bet · G701NU11 · 1983-12-31 00:00:00 — a. till de stora investeringar som krävs. Svenska små ochmedelstora användare av kretsar bör enligt motionären kunna få sina behovtillgodosedda på den internationella marknaden till sjunkande priser. Denetablerade svenska elektronikindustrin har redan byggt upp resurser för sinaegna behov och förmodas också komma att kunna själv genomföra deinvesteringar som den tekniska utvecklingen kräver. Motionären anser att destatliga insatserna i stället bör ske inom forskning och utbildning. Deinsatser som föreslås av regeringen på dessa områden betecknas dock som heltotillräckliga. Motionären yrkar avslag på propositionen i avvaktan på enpågående utredning inom UHÄ rörande forskning och utbildning inommikroelektronikområdet. anför i sitt yttrande att det intehar något att erinra mot de föreslagna riktlinjerna för ett nationelltmikroelektronikprogram i vad avser utbildningsutskottets område. Därvid noterarutskottet att de åtgärder som föresläs är av temporär karaktär och avserinnevarande budgetår. Utskottet upplyser om att UHÄ:s utredningsarbete om forskningoch utbildning inom mikroelektronikområdet beräknas vara slutfört inom kort.Utbildningsutskottet anser, i överensstämmelse med vad som anförs ipropositionen, att detta utredningsarbete inte bör föregripas. Emellertidgodtar utskottet förslagen i propositionen om medel såväl till UHÄ försärskilda utbildningsinsatser som till STU för fortbildning av gymnasielärare.Utskottet förutsätter att fortbildningen under de kommande budgetåren inordnasi den reguljära fortbildningen inom UHÄ:s och skolöverstyrelsensansvarsområden. Inte heller har utskottet något att NU1983/84:11 11 erinra mot att NFR innevarande budgetår får den föreslagnaförstärkningen av stödet till den nationella halvledarforskningen. Medhänvisning till vad som sålunda anförts föreslår utbildningsutskottet attnäringsutskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna 1983/84:74(m) och 1983/84:75 (m), allt i ifrågavarande delar. Som anförts i föregående avsnitt om statens insatser påinformationsteknologins område godtar näringsutskottet skälen för att detredan nu bör fattas beslut om genomförande av ett särskilt program förmikroelektronikens utveckling. Utskottet har därvid utgått från att dettaprogram kommer att ingå som ett led i ett större informationsteknologisktprogram som ger utrymme för en motsvarande utveckling avseende ävensystemteknik, programmeringsmetodik och relationsfrägor. Utskottet har ingen erinran mot den i propositionenföreslagna indelningen av det nationella mikroelektronikprogrammet i fyradelprogram. Som framhålls i utbildningsutskottets yttrande bör dock desärskilda medlen till utbildningsväsendet ses som tillfälliga insatser iavvaktan på en permanent lösning grundad på kommande förslag frän UHÄ. Ett framgångsrikt genomförande av delprogrammet förindustriell utveckling får enligt utskottets mening anses avgörande förprogrammet i dess helhet. De övriga delprogrammen kan ses som stödjandeinsatser på kortare och . Av propositionen framgår att detindustriella utvecklingsprogrammet ännu befinner sig i ett förberedande stadiumoch att en rad frågor om programmets inriktning, finansiering och organisationåterstår att lösa. Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpande lämnarriksdagen information om delprogrammets fortsatta utveckling, bl. a. i sambandmed förslagen om medelsanvisning för kommande budgetår. Utskottet vill ocksåframhålla vikten av att industrin bidrar med minst hälften av kostnaderna fördelprogrammets finansiering i enlighet med vad som fömtsätts i propositionen.Detta är enligt utskottets mening påkallat såväl av statsfinansiella skäl sommed hänsyn till vikten av att nå ett starkt industriellt engagemang i de olikaprojekten. Av det som anförts följer att utskottet inte har denpessimistiska syn pä möjligheterna till en självständig inhemsk utveckling påmikroelektronik-området som kommer till uttryck i motion 1983/84:74 (m) och iännu högre grad i motion 1983/84:75 (m). Vad gäller yrkandena i den förstnämndamotionen om utbildnings- och forskningsinsatserna på området hänvisar utskottettill utbildningsutskottets yttrande. Utskottet tillstyrker alltså regeringensförslag om godkännande av riktlinjer för mikroelektronikprogrammet ochanvisning av medel för de fyra delprogrammen på tilläggsbudget I förinnevarande budgetär. Motionerna 1983/84:74 (m) och 1983/ 1984:75 (m) avstyrks. Utskottet tar i detta sammanhang upp även två motionerfrån allmänna motionstiden inom samma ämnesområde. I motion 1982/83:1025 (s)efter- NU1983/84:11 12 lyses ett samlat program för att främja mikroelektronikensutveckling. Det framhålls särskilt att programmet bör få en sådan inriktningatt den nya tekniken leder till en ökning och stabilisering av sysselsättningenoch till en spridning av arbetstillfällen till områden därsysselsättningsproblemen bedöms bli stora . I motion 1982/83:2005 (m) redovisas allmänna synpunkter påmöjligheterna att främja en konkurrenskraftig svensk elektronikindustri.Motionärerna pekar på olika politiska och institutionella hinder förutvecklingen pä området. De anser bl. a. att monopol inom nya media effektivthejdar svenska företags möjligheter att utveckla nya projekt, nya modeller ochen egen hemmamarknad som grund för exportsatsningar. De statliga insatser somgörs bör inte inriktas på stöd till vissa företag utan på att skapa godaförutsättningar för företagsamhet inom elektronikens område. Särskilt framhållsde stora krav som utveckling och användning av elektronik ställer päutbildningssystemet. Motionärernaanser sammanfattningsvis som särskilt viktigt att en särskild satsning sker på elektronikundervisninginom gymnasieskolans ram, att ökade möjligheter till uppdragsforskning skapas päelektronikområdet vid universitet och högskolor, att de befintliga regionala utvecklingsfonderna stimulerasatt skapa intresse inom sitt område för elektronikindustri, och att den nu arbetande kommittén (U 1982:07) för vissamassmediefrågor ges i uppdrag att beakta de industri- ochsysselsättningspolitiska aspekterna vad gäller införandet av nya, elektroniskamedier. Motioiien utmynnar i ett yrkande om att vad som i motionenanförts om riktlinjerna för främjandet av en livskraftig svenskelektronikindustri ges regeringen till känna som mening. Med anledning av dessa motioner vill utskottet anföraföljande. Önskemålet i motion 1982/83: 1025 (s) om ett samlat program för attfrämja mikroelektronikens utveckling har enligt utskottets mening tillgodosettsgenom regeringens förslag. Utskottet anser i likhet med motionären önskvärtatt den nya tekniken leder till en ökning av sysselsättningen och en spridningav arbetstillfällen. På kort sikt torde dock ett utvecklingsprogram avaktuellt slag kräva en koncentration av utbildnings-, forsknings-ochutvecklingsinsatser till ett fåtal institutioner och företag. De två ledandetillverkarna finns i , liksom en stor del av högskoleforskningenpä området. Utskottet vill i sammanhanget peka på önskvärdheten av att dennuvarande koncentrationen till denna region inte onödigtvis förstärks och attSTU vid den fortsatta planeringen av programmet beaktar de betydande resurserpå mikroelektronikområdet som har byggts upp pä andra håll i landet. Den allmänna synen i motion 1982/83:2005 (m) påinriktningen av statens insatser för elektronikindustrin sammanfaller nära medden syn som NU1983/84:11 13 präglar de redovisade motionerna 1983/84: 74 (m) och1983/84: 75 (m). Därutöver förs i motion 1982/83: 2005 (m) fram önskemål omvissa insatser för utbildning och teknikspridning. Enligt utskottets mening hardessa önskemål redan i stor utsträckning tillgodosetts. antingen genomförslaget till mikroelektronikprogram eller genom åtgärder som har vidtagitstidigare. Utskottet hänvisar till att det f. n. pågår nyanskaffning avutrustning för data- och mikrodatateknik för gymnasieskolan och att ett antalmikroelektronikkampanjer har ägt rum genom de regionala utvecklingsfonderna iregi av statens industriverk och STU. Utvecklingscentrum för verkstadsteknik och elektronik Förslagen i proposition 1983/84: 8och i de motioner som utskottet redovisat har varit inriktade i förstahand på att skapa gynnsamma förutsättningar för den svenskaelektronikindustrin. Grunden för förslagen har utgjorts av det utredningsarbetesom har utförts inom statens industriverk och STU. Frågor om informationsteknologi behandlas från delvisandra utgångspunkter av bl.a. data- och elektronikkommittén (1 1978:04), som hari uppdrag att utreda datateknikens och elektronikens effekter på näringslivetsutveckling. Kommittén skall därvid särskilt uppmärksamma frågan om datorstöddproduktionsteknik. 1 delbetänkandet (SOU 1981:59) Datateknik iindustriproduktionen föreslog kommittén inrättandet av regionalaVerkstadstekniska utvecklingscentraler (VUC) i varje högskoleregion. Som etthuvudsyfte för dessa centra angavs att de skulle tjäna som en brygga mellanhögskolan och industrin och därmed åstadkomma ett bättre utnyttjande avbefintliga resurser. Enligt kommitténs förslag skulle en första uppgift för VUCvara att inrätta regionala centraler för CAD/. datorstyrda system förkonstruktion och beredning. Frågan om inrättande av VUC och CAD/CAM-centraler togs uppi industridepartementets bilaga till proposition 1981/82: 123 om samordnaddatapolitik (bilaga 5 s. 8). Det anfördes där att insatserna borde begränsasoch koncentreras i förhållande till utredningens förslag mot bakgrund bl. a. avsvårigheterna att skaffa kvalificerad personal. Uppbyggandet av VUC bordesåledes begränsas till , och i anslutning till detekniska högskolorna där. De medel som begärdes för ändamålet borde tillövervägande del destineras till . Beträffande CAD/ CAM-enheterföreslogs en uppbyggnad i och . Vad gäller organisationenförordades en anknytning till (). (NU 1981/82:41 s. 12) ställde sigpositivt till förslagen i propositionen. Med anledning av motionsyrkandenföreslog dock utskottet ett uttalande av av innebörd att ettverkstadstekniskt utvecklingscentrum borde inrättas även i så snart detfanns förutsättningar NU1983/84:11 14 beslöt i enlighet härmed (rskr1981/82:379). Samma är beslöt att ett verkstadstekniskt centt"umskulle inrättas i inom ramen för särskilda sysselsättningsfrämjandeätgärder i (prop. 1981/82: 113, AU 1981/82:23, rskr1981/82:388). 1 motion 1982/83:1585 (s) från allmänna motionstiden, medmotivering i motion 1982/83: 1582, presenteras ett förslag från Sandvikenskommun om att ett regionalt utvecklingscentrum för verkstadsteknik ochelektronik skall lokaliseras till . Förslaget utgör ett av fleraförslag till näringspolitiska insatser i . Samma motionärer har i motion 1982/83: 1478 närmareredovisat och motiverat förslaget om ett utvecklingscentrum. Det framhålls atten offensiv regionalpolitik måste ta fasta på de möjligheter somteknikutvecklingen kan ge. En bärande tanke är att nya kunskaper och idéerskall få växa fram och praktiskt utprovas i ett växelspel mellan utbildning,forsknings- och utvecklingsverksamhet, produktion och konsultation. Enligtförslaget kommer uppbyggandet av ett utvecklingscentrum att ta ianspråk. Igångsättningen beräknas ta ca tre är med början /84.Behovet av fasta tjänster anges till 15. Totalkostnaden inkl. driftkostnaderoch investeringar beräknas till ca 16 milj. kr. för hela treårsperioden. Detframhålls som en väsentlig punkt att industrin kommer att delfinansieraverksamheten genom uppdrag av olika slag. Frågan om ett utvecklingscentrum i har kommit iett nytt läge sedan motionerna lämnades. Regeringen uppdrog den 29 september1983 åt i och STU att i samråd pröva förutsättningarnaför att genomföra förslaget. En utgångspunkt för uppdraget är att statligaåtaganden vid en utbyggnad skall rymmas inom de ekonomiska ramar som regeringenhar anvisat för olika utvecklingsinsatser i länet. Enligt vad utskottet harinhämtat föreligger det goda möjligheter för att projektet skall kunnagenomföras. En viktig faktor är att såväl kommunen som några av de berördaindustriföretagen är beredda till ett betydande engagemang. Av det sagda följeratt motionärernas syfte synes kunna nås utan något initiativ av riksdagen.Motion 1982/83: 1478 (s) och motion 1982/ 83:1585 (s) i berörd de! avstyrksdärför av utskottet. Inrättande av CAD/CAM-centraler I inledningen till föregåendeavsnitt har utskottet redogjort beslut om inrättande avVerkstadstekniska utvecklingscentra och till dessa knutna regionala centralerför CAD/. Såvitt avser CAD/CAM-centra-lerna innebar den dåvaranderegeringens förslag i proposition 1981/82:123 att centraler t. v. skulleinrättas endast i och med anknytning till den forskning ochutveckling på området som bedrivs med stöd av STU vid de tekniska högskolorna.Vid behandlingen av frågan avstyrkte utskottet ett socialdemokratisktmotionsyrkande av innebörd att NU1983/84:11 15 skulle uttala sig för etablering avdecentraliserade CAD/CAM-enheter (NU 1981/82:41 s. 13). Utskottet förutsatteatt regeringen genom STU och statens industriverk skulle undersökamöjligheterna till en spridning av CAD/CAM-tekniken till mindre och medelstoraföretag. beslöt i enlighet med utskottets hemställan (rskr 1981/82:379). Enligt vad utskottet har inhämtat inriktas den nuvarandeplaneringen för utbyggnad av CAD/CAM-centraler i första hand på att centralerskall inrättas i anslutning till alla de fem tekniska högskolorna. En sjättecentral kan komma att knytas till det utvecklingscentrum för verkstadsteknikoch elektronik i som f. n. är under utredning. Vid sidan av utbyggnaden av fasta centraler och den av STUfinansierade högskoleforskning som bedrivs i anslutning till centralerna pågåren rad andra aktiviteter på CAD/CAM-området med stöd från STU. Olika ätgärderhar vidtagits för att sprida CAD/CAM-tekniken till små och medelstora företag.Bl. a. har STU initierat ett antal två- till treåriga grupprojekt, i vilka ettstörre företag eller en högskoleinstitution har engagerats som projektledareför en grupp med ett tiotal småföretag i en region med syfte att introduceratekniken hos dessa företag. Dylika projekt har genomförts eller pågår i Östergötland.Mälardalen och . Vidare planerar STU för den kommandetreårsperioden ett s. k. insatsområde avseende CAD/. Detta program tar sikte på utveckling avdemonstrationssystem hos vissa företag. Programmet baseras pä att företagen iutbyte mot visst finansiellt stöd till anskaffning av avancerad teknik för enviss anläggning skall medge allmän spridning av utvecklingsresultaten. I motion 1982/83: 1675 (c), med motivering i motion1982/83: 1669, anförs att datorstyrda konstruktionssystem (CAD) och datorstyrdberedning () kommer att få mycket stor betydelse för svenskverkstadsindustri. Motionärerna anser att de mindre företagen har svårigheternär det gäller att nyttiggöra den nya tekniken. På vissa orter finns emellertidförutsättningar att kombinera kunnande och resurser för attpåskynda teknikspridningen till dessa företag. Motionärerna anger som exempeldet s. k. i , som bygger på resurserna vidVäster-höjdsskolan med fullständig teknisk ingenjörsutbildning. Det föresläs imotionen att STU i samarbete med utbildningsmyndigheterna och berördautvecklingsfonder ges i uppdrag att undersöka förutsättningarna för attetablera decentraliserade CAD- och/eller CAM-centraler på fem platser i olikadelar av landet. Av vad utskottet har anfört framgår att betydande insatserredan görs i fråga om spridning av CAD/CAM-tekniken till mindre och medelstoraföretag i olika delar av landet. Med hänsyn till den stora betydelsen av attdenna process påskyndas anser utskottet det befogat att man prövar möjligheternaatt inrätta ytterligare ett antal fasta centraler med inriktning på atttillgodose industrins särskilda behov inom varje region. NU1983/84: 11 16 eftersträva att ta till vara kompetens och resurser somfinns på olika häll i landet med anknytning till bl. a. tekniska gymnasier ochföretag. Uppdrag att utreda frågan bör lämpligen ges till STU. Utskottetföreslår att gör ett uttalande av denna innebörd. Därmed tillstyrkerutskottet motion 1982/83: 1675 (c). 1. beträffande statliga insatser påinformationsteknologins område att med anledning av proposition 1983/84: 8 i ifrågava rande del. motion 1983/84:64. motion 1983/84:65 yrkande I och motion 1983/84: 73 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 2. beträffandeutredning om den framtida svenska dataindustrin att avslår motion1983/84: 65 yrkande.2, 3. beträffandenationellt mikroelektronikprogram attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:8 och med avslag på motion1983/84:65 yrkande 3 och motionerna 1983/84:74 och dels godkänneri propositionen angivna riktlinjer, dels påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /84 a) till Särskildautbildningsinsatser inom mikroelektroniken under åttonde huvudtiteln ettreservationsanslag av , b) till Vidareutbildningoch kunskapsspridning inom mikroelektroniken under tolfte huvudtiteln ettreservationsanslag av , c) till Nationellhalvledarforskning under åttonde huvudtiteln ett reservationsanslag av 5000000kr., d) tillStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling under tolfte huvudtiteln ett reservationsanslag av , e) tillIndustriell utveckling inom mikroelektroniken under tolfte huvudtiteln ett reservationsanslag av , 4. beträffande vissa åtgärder föratt främja elektronikindustrin att avslår a) motion 1982/83:1025, b) motion1982/83:2005, 5. beträffande utvecklingscentrumför verkstadsteknik och elektro nik i attriksdagen avslår motion 1982/83: 1478 och motion 1982/ 83:1585, NU1983/84:11 17 6. beträffande inrättande av CAD/CAM-centraler attriksdagen med bifall till motion 1982/83: 1675 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), i (s), (), (), (), (), (), (), Per (). (), (vpk), (), (), IvarFranzén (c) och (). Utredning om den framtidasvenska dataindustrin (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar med "I den" och slutar med"ifrågavarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i detta sammanhang ta upp frågan om statensinsatser på informationsteknologins område i ett vidare perspektiv. Det stödtill konstruktion och tillverkning av mikroelektronikkomponenter som föreslåsi propositionen kan bidra till en önskvärd minskning av vårt nuvarande storautlandsberoende på området. Utskottet ser detta som positivt. De föreslagnainsatserna är emellertid inte tillräckliga. Det nationella oberoendet bestämsinte bara av att produkter tillverkas inom landet utan också av samhälletsmöjligheter att påverka forskning och utveckling inom industrin. Regeringensförslag innebär ingen förändring av de stora multinationella dataföretagensdominerande ställning i . Utskottet finner därför angeläget att statenfrämjar utvecklingen av en inhemsk nationell dataindustri parallellt med sådanainsatser pä informationsteknologiområdet som föreslås eller aviseras ipropositionen. Utskottet anser, med instämmande i vad som anförs härom imotion 1983/84:65 (vpk), att en utredning bör tillsättas med uppgift att läggafram förslag i frågan och att följande utgångspunkter bör gälla förutredningens arbete: Destora multinationella dataindustrierna bör nationaliseras. Ett samarbetebör upprättas mellan denna industri och befintlig småindustri inom data- ochelektronikområdet. Nyetablering inom detta industriområde bör uppmuntras. En uppbyggnad aven självständig statlig produktion av mini- och NU1983/84:11 18 mikrodatorkomponenter bör genomföras. Möjligheterna attåteruppta produktion av stora generella datorer bör undersökas. En samordningav forskningsresurser mellan högskoleinstitutioner och den statligadalaindustrin bör komma till stånd, och den tekniska utbildningen ochforskningen bör i mycket högre grad än utgå från kraven på godarbetsmiljö, meningsfulla arbetsuppgifter och hög produktkvalitet. Upphandlingsbestämmelsernaför staten, landstingen och kommunerna bör ändras så att den offentligasektorn ges möjligheter att styra sina beställningar till den svenskaindustrin. Regeringen bör sätta till en utredning med nu angivnauppgifter. Genom en framställning därom från tillgodoses motion1983/84:65 (vpk) i denna del. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande utredning om denframtida svenska dataindustrin att med bifall till motion 1983/84:65yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Nationellt mikroelektronikprogram (mom. 3) , , och (alla m) anser (ie/.s alt den del av utskottetsyttrande på s. 11 som börjar med "Av det" och slutar med"1983/84:75 (m) avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla vikten av att svensk industriförmår att hävda sig på den avancerade teknikens område. Enligt utskottetsmening kan staten bidra härtill i första hand genom att skapa gynnsammaförutsättningar för effektiva och lönsamma företag. Statliga insatser inomutbildning och forskning är givelvis också av största betydelse. Utskottethänvisar till vad som anförs härom i motion 1983/84:74 (m) och 1983/84:75 (m). Enligt utskottets mening kan det däijämte i särskilda fallfinnas motiv för riktade, programbundna statliga utvecklingsinsatser. Dettagäller på områden där utvecklingsarbetet är förenat med exceptionellt storarisker eller där det är nödvändigt att samordna resurserna hos universitet ochhögskolor, statiiga institutioner och industriföretag för att nåvissa väl definierade utvecklingsmål. Utskottet anser att det nu aktuellamikroelektronikprogrammet utgör ett exempel på en sådan satsning. Mot bakgrund härav anser sig utskottet kunna i huvudsakgodta de av regeringen föreslagna riktlinjerna för programmet. När det gällerfinansieringen av programmet föreslär utskottet emellertid vissa avvikelserfrån regeringens förslag. Enligt utskottets mening bör således ställning tastill medel för de olika delprogrammen först i samband med prövningen avstatsbudgeten för /85. Som framgår av propositionen kom- NU1983/84:11 19 mer regeringen först då att kunna precisera den närmareomfattningen och inriktningen av programmet . Ettannat viktigt skäl för att medel inte bör anvisas nu är, såsom anförs imotionerna 1983/ 84:74 (m) och 1983/84:75 (m), att resultatet av pågåendeutredning inom UHÄ om forskningen på mikroelektronikområdet bör avvaktas.Utskottet delar motionärernas uppfattning att en betydande ökning av destatliga forskningsinsatserna på området är nödvändig. Utskottet förutsätteratt regeringen kommer att lägga fram förslag härom i den proposition omforskningspolitiken som har aviserats. På ett område är utskottet dock berett att tillstyrkaregeringens förslag om medelsanvisning redan under innevarande budgetär. Medhänsyn till vikten av att resurserna på utbildningsområdet får en snabbförstärkning anser utskottet det motiverat att medel ställs till förfogande förutrustning och vidareutbildning enligt delprogram 1. I enUghet med vad som sägsi motion 1983/84:74 (m) bör dock därvid anslaget till vidareutbildning ochkunskapsspridning inom mikroelektroniken anvisas under ättonde huvudtiteln ochställas till UHÄ:s förfogande. Vad gäller delprogrammet för industriell utveckling finnerutskottet lämpligt att prövningen av medelsbehovet för de olikateknikupphandlingsprojekten sker i samband med behandlingen av anslagen tillresp. Utskottet har erfarit att en stor del avkostnaderna för delprogrammet hänför sig till försvarets område. Medlen börtill denna del belasta försvarsramen. Motsvarande bör gälla deteknikupphandlingsprojekt som hänför sig till andra områden. Utskottet föreslär att gör ett uttalande avangiven innebörd om finansieringen av mikroelektronikprogrammet. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande nationelltmikroelektronikprogram att a) med anledningav proposition 1983/84:8 moment 1 och motion 1983/84:74 yrkandena 2 och 3 ochmed avslag på motion 1983/84:65 yrkande 3 i motsvarande del, motion 1983/84:74yrkande 1 i motsvarande del och motion 1983/84: 75 i motsvarande del godkännerav utskottet angivna riktlinjer,