetet, såsom annonser,statistik m. m. Det egenfiiga rekryteringsarbetet utförs på regional ochlokal nivå. F. n. finns elva heltidsanställda rekryteringskonsulenter (polisinspektörerför rekryteringsuppgifter) som arbetar med vissa län eller polisdistrikt somverksamhetsområde. Konsulenterna svarar för information och samordning avrekryteringsarbetet samt har vissa uppgifter i urvalsprocessen.Rekryteringskonsulenterna lyder administrativt under menverkar i nära samråd med berörda länsstyrelser och polisstyrelser. uppgifter på rekryteringsområdet är altägna sig åt rekrytering och fortbildning av polismän i den utsträckning somrikspolisstyrelsen föreskriver. I rekryteringsarbetet har länsstyrelserna getts relafivtbegränsade uppgifter. Länsstyrelserna avger yttranden i rekryteringsärendentill men har därutöver inga direkta åligganden ianställningsförfarandet. Polisstyrelsernas uppgifter i fråga om rekryteringen äratt särskilt verka för en god rekrytering av tjänstemän till polisväsendet. Ivarje polisdistrikt finns en eller flera rekryteringsmän. Dessa är polismän ochsvarar för polisdistriktets uppgifter i rekryteringssammanhang.Rekryteringsmännen har att vid sidan av sina övriga polisiära uppgifter svaraför information och utföra lämplighetsutredningar.