bet · G701KU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Jag kantänka mig alla möjliga kopplingar till andra statsrådsposter av ägande ochförvaltning som är till stor nytta för riket. Nog skulle det vara intressantatt få detta utrett. Jag tror vi kommer att råka på många stötestenar. Ärstatsministern också av den uppfattningen? : Jag anser att man bör ställa ganska hårda kravpå politiker, och det görs ju - ibland nästan orimligt hårda. Dessutom menarjag att det i stor utsträckning är fråga om en personlig uppfattning vad mananser lämpligt eller inte lämpligt, som inte heller kan regleras. En politikerskall tjäna samhället och det får inte uppstå någon misstanke att han låterobehöriga privatekonomiska hänsyn påverka sitt handlande i samhällets tjänst. c) Utnämningen av statsråd till visst ämbete : Frågan om utnämningen av tilljustitieråd har diskuterats . Turerna är väl kända och debatterade,och jag skall inte beröra dem - de finns i vårt material - men jag skulle viljaställa några frågor. har sagt att den sensationellt snabbautnämningen av till justitieråd tvingades fram genom att man villeta personliga hänsyn och av att själv ville bli justitieråd. Tyckerstatsministern helt aUmänt att det är relevanta skäl att åberopa i ettutnämningsärende? avgick som justitieminister på grundval av vadsom framkom i pressen om hans ekonomiska transaktioner. Såvitt jag kan förståaccepterades detta av . Det var alltså relevanta skäl för att inteenträget övertala honom att kvarstå som justitieminister, men samma affärer varalltså acceptabla vid en utnämning till justitieråd. Min andra fråga är om olika kriterier gäUer för att varajustitieminister och för att vara justitieråd. har själv i efterhand beklagat den snabbautnämningen. Jag skulle vilja fråga vad det är som gör att iefterhand har beklagat denna utnämning. Har det framkommit några omständigheterutöver dem som var väl kända när utnämndes till justitieråd som kanvara grund för detta beklagande? : Det var många frågor i en lång plaidoyer. var otvetydigt kompetent som justitieråd.Enligt den turordning som har tillämpats i kansUhuset brukarstatssekreterare bli justitieråd eller presidenter. Han kunde därför redan islutet ha blivit justitieråd och skulle, om han då utsetts, hatillhört de äldsta, men skulle han alltså ställa sig sist i raden. KU1983/84:30 122 Utgångspunkten var att återgå fill ämbetsmannabanan. Det här var inte någon speciellt högbefattning för honom, och det var inte några speciellt överdrivna anspråk hanhade. Del förstaskälet var alltså att kompetensfrågan var entydig. Det andra skälet var att jag befann mig i närheten av OveRainer och kunde konstatera att han var utomordentligt hårtpressad. Det är inte så angenämt att under sådana former lämna sitt ämbete, ochjag fick känslan att han skulle uppleva det som en oerhörd lättnad om sakensnabbt klarades ut så att han hade ett jobb att gå fill. Då tog j ag denna mänskUga hänsyn. Såvitt jag förstårfinns det konstitutionellt ingenting att anmärka på själva handläggningen. Viunderlät att ta kontakt med högsta domstolens ledamöter. Det är praxis attjustitieministern går dit och argumenterar, men det har förekommit någotenstaka undanlag. var det inte så lätt för honom att gå dit och argumenteraför sig själv. Hur som helst var detta det enda som underläts. Detklarade jag snabbt upp genom ett samtal med ordföranden ihögsta domstolen. Vi var då helt överens om att det rådde exceptionella omständigheter,och avsikten var att i fortsättningen följa praxis. Men detta är ingentingkonstitutionellt - det är bara en praxis som man följer. Av dessa två skäl fann jag regeringens handlande rimligt iden situafion som rådde. frågar vad som sedan hände. Jag hade bettOve att lämna en fullständig redovisning för sina ekonomiska affärer.Eftersom jag inte är särskilt kunnig på sådant inkallade jag rättschefen ifinansdepartementet att vara med. Det var inte något uttryck för misstro utanberodde på min egen okunskap om den här typen av transaktioner. Vi hade ettlångt sammanträde. Samma redogörelse lämnades också till statssekreteraren hosmig och statssekreteraren i departementet, och det återkom sedan i enredovisning som själv gav. Sedan visade det sig att han på flera avgörande punkterinte hade talat om vad som fakfiskt hade skett. Dels hade han aldrig berättatom akfieköpet i , dels visade det sig att han hade fortsatt under hela1982 och även i regeringen att uppta lån till värdet av åtskilligamiljoner. För det tredje var det fråga om den mystiska gåvan från okänd givarei . Ingenting av detta hade han berättat för någon av oss under detimmar vi talades vid, men det grävde pressen fram. Jag blev mycket besviken,måste jag uppriktigt säga. Det var själv som avsade sig poslen somjustitieråd. Jag hade egentligen inte tänkt säga någonting, men när han påstodi TV att han lämnat mig en fullständig redovisning även för dessa senare sakernödgades jag offentligt kommentera det. Jag vidgår öppet att om vi hade haft reda på alla dessaomständigheter som sedermera framkom, hade regeringen icke villfarit hansbegäran om denna snabba utnämning till justitieråd, och därmed framstod den somett misstag. KU 1983/84:30 123 : Jag vill fullfölja mina tidigare frågor. Del var alltså en pressad situation och en enträgenbegäran från som gjorde att han så exceptionellt snabbt utnämndestill justitieråd. Jag upprepar med något annorlunda utformning min fråga:anser statsministern att det i sådana lägen är befogat att fatta snabba beslutpå grundval av sådana motiv? Bör man inte alltid när det gäller sådanautnämningar, oavsett vilken situationen är, noga övertänka saken och bereda denpå sedvanligt sätt? Bankinspektionen hade ju inlett sina undersökningar, och devar inte slutförda. När det gäller aktieaffären med kan jag inte avgenågot omdöme om redovisningen, men jag har noterat atl själv påståratt han har redovisat detta innan han utsågs till justitieråd, om man får trovad som har framgått i massmedia. Jag skulle ytterligare en gång vilja berörapresskonferensen . Vad fanns det för anledning förstatsministern att över huvud taget anordna någon presskonferens vid dettillfället? hade ju redan lämnat justitierådsbefattningen. Min andrafråga gäller ett inslag som nu också har berört : Det blir besvärligt när du ställer så mångafrågor på en gång. Det vore lättare om du tog en fråga i taget. BertU Fiskesjö: Jag gör så här för att spara tid åtutskottet, och min slutfråga hänger nära samman med den förra. Det står i en utskrift från : Vidutnämningen beaktade vi hans kompetens och tog mänsklig hänsyn. Mot bakgrund avvad vi nu vet framstår utnämningen av till justitieråd som ett klartmisstag. Vad var det för ytterligare saker som hade hänt som gjordeatt han, enligt statsministerns bedömning i efterhand, inte var lämplig somjustitieråd? : Samtliga dessa frågor har jag egentligenbesvarat, men jag kan göra det en gång till. Snabbheten i utnämningen berodde på dessa två saker somjag nämnde. Han var utomordentUgt kompetent. Ingen människa kunde bestrida atthan var kompetent som justitieråd. Varför framstod det i efterhand som misslag? Jo, som jagredovisade utgick vi vid utnämningen från att han hade lämnat sina kamrater enfullständig redovisning för sina ekonomiska transaktioner. Varför anordnades en presskonferens? Jag anordnadeegentligen ingen presskonferens. Efter hans påståenden i TV om att han hadelämnat en redovisning blev jag nerringd av alla media, och jag fann inte någonannan möjlighet än att ställa upp på en s. k. pressträff, då alla fick komma påen gång och ställa frågor. KU1983/84:30 124 BertU Fiskesjö: Jag ansluter till del jag frågade omtidigare, eftersom jag tycker det har en konstitufionell anknytning. Statsministern tar alltså ställning fill vad somegentligen skall krävas av blivande justitieråd. Innebär det att en annanperson, som har omfattande ekonomiska affärer, också skulle vara tvungen attredovisa dessa innan vederbörande kan bli utnämnd till justifieråd? StäUdes detexceptionella krav på ? : Det är egentUgen en fråga om förtroende inomen krets av nära arbetskamrater. Han hade inte fyllt det förtroendet genom atttala om för oss hur det verkligen förhöll sig. Under sådana förhåUanden fannsinga skäl att ta de specifika mänskliga hänsyn som vi gjorde vid dennasnabbutnämning. BertU Fiskesjö: Ett avrundande konstaterande: det har ivarje fall såvitt jag vet inte tillvitats att han begått någraolagliga handlingar. Han har gjort vissa ekonomiska transaktioner, om vilka mankan diskutera huruvida de är särskilt vackra. Men den omständigheten att hangjorde dessa dispositioner - uppenbarligen, enligt vad som harframkommit, helt lagligt - skulle alltså egentligen ha diskvaUficerat honom somjustitieråd? : i Låt oss säga att detta är fullt lagligahandhngar. Jag anser fortfarande att ett statsråd som gör anspråk på ett högtstatligt ämbete bör i en sådan situation ge regeringschefen resp. sinaarbetskamrater i regeringen en fullständig redovisning för sina transakfioner,hur lagliga de än må vara. På den punkten har jag enkla krav på människor, ochde kraven håller jag fast vid. : Själva utnämningen av tilljustitieråd tillgick uppenbarligen på det sättet, om man får trointerpellationsdebatten i meUan statsministern och företrädare föroppositionspartierna, att själv ringde till högsta domstolen påmorgonen och meddelade att han skulle bli justitieråd . Får jagfråga statsministern om detta är en korrekt handläggning. Varför togs intekontakten med högsta domstolen av det statsråd som faktiskt var förordnat attfungera som justitieminister, nämligen ? : Kom ihåg att detta icke är en konstitutionellfråga. Det finns ingen bestämmelse i grundlagen eller någon annanstans om attdetta samråd med högsta domstolen skall ske. Normalt är det justifieministernsom tar kontakt. Med tanke på de nära förbindelser som alltid haft medhögsta domstolen, som skulle bli hans framtida arbetsplats, var hannaturligtvis angelägen att hålla denna om än spröda kontakt med högstadomstolen genom att ringa dit. Det var förmodligen lättare för högsta domstolenän om ett statsråd som domstolen vanligtvis inte hade kontakt med hade ringt.Poängen är att justitieministern normalt går till domstolen och talar med KU1983/84:30 125 Det var en praxis som vi fick hoppa över.Men jag vill med skärpa understryka att detta icke är en konsfitutionell föreskrift,utan det är en gammal sedvana. : Jag håller med om att det ingår ett momentav omdöme, inte bara en konstitutionell diskussion. Men vi granskar ju ävenstatsrådens omdömen. granskar också praxis, och här ärdet i hög grad fråga om administrativ praxis. Min fråga var om statsministern anser det lämpligt att denavgående justitieministern själv handlade sin egen utnämning och om utnämningeninte borde ha handlagts av det statsråd som de facto och möjligtvis även formelltvar justitieminister , nämligen , eftersomhon förordnats att fullgöra justitieministerns göromål. : Det som han gjorde var att ringa högstadomstolen, men i övrigt handlades ärendet av . : Så det finns enligt statsministerningenting att erinra mot sättet för handläggningen? : Poängen är att det sedvanliga samrådet medhögsta domstolen inte kunde äga rum. Jag har haft ett långt och givande samtalmed högsta domstolens ordförande, och vi är helt överens. Man har sagt att manaccepterar att det rådde exceptionella förhållanden. Det samtalet hade vi långtföre det andra skedet. Vi kommer att följa praxis. I det sammanhanget spelar delganska liten roll att ville ringa upp högsta domstolens ordförandeoch berätta vad som skedde. : Jag har en annan uppfattning, men den kanvi återkomma till. Vad skulle hända om en svensk diplomat som skulle bliambassadör i ett annat land själv handlade ärendet om agremang? : Det går inte att jämföra. Där gäller detförhållandet till främmande makt, och högsta domstolen är ingen främmande makt. : Jag tycker den skall vara en främmande makti förhållande till regeringen. Regeringen utser högsta domstolensledamöter - det är regeringens prerogativ - men när de väl är utsedda är desjälvständiga. : Vi kanske har olika uppfattningar omdomstolars självständighet i förhållande till regeringen. I så fall beklagarjag det. Hade hon någonbefattning med beredningen av ärendet? : Hon hade kontakt med expeditionschefen, ochhon drog ärendet i regeringen. KU1983/84:30 126 : Informerades regeringen på något sätt omutnämningen av till justitieråd? Var det föremål för någon form avgemensam beredning? OlofPalme: Beslutet fattades vid ett ordinarie regeringssammanträde. AndersBjörck: Förekom ingen allmän beredning med diskussion? OlofPalme: Nej. Det förekom vid ett regeringssammanträde. : Jag skulle gärna vilja veta när Anna-GretaLeijon kopplades in. meddelade sin avgång kväll, om jagminns rätt. Han utnämndes kl. 9, dagen därpå. När fick Anna-GretaLeijon över huvud taget veta att det var aktuellt att han kunde vilja blijustitieråd? Hade han kontakt med henne? Tyckte hon, som var föredragande iregeringen, att det var utmärkt? : Det tyckte hon säkert. Allt detta skedde undermorgontimmarna med stor hast. Jag hade naturligtvis ägnat mycket funderande på kvällenåt vad som skulle hända med . Han avgick som justitieminister. Han årinte poUtiker och har aldrig varit politiskt verksam. Han går i traditionen avjustifieministrar som har juridisk och administrativ kompetens. Han måstetillbaka till ämbetsmannabanan. Han har inte begått något olagligt, menpolitiskt kunde han inte vara kvar. Då övervägde jag vilka alternativ han hade. Den mestnäraliggande ämbetsmannaposten var naturligtvis justitieråd med hänsyn tillhans långa erfarenhet. Jag tror jag diskuterade detta med flera medlemmar avregeringen - det kommer jag inte så noga ihåg. Jag tror vi hade växlat några ord om detta i samband medhans avgång. Jag var inte oförberedd på det. Om dettavar hans anspråk, sade jag mig, är det ungefär som i de banor jag har tänkt.Kunde jag hjälpa honom i ett, som han själv beskrev det, förtvivlat personligtläge och ge honom det jobb som han är kompetent till och göra det på ettkonstitutionellt korrekt sätt, så varför inte? Jag vet inte om du kan leva dig in i detta. : Det var alltså som sade tillföredraganden att hon skulle föreslå tilljustitieråd vid sammanträdel kl. 9? : Vi hade en rad samtal . Det drogspå regeringssammanträdet. : Jag har en fråga som ligger något utanfördet vi har diskuterat men som löper som en skugga genom hela resonemanget. Detgäller vad affären blottade och vilka åtgärder man diskuterar för attkomma till rätta med situationen. sade i Rapportsändningen den 19 KU1983/84:30 127 november att det som betraktats som självklart i olikatyper av avancerad skatteplanering kanske inte skulle betraktas som likasjälvklart längre. Min fråga är vad som ligger bakom det uttalandet. Vilkaåtgärder har man vidtagit eller vilka åtgärder kommer man att vidta? Jag anseratt frågorna om aktieinnehav och om utnämningen inte kan skiljas ursammanhanget. Bilden skulle bli klarare om vi fick en precisering av vilkatankar som ligger i uttalande . : För mig var det en främmande värld somöppnades. Jag tror att många medborgare inte visste att sådant här pågick. Hadejag vetat att det var situation hade han aldrig blivit erbjudenposten - jag ville inte försätta honom och mig i det läget. Men harjag fått klart för mig att sådant här pågår. Jag tror att mycket av de väldigaaggressioner som har vällt upp i Raineraffärens spår, bl. a. mot mig, har sinförklaring i att en del människor bär sig åt så här, och när de ser att Rainerhudflängs för att han har gjort sådant som de betraktar som normalt blir deaggressiva. Jag vill inte gå in i sakfrågan , men jag tycker att denhär typen av avancerad skatteplanering är olustig. Det är inte lagstiftarensmening att folk skall kunna göra sådana vidlyftiga spekulationer ochtransaktioner för att undgå att betala sina utskylder. Han ärvde 5 miljoner i aktier, eller vad det var. Säg atthan hade fått betala 1,2-1,5 miljoner av detta i skatt. Då hade han varit avmed alltihop och framstått som en helt vanUg medborgare och ändå haft fleramiljoner kvar. Det har varit er mening när ni stiftat lagar. För att undgå attbetala någon miljon i skatt gav han sig in på oerhört omfattande transaktionermed lån vid årsskiften. Det kan inte ha varit mening när denstiftade lagarna, och det är naturligtvis oförenligt med innehav av ett avlandets högsta ämbeten i regeringen. Hans Nyhage: Statsministern har uttalat att avanceradskatteplanering ej är i överensstämmelse med lagstiftarens mening, och det varskälet till att avgick - i överensstämmelse med statsministernsmening, dessutom. En handläggning som ej är i överensstämmelse medlagstiftarens mening utgör däremot inget hinder för att inneha en befattningsom justitieråd. : Det är en bedömningsfråga. Jag vill i det härsammanhanget begränsa mig till att säga att man bör i sådana avseenden ställaspecieUa krav på innehavare av statsrådsämbete. Hans Nyhage: Det betyder alltså att innehav av ett högtdomarämbete inte omfattas av samma bestämmelser? : Det är ett filosofiskt problem. Det åliggervarje medborgare att följa lagen. kan en medborgare hålla sig till lagensbokstav men ändå på olika sätt kringgå lagstiftarens mening, t. ex. viaskatteplanering. Min allmänna inställning är att man bör försöka täppa tillkryphål. KU1983/84:30 128 skall gå när det gäller innehav av offentliga ämbeten villjag inte gå in på . Jag vill bara säga att man måste ställa hårda krav påstatsråd. d) Viss utrikespolitiskrapportering och riksdagsledamoten resa till : Får jag börja med det som kallatsFermaffären : Jag kallar det för Svenska Dagblads-affärenför att inget missförstånd skall uppstå. : Den s. k. Ferm-Svenska Dagblads-affärenbygger bl. a. på att det förekom påståenden om dubbla budskap i signalerna fillSovjetunionen om ubåtskränkningarna. Del är frapperande att ambassadör icke litade på den svenska utrikesförvaltningen utan ansåg attdet fanns skäl atl gå direkt till statsministern. Delar statsministern ambassadör uppfattning att manbör undvika i denna typ av känsliga utrikespolitiskafrågor? : Jag anser att man måste iaktta en vissförsikfighet med spridning av känsliga frågor i med hänsyntill risken för läckor. Det är en regel som svenska ambassadörer alltid hariakttagit. Jag minns att ambassadörer av typen Boheman och Jarringgick direkt till eller i känsliga ärenden. De gick förbi denordinarie förvaltningen av det enkla skälet att når handlingar kommer in imaskineriet är det lätt att de hamnar på avvägar och att man får läsa dem ipressen. Jag har förståelse för den inställningen. Här var det ett litet speciellt fall. Eftersom jag hadegivit honom instruktioner att göra någonting är det inte så konsfigt att hanrapporterade till mig. Men jag har ingen misstro mot svensk utrikesförvaltning.Under de nu som jag har haft med den att skaffa har jag alltidtillämpat största möjliga öppenhet. Men det förekommer speciella faU då detfinns anledning att gå vid sidan av förvaltningen. Förvaltningens toppar harsjälva alltid gjort det, och att gjorde det i detta speciella fall finnerjag naturligt. Vissa delar av utfrågningen uteslutna av sekretesskäl. : Det gick direkt till statsministern. Varfördiariefördes det inte förrän senare? : Det beror på det enkla faktum att man får såoändligt mycket handlingar. Jag fick 15 000 brev, som i stort sett harbesvarats och som alla registrerats. Dessutom får jag en enorm mängd handlingarvia UD som är registrerade på UD. Det sitter folk från TT som går igenom minpost innan jag får den för att se om där finns några godbitar. Jagförutsätter i allmänhet atl allting är registrerat. KU1983/84:30 129 kom det här som ett slutet brevvia kurir. Jag läste det och lade in det i kassaskåpet, och då kanske manglömmer att det skall lämnas ut till registratorn också. Men när jag välplockade fram det ur kassaskåpet registrerade vi det . Somrättschefen säger händer sådant jämt. Vi försöker förbättra rutinerna, men ettoch annat slinker igenom. : Det är lätt att glömma att diarieföra brev,men i den mån det i fortsättningen kommer brev av den här typen, avserstatsministern då att registrera dem ? : Jag avser självfallet att registrera alla brevsom jag får, men det kan hända att något av de 15000 slinker igenom utanregistrering. Jag kan inte garantera att det inte skall hända i fortsättningen,men jag försöker vara uppmärksam på det. : Debatten i , som jag intehar någon anledning att ta ställning fill personligen, har handlat omeventuella dubbla budskap till . Åtminstone innehållet i Fermsbrev ger intryck av att budskapet till har varit klart ochotvetydigt. Har det vid sidan av det relaterade samtalet förekommit några andrakontakter med där man utanför de officiella kanalerna hardiskuterat ubåtskränkningarna och deras effekter? : Det har förekommit en lång rad kontakter medSovjetunionen på många plan och på många olika sätt. harbudskapet varit entydigt och detsamma. AUt detta har jag utförligt redovisat iutrikesnämnden. Det är så man måste arbeta. Det graverande med Svenska Dagbladets påstående, till vissdel uppbackat av några ledamöter av moderata samlingspartiet, var att manfalskeligen försökte ge intryck av att vi förde något slags dubbelt budskap,ett karskt inför offentligheten och ett eftergivet i direktkontakterna medryssarna. Det var utomordenligt angeläget att med all kraft ta dödpå denna falska propaganda och i stället visa att vi väl arbetar med mångaolika kanaler- det måste man göra - men att budskapet är fullkomligt entydigtvia alla kanalerna. Detta är nödvändigt för trovärdigheten i vår utrikespolitik,och därför fick vi lov att ta i ganska rejält. vidhåller på något sätt sin version utanatt kunna förete några som helst bevis. Däremot frånföll moderatledaren sinapåståenden vid utrikesnämndens sammanträde, och det var ju bra. : Jag har här i ingenanledning att gå in på kontroversen mellan statsministern och , men jag måste få fråga för klarhets vinnande, så att det .inte dykerupp andra pressuppgifter som det kan bli diskussion om: har det förekommitnågra andra brev eller telegram från som redovisar samtal med 9 1983/84. KU1983/84:30 130 Arbatov i denna fråga eller med Milstein - såvitt jag kanförstå träffade han Milstein igen - som icke har diarieförts? : Först fråga nr 2: det är naturiigt att hanträffar Milstein eftersom Milstein är expert i ,ständig deltagare i Pugwash-rörelsens möten och en av de främstanedrustningsexperter som finns. Han har ett fruktansvärt stortkunskapsförråd och är dessutom en mycket kultiverad person. Men det är nog endagången som han har diskuterat utbåtsfrågan, för det var via Milstein som vifick tag på Arbatov. Några ytterligare telegram från känner jag inte till.Jag vill med kraft påpeka, att inte hade speciellt med utbåtsfrågan attgöra mer än denna enda sak, eftersom han visste att han skulle sammanträffa medArbatov. Han bad då att få instruktioner om vad han skulle ta upp. Han fickinstruktioner, och han tog upp det han skulle göra, han rapporterade, och dethar ni läst. : Det fanns ingen annan instruktion för Fermatt sköta den här typen av kontakter? : Icke alls. Hans Nyhage: Jag vill anknyta till uttalandei att innehållet i brevet var av sådan karaktär att han inteens litade på utrikesministern. sade inte så. Påstå inte att han sadenågonting annat än han sagt! Hans Nyhage: Han gick direkt till statsministern av detskälet att han inte litade på någon annan. : Det är skillnad. Han har inte sagt att haninte litar på utrikesministern. Hans Nyhage: Kan vi vara överens om att han sagt attinnehållet var av sådan karaktär att han ville gå direkt med det tillstatsministern? Jag visade brevet förutrikesministern. Hans Nyhage: Då kanske vi kan tolka det så att han inteville gå till någon annan än statsministern med brevet? : Det är korrekt. Hans Nyhage: Stämmer det också att han därtill har sagtatt det var av mycket hemlig karaktär? : Det vet jag inte. Han hade fått instruktionerav mig, och därför gick svaret till mig.