bet · G701UU22 · 1983-12-31 00:00:00 — om förbindelserna medde baltiska folken I motion 1983/84:1166 av och (båda fp) hemställs 1, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om internationella och bilateralasträvanden i fråga om de baltiska staterna, 2, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om villkoren för balterna i , I motion 1983/84:1549 av öch BrittaHammarbacken (båda c) hemställs 1, att begär att regeringen i kontakt'med företrädare för debaltiska folken låter utarbeta och därefter förelägger ett förslagtill program för utvecklande av förbindelserna mellan och de baltiskaländerna, särskilt inom handel, kultur och vetenskap, . 2, att uttalar sig för alt regeringen, i avvaktan på altriksdagen får tillfälle att ta ställning till etl sådant program, medtillgängliga medel bör slödja och andra organ, som arbetarför att utveckla relationerna mellan och de baltiska länderna, I motion 1983/84:1554 av ochAllan (båda m) hemställs att beslutar sig för att regeringenskälluppta förhandlingar med i syfte att befria i Sverigebosatta balter från dubbelt medborgarskap, I motion 1166 framställs en lång rad önskemål; enkärnvapenfri zon i skall också omfatta och de angränsandedelarna av ; bör stödjas; ökat kulturutbyte med debaltiska folken; direkta telefonförbindelser; utbyggnad av Radiosutlandssändningar; programverksamhet på estniska i ; presstödtill estnisk tidning i ; skolundervisning på estniska; större uppmärksamhetåt i den svenska skolundervisningen; mera information om förhållandenai de baltiska delrepublikerna i svenska massmedia samt åtgärder för att befriai bosatta balter från dubbelt medborgarskap. 1 1983/84. Utskottet behandlar de i motionernaframförda yrkandena i ett sammanhang under nedanstående huvudpunkter. Belräffande önskemålet i motion 1166 angående omfattningenav en eventuell kärnvapenfri zon i vill utskottet i första hand hänvisatill utskottels egna av antagna skrivningar i denna fråga i UU1980/81:26, UU 1981/82:23 och UU 1983/84:1, De riktlinjer som fastiagt återspeglas också istatsminister anförande inför Paasikivi-samfundel ,i vilket den aktuella syn på en nordisk kärnvapenfri zonutförligt redovisades, Ianförandet sades bl, a,; Vi anser också atl kärnvapen somprimärt är avsedda eller lämpade för mål inom den tänkta zonen bör dras bortfrån vårt närområde. Dessa kärnvapen både på land och i omgivande havsområdenskulle ju i praktiken bli överflödiga. Utskottet anser alt yrkandet imolion 1166 såvitt avser denna del inte behöver föranleda någon riksdagenssärskilda åtgärd i detta sammanhang, I motionerna 1166 och 1549 hemställs om utveckling avförbindelserna mellan och de baltiska folken, särskilt inom handel,kultur och vetenskap, inkl, elt förslag till program i detta syfte, I ell interpellationssvar i sadeutrikesminister bl, a,: Regeringen avser att mycket nogafortsätta att följa utvecklingen i de baltiska republikerna, icke minst vadgäller situationen för de mänskliga rättigheterna. Regeringen är också bereddatl verka för ökade direktkontakter med , framför allt på kulturensoch handelns område, I ett frågesvar i den 8december 1983 bekräftade utrikesminister att regeringen, såsomden utlovat, fortsatt alt följa utvecklingen i , inte minst vad gällersituationen för de mänskliga rättigheterna. Utskottet vill understryka betydelsen härav, bl, a, medhänsyn till de inkomna rapporterna om kränkningar av mänskligarättigheter i , har också officiella kontakter tagits föratl söka bana väg för ett ökat handelsutbyte med , iär företogs en skriftväxling om gränshandel mellan och isamband med ett blandkommissionsmöte i , Överenskommelsen omfattar bl,a, de baltiska delrepublikerna och innebär atl gränshandel mellan Sovjetunionenoch skall ske mellan sovjetiska och svenskakustområden vid i form av ömsesidigt utbyte av varor och tjänster. UU 1983/84:22 3 Beträffande kulturellt och vetenskapligt utbytevill utskottet först erinra om att bland målen för den svenska kulturpolitikeni fortfarande gällande kulturpolitiska beslut ingår attinternationellt kulturutbyte skall stimuleras (prop, 1974:28; KrU 1974:15),Någon konkrel och heltäckande utbyggnadsplan antogs emellertid inte i sambandmed beslutet. Förverkligandet förutsattes ske genom successiva insatser avskiftande art. Utskottetunderstryker betydelsen av samarbete med folken i genom etteffektivare vetenskapligt och kulturellt utbyte. Den europeiskasäkerhetskonferensens (ESK) slutakt innebär ett värdefullt tillägg till derätlighetsförklaringar som i andra sammanhang har fastställts genom internationellaorgan eller genom överenskommelser. Den bör kunna utgöra en plattform även försådana utökade förbindelser varom nu är fråga. Utskottetfinner emellertid att mycket tyder på atl ett mer utvecklat kulturutbyte medBaltikum för del skulle kunna bh en intressant och stimulerandeerfarenhet. Utbytet har emellertid haft en mycket blygsam omfattning;i stort sett har det bestått av några utställningar och konserter samt ettvisst personutbyte av framför allt författare och vetenskapsmän. Utvecklingenav direktkontakter torde därför få ses som en relativt långsiktig process.Sverige sluter av princip inte kulturavtal med andra länder. Däremot har vikulturprogram, som omförhandlas , med bl, a, , Attsöka föranstalta om ett mera formaliserat program för utvecklande av dessaförbindelser förfaller därför inte vara någon lämplig melod. Andra och meramångskiftande initiativ av olika slag - jämsides med de former som redanförefinns, t, ex, biandkommissionen och kulturprogrammet - torde vara meratjänliga för syftet och mera förenliga med svensk kulturpolitiskpraxis i internationella kontakter. Motbakgrund av det anförda anser utskottet sammanfattningsvis att yrkandena imotionerna 1166 och 1549 såvitt avser denna del inte behöver föranleda någonriksdagens särskilda åtgärd, Imotionerna 1166 och 1549 framförs önskemål om ekonomiskt stöd titt . som grundades är en ideell förening som ser som en av sinafrämsta uppgifter alt verka som ett svenskt-baltiskt kulturinstitut, i syfteatt sprida kännedom om de baltiska folken och förmedla deras kulturyttringartill det svenska samhället. Institutet har ca 200 medlemmar i ett tjugotalländer med anknytning till universitet, akademier och andrakulturinstitutioner. Institutet har kunnat etablera relativtgoda kontakter med huvudsakligen estniska myndigheter och institutioner och påså sätt få i gång ett visst besöksutbyte. Bl, a, organiserar institutet de.regelbundet återkommande baltiska vetenskapliga konferenserna i meddeltagare numera även från . Bidrag till konferenserna har lämnats avutbildningsdepartementet. Bidrag till institutet har också vissa år utgått överUD:s huvudtitel. UU1983/84:22 4 F, n, undersöks i samråd mellan åena sidan institutet och å den andra utbildnings- och utrikesdepartementen möjligheterna till återkom mande statsanslag, '-' Utskottet finner i detta läge inte anledning föreslå någonriksdagens åtgärd såvitt avser nu ifrågavarande yrkanden, ; Frågan om /' bosatta balters befrielse fråndubbelt medborgarskap, enligt önskemål i motionerna 1166 och 1554, har fleragånger tidigare behandlats av utskottet och , senast, i UU 1980/81:6och UU 1982/83:18, I det senare betänkandet lämnas enfylligbakgrundsredovisning av problemets natur. Utskottet sade vidare: Utskottet konstaterar atl depersoner som avses i motionen som regel är svenska medborgare . Detorde vidare i allmänhet inte ha någon svårighet alt efter ansökan få befrielsefrån sovjetiskt medborgarskap, Utskotlet hyser emellertid förståelse för att ensådan ansökan för många är främmande, eftersom den skulle innebära etterkännande av etl sovjetiskt medborgarskap de aldrig accepterat, , _ , Vid resa till sina gamla hemländer färdas naturaliseradesvenska medborgare av baltiskt ursprung med svenska pass, som viserats avSovjetunionens ambassad. Detta synes innebära att de sovjetiska myndigheterna ipraktiken godtar deras svenska medborgarskap, även om de enligt sovjetisk lagformellt är sovjetiska medborgare. För svenska myndigheter är inte heller något fall bekantdå sovjetiska myndigheter skulle ha hindrat en person med svenskl pass att lämna med enda motivering att vederbörande betraktas som sovje tisk medborgare, ' Mot denna bakgrund finner utskottet alt några påvisbaraproblem av praktisk natur inte synes ha uppstått till följd av härifrågavarande personers dubbla medborgarskap. Utskottet finner det icke desto mindre beklagligt attnågra förhandlingar under den långa lid som frågan varit aktuell inte kommittill stånd i syfte att undanröja de svårigheter som ett betydande antalpersoner av baltisk härkomst i vårt land uppenbarligen upplever. Utskottetutgår därför ifrån att regeringen fortsätter strävandena atl i kontakter medSovjetunionens regering få till stånd en reglering av denna situation, t, ex, genomett avtal av angivet slag. Utskottet vill ånyo understryka sinovan refererade uppfattning men finner inte nu anledning göra någon annanbedömning i frågan varför molion 1554 avstyrks. Beträffandeövriga frågor i motion 1166 vill utskottet anföra följande. Enligt det avtal som gäller mellan staten och SverigesRadio beslutar radioföretaget självt om innehåll i och inriktning avprogramverksamheten. Därav följer att statsmakterna under löpande avtalsperiodinte kan föreskriva att viss typ av sändningar skall äga rum. Denna principgäller såväl utlandssändningar som den inhemska programverksamheten, I detta sammanhang kan erinras om att kulturutskottet isitt betänkande KrU 1983/84:17 med anledning av ett motionsyrkande om utökningav radiosändningarna på minoritetsspråk meddelat att frågan om minoritets- UU 1983/84:22 5 språkensställning har utretts inom , Resultatet av dennauiredning har presenterats i , Där föreslås bl, a, att denna verksamhet ytterligare byggs ut.Utredningsförslaget behandlas f, n, inom koncernen. har försin del inget att tillägga under denna punkt. Beträffandemotionärernas önskemål om teleförbindelser vill utskottet understrykabetydelsen av goda sådana förbindelser med och andra delar avSovjetunionen, Ekonomisktstöd till utgår enligt vad utskottet inhämtat dels ienlighet med presstödsförordningen, dels från anslagG 10, Stöd till tidningar på andra språk än svenska (prop, 1983/84:100, bil,10). Härtillkan erinras om att invandrarpolitiska kommittén genom regeringsbeslut den 19maj 1983 fick tilläggsdirektiv som bl, a, innehåller ett uppdrag att se överstatens stöd till minoritetspolitiska insatser och överväga formerna för ettsådant stöd. Stödet till tidningar på andra språk än svenska ingår i dettauppdrag. Stödtill skolundervisning på främmande språk har av behandlats pågrundval av proposition 1982/83:1 () ochutbildningsutskottets betänkande UbU 1982/83:10 om fristående skolor förskolpliktiga elever m. m. Fråganom förbättrad skolundervisning rörande behandlades i en frågedebattden , I sitt svar sade statsrådet bl. Det är en viktig uppgift för skolan att ge barn ochungdomar kunskaper om andra länder och förståelse för förhållandena där. Detgäller inte minst i fråga om länder med vilka har historiska band. Samtidigtär i vårt skolsystem de centrala kursplanerna generellt utformade ochinnehåller t, ex, inte uppräkningar av vilka länder som skall studeras. Inomden ram som läroplanen drar upp ankommer det pä lärare och elever att avgörahur undervisningen skall bedrivas. Jag är inte beredd atl på enskilda punktermedverka till mer detaljerade anvisningar från regeringen. Beträffande önskemålet om bättre svenskmassmediabevakning får erinras om att svenska massmedia är fristående organ ochgivetvis inte kan åläggas viss nyhetsbevakning. Medhänvisning till vad som ovan anförts anser utskottet att yrkandena såvitt avserdenna del inte nu behöver föranleda någon särskilda åtgärd. Meddet anförda torde motionerna 1166 och 1549 få anses besvarade medan utskottetavstyrker motion 1554, UU 1983/84:22 1, alt förklarar motion 1983/84:1166 angående förbindelsernamed de baltiska folken besvarad med vad utskottet anfört, 2, att förklarar molion 1983/84:1549 angående program förförbindelserna med de baltiska folken besvarad med vad utskottet anfört, 3, att avslår motion 1983/84:1554 angående förhandlingar s, y, (m) om balters dubbla medborgarskap. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), (),(c), (), (), (), (), (), (), BertilMåbrink (vpk), (), , (), () ochJan-Erik (). Förhandlingarom balters dubbla medborgarskap , , och (alla m) har avgivit följande särskilda yttrande. Genomden historiska och kulturella kontakt som byggts upp mellan Sverigeoch de baltiska folken är det ett svenskl intresse att slå vakt om dessaförbindelsers fortbestånd och vidareutveckling. Ett särskilt ansvar åvilar ossatt stödja de baltiska folkens strävan att bevara sina nationella ochkulturella arv i av hotande förryskning. Balteri har jpåtvingats ett sovjetiskt medborgarskap. Endast under former somär kränkande för den personliga integriteten kan efter särskild ansökanbefrielse från det oönskade medborgarskapet ernås. Den föreslogredan 1974 den sovjetiska regeringen att reglera frågan genom ett avtal mellande båda länderna. Någon uppgörelse kom ej till stånd vare sig då eller senareefter av utrikesministrar i ohka regeringar gjorda framställningar, Ifrågan om balters dubbla medborgarskap har lyckats uppnå enöverenskommelse med , Det är vår mening att regeringen medintensifierade ansträngningar skall eftersträva att nå ett motsvarande avtalsom undanröjer det dubbla medborgarskapet för i bosatta balter.