bet · G701JuU20 · 1983-12-31 00:00:00 — att tillEngångsanskaffning av inventarier m. m. för /85 anvisar ettreservationsanslag av 28 .300 000 kr. Utbildning av personal m.fl. Regeringen harunder punkt E6 (s, 89) föreslagit att till Utbildning av personal m, fl, för /85 anvisa efi reservationsanslag av . Budgetförslaget under denna punkt innebär en ökning avanslaget med nära , i förhållande till innevarande budgetår. Med anledning av begäran om medelför utbildning av personal i narkotikafrågor förklarar departementschefen attmedel för olika narkotikabekämpande projekt beräknas - i hkhet med vad somskett för innevarande budgetår - under anslaget A 2, . Utskottet godtar regeringens förslag till medelsberäkningunder förevarande punkt. Till den av i dessanslagsframställning och även av aktualiseradefrågan om att tillföra resurser för utbildning av personal för att intensifieranarkotikabekämpningen återkommer utskottet i samband med utskottets beredningav anslagsförslaget under punkt A 2. att till Utbildning avpersonal m. fl. för /85 anvisar ett reservafionsanslag av , Byggnadsarbeten för kriminalvården. Regeringenhar under punkt E7 (s, 89-93) föreslagit att dels bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten för kriminalvården inom de kostnadsramar som har förordats i propositionen, dels bemyndiga regeringen att fastställa fillgångs- värden i enlighet med vad som har anförts i proposifionen, dels till Byggnadsarbeten för kriminalvården för /85 anvisa ett reservationsanslag av . JuU1983/84:20 20 I motion 1983/84:1147 av GunnarBjörk i (c) och (c) hemställs att beslutar anslåmedel för byggande av ny lokalanstalt i kommun (yrkande 1) samt attriksdagen hos regeringen anhåller att projektering påbörjas för ny lokalanstalti (yrkande 2). I motion 1983/84:1517 av Lars-ÅkeLarsson m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en snar nybyggnad av en kriminalvårdsanstalt iVänersborg. I motion 1983/84:1520 av BrunoPoromaa m. fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om byggande av en kriminalvårdsanstalt iKiruna. I mofion 1983/84:2183 av HansNyhage (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande projekteringsarbetet med en nykriminalvårdsanstalt i . Riktlinjer i fråga om utformningenav kriminalvårdens anstalter antogs genom kriminalvårdsreform.Riksdagen har därefter vid behand-hngen av budgetproposition godkänten principplan för förändringar i lokalanstaltorganisalionen (prop. 1979/80:100bil. 5 s. 68-72, JuU 34 s. 1-4, rskr 282), Planen innebär att nyalokalanstalter uppförs i områden som f, n, har brist på lokalanstaltsplalser.Vidare förutsätts i planen att ett antal anstalter samt vissaandra anstalter som är i mycket dåligt skick byts ut. godkände en plan för ett successivtinrättande av mindre bostadsavdelningar vid riksanstalterna , ochNorrtälje (prop, 1981/82:141, JuU 49 och 60, rskr 361), Regeringens förslag under förevarande anslag innebär bl,a, att kostnadsramar beräknas för nya lokalanstalter i (29 milj,kr,), (30 milj, kr,) och (31,3 milj, kr,) samt för tidigarelagdabyggnadsobjekt vid kriminalvårdsanstalterna , , ,Kumla, Majorshagen, Mäshult, , och (sammanlagt40,8 milj, kr.) Vidare beräknas en kostnadsram om 14,6 milj. kr. för en nybostadspaviljong-vid Hallanstalten. I mofionerna 1147,1517,1520 och 2183 begärs att riksdagenskall uttala sig för byggande av anstalter i , , ochVänersborg. Med anledning av motionsyrkandena vill utskottet erinra omatt beläggningsutvecklingen, som berörts i det föregående, medfört attlokalanstalis-byggandet har måst intensifieras och att gamla anstalter inte harkunnat läggas ned i enlighet med principplan. F. ö, vill utskottetendast hänvisa till att frågorna om uppförande av kriminalvårdsanstalter i deangivna orterna är aktualiserade inom . JuU1983/84:20 21 nen anger departementschefen alt anstalten i börutföras så snart tidigareläggning av statliga byggnadsprojekt behövs iregionen. Han anger också alt anstalter planeras i och , Vad nu sagts gäller emellertid även för andra orter, ochutskottet kan inte -utöver vad regeringens prioritering innebär - förordabyggande av kriminalvårdsanstalter i vissa orter framför andra. Med dessauttalanden avstyrker utskottet bifall till motionerna. Utskottet har inte något att erinramot regeringens begäran om bemyndigande att besluta om byggnadsarbeten förkriminalvården och att fastställa tillgångsvärden, och utskottet godtarregeringens medelsberäkning. attriksdagen bemyndigar regeringen att besluta om byggnadsarbeten förkriminalvården inom de kostnadsramar som har förordats i propositionen, attriksdagen bemyndigar regeringen att fastställa tillgångsvärden i enlighet medvad som har anförts i propositionen, attriksdagen till Byggnadsarbeten för kriminalvården för /85anvisar ett reservationsanslag av , 4. beträffandebyggande av krit7iinatvårdsansiatt i attriksdagen avslår motion 1983/84:1147 i denna del (yrkande 1). 5. beträffandebyggande av kriminalvårdsanstalt i altriksdagen avslår motion 1983/84:1147 i denna del (yrkande 2), 6. beträffandebyggande av kriminatvårdsanstali i allriksdagen avslår motionerna 1983/84:1517 och 1983/84:2183, 7. beträffande byggande avkriminatvårdsanstali i att avslår motion 1983/84:1520. Närvarande: (). (), EricJönsson (s), (), (), (), (), (), (), (), SvenMunke (m). i Röstänga (fp). (), Hans GöranFranck (s) och (). JuU1983/84:20 22 Medelsberäkningen (punkl2,mom.2) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Vid ställningstagande" och slutarmed "berörd del" bort ha följande lydelse: Såsom har lagt fast måste kampen motnarkotikamissbruket föras inom alla samhällsområden. Härvidlag är enligtutskottets mening inte minst insatserna på kriminalvårdens område av storbetydelse. De värdefulla ansträngningar som görs för att bemästranarkotikasituationen vid anstalterna fär emellertid inte motverkas av brist påresurser. Som framgår av redovisningen i del föregående harkriminalvårdsstyrelsen i sin anslagsframställning begärt medel för ökadeinsatser mot narkotikaproblemen inom kriminalvården. har föreslagit vissa resursförstärkningar på området förnästa budgetår. I enlighet med vad som föreslås i motion 1351 anser utskottetalt kriminalvården bör tillföras de resurser som harbegärt för insatser mot narkotikan för nästa budgetår. I budgetpropositionen har medel för olikanarkotikabekämpande projekt beräknats under anslaget tilljustitiedepartementet. Avsikten är enligt vad som upplyses i budgetpropositionenatt den närmare fördelningen av det föreslagna beloppet på 15 milj. kr. skallske senare genom beslut i regleringsbrev. Enligt utskottets mening bör i linjemed principerna för budgetreglering medelsanvisning ske under detanslag där medlen skall användas. I konsekvens härmed anser utskottet alltsåatt det i motion 1351 framställda yrkandet om ökad medelsanvisning underförevarande anslag bör vinna bifall. En motsvarande minskning fårsenare beslutas beträffande anslaget under A 2. dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Utskottet godtar" och slutar med"av fasligheter" bort ha följande lydelse: Utskottet godtar med den i det föregående förordadeändringen regeringens förslag till medelsberäkning i övrigt. Utskottet harinte någon erinran mot den av departementschefen beräknade driftstaten förförvaltning av fastigheter. dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motion 1983/84:1351 i denna del (yrkande 11) fillKriminatvårdsanstalterna för /85 anvisar ett förslagsanslag av1 . JuU 1983/84:20 23 Villkorlig frigivning(punkt 2, mom. 8) () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 15 med "Enligt utskottets" och slutar på s.16 med "behandlade delar" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det angeläget attdel fortsatta kriminalpolitiska reformarbetet inriktas på en snabb översyn avstraffskalorna så att bättre överensstämmelse nås mellan utmätt straff och detsom i verkligheten avtjänas. Enligt utskottets mening bör man emellertid f. n.inte göra någon ändring i reglerna om villkorlig frigivning. Utskottetavstyrker därför bifall till motion 485 samt motion 1522 i nu behandlad del.Däremot hyser utskottet sympati för önskemålet i motion 1351 om en uppföljningav reformen. Uppgifter om de frigivningsärenden som handlagts hoskriminalvårdsnämnden tyder nämligen på att villkorlig frigivning enligt de nyareglerna skett i större utsträckning än som varit avsett. Och i det fortsattareformarbetet är del enligt utskottels mening angeläget att få kännedom omhuruvida reglerna påverkat domstolarnas straffmätningspraxis och vilka effekterreglerna haft på behandlingsresultaten inom kriminalvården. Utskottet anserdärför i likhet med motionärerna att en översyn bör komma fill stånd beträffandeeffekterna av de beslutade ändringarna i reglerna om villkorligfrigivning vad gäller tillämpning, domstolarnas straffmätning och behandlingsresultatinom kriminalvården. Vad utskottet nu med anledning av motion 1351 i härbehandlad del anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande villkortig frigivningatt med anledning av motion 1983/84:1351 i denna del (yrkande 12)samt med avslag på motion 1983/84:485 och motion 1983/84:1522 i denna del(yrkande 6) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende. Villkorlig frigivning (punkt 2, mom. 8) (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande, som börjar på s. 15 med "Enligt utskottets" och slutar pås. 16 med "behandlade delar" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att de införda reglernaom obligatorisk villkorlig frigivning innebär en generell förkortning avfrihetsstraffen som enligt utskottets uppfattning måste komma att gå ut överallmänpreventionen och samhällsskyddet. Ordningen med obligatorisk villkorligfrigivning JuU1983/84:20 24 innebär också att de egentliga rättsverkningarna av enstraffdom för den dömde kommer att väsentligt skilja sig från vad domen enligtsin lydelse går ut på. Som lagrådet uttalade i samband med att reglerna omobligatorisk villkorlig frigivning infördes kan man härigenom få intrycket avatt domare och åklagare inte menar allvar med uttalanden som i sådan gradavviker från verkligheten. Detta är - med hänsyn till vikten av attallmänhetens tilltro till rättsväsendet upprätthålls - en oacceptabel verkan avett sådant system med obligatorisk villkorlig frigivning som det gällande. Mot denna bakgrund anser utskottet att reglerna omobligatorisk villkorlig frigivning bör avskaffas. Det bör ankomma på regeringenatt för lägga fram förslag till erforderliga författningsändringar. Vad utskottet nu med anledning av motion 1983/84:485 ochmotion 1983/84:1522 i nu behandlad del anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottets ställningstagande innebär att utskottetavstyrker bifall till mofion 1983/84:1351 i här behandlad del. dels att utskottets hemställanunder moment 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande villkorlig frigivning attriksdagen med anledning av motion 1983/84:485 och motion 1983/84:1522 i dennadel (yrkande 6) samt med avslag pä motion 1351 i denna del (yrkande 12) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Intagnas sociala bakgrund (punkt 2, mom. 10) (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Med hänsyn" och slutar med"behandlad del" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1522 talar mycket för attkriminalvårdsklientelet är en socialt handikappad grupp. Enligt utskottetsmening finns det anledning att anta att de flesta ungdomar som dras in i kriminalitet saknar fostran och utbildning, inte har någonnära vuxenrelation osv. Det är sålunda angeläget att kriminalvårdspolitikenriktas in mot dessa gruppers sociala handikapp. Med hänsyn härtill är detviktigt att få klarlagt vilken social bakgrund de intagna har. Det arbete somenligt den lämnade redogörelsen pågår med sådana undersökningar är enligtutskottets mening inte tillräckligt för att tillgodose detta syfte. En särskildundersökning av de intagnas sociala bakgrund bör därför komma till stånd. Detbör ankomma på regeringen att bestämma formerna för arbetet. Vad utskottet nu med anledning av motion 1983/84:1522 idenna del anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. JuU1983/84:20 25 dels att utskottets hemställanunder moment 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffande intagnas socialabakgrund attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1522 i denna del (yrkande 7) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. (), ()och i (fp) anför: I likhet med utskottet anser vi det mycket oroande med detrelativt sett stora antalet ungdomar som sätts i fängelse. Vaddessa ungdomar behöver är vård och rehabilitering, vilket ett fängelsestraffsvårligen kan ge. Det är därför tillfredsställande att socialberedningen kanförväntas skyndsamt komma med förslag till andra lösningar än dem som i dagstår till buds. Därvid bör självfallet uppmärksammas hur ansvarsfördelningenskall ske mellan olika myndigheter så att fängelse inte behöver tillgripasdärför att ingen har vårdansvaret. Den minderåriges behov måste få fällaavgörandet. (), ()och i (fp) anför: Vi har samma uppfattning som utskottet om vikten av i det pågående kriminalpolitiska reformarbetet söker verkningsfullaalternativ till frihetsstraffet. Vid de överväganden som sker inom ramen fördetta arbete bör man beakta att samhällstjänst rätt utformad kan bli ettverkningsfullt sådant alternativ. Som vi ser saken bör samhällstjänst som brottspåföljdinnebära följande. Den dömde bor kvar i sin egen bostad och i förekommande falltillsammans med sin familj. På sin fritid skall han utföra ett samhällsnyttigtarbete. Lön för arbetet skall inte utgå. Genom att ha kvar bostads- och familjeanknytningen kan dendömde lättare behållas i eller återföras till samhällsgemenskapen, bl. a.därför att han får behålla kontakten med sin ordinarie studie- ellerarbetsplats och därigenom får mindre ekonomiska och psykologiska problem såvälunder verkställigheten som efteråt. För en del dömda kanske det också skulle vara av storfördel att få sona sitt brott utan att senare drabbas av den sociala belastningsom ett avtjänat fängelsestraff kan utgöra. Påföljden skulle befria den dömde från farliga kontakter ifängelse av typ "brottsutbildning" och narkotikamissbruk. JuU1983/84:20 26 Straffet avdramatiseras och dendömde får hjälpa sig själv genom att hjälpa andra. Genom verkställigheten kanhan också ges tillfälle att reglera ett skadestånd som han kan ha ådragit siggenom den brottsliga gärningen. Samhällstjänsten kan ha ett pedagogiskt värde genom attden dömde tvingas följa de krav som är knutna till ett regelbundet arbete. Den dömde får komma ipositiv kontakt med icke straffade människor, både övervakande personal ochpersoner som hans arbete skall gagna. JuU1983/84:20 27 Riksdagensrevisorers förslag ....................................... 1 Utskottet ............................. :........................................ ...... 2 Medelsberäkningenm.m.................................................. ...... 2 Kostnaderförarbetsdriften m, m..................................... ...... 7 Behandlingav män som dömts för våldtäkt m, m............ 9 Påföljdsfrågorm, m......................................................... .... 11 Inledning......................................................................... .... 11 Fängelsestraffför ungdomar ........................ 11 Villkorligfrigivning m, m................................................... .... 14 Intagnassociala bakgrund.............................................. 17 Maskin-ochverktygsutrustning m, m............................... 19 Engångsanskaffningav inventarier m. m......................... 19 Utbildningav personal m.fl.............................................. 19 Byggnadsarbetenför kriminalvården ............................. 19 Reservationer.................................................................. .... 22 Medelsberäkningen(pkt. 2, mom. 2) (c) .................... 22 Villkorligfrigivning (pkt. 2, mom. 8) (c) ......................... 23 Villkoriigfrigivning (pkt. 2, mom. 8) (m) ...................... .... 23 Intagnassociala bakgrund (pkt, 2, mom, 10) (m)........ .... 24 Särskilda yttranden ........................................................ .... 25 Fängelsestraffför ungdomar (c, fp).......................... .... 25 2, Samhällstjänst(c, fp) ............................................... 25 minab/gotab78206 1984