bet · G701BoU30 · 1983-12-31 00:00:00 — sträckanmellan Laforsen och (Mellanljusnan) uppströms ,Ammerån ovan Överammer, Storån-Damman samt Hårkan uppströms Hotagen ,Storån upp: ströms Klumpvattnet, , Saxån, Ransarånuppströms Ransaren samt Vojmån uppströms Tärnaån och Girjesån, Juktån uppströms Fjo-sokken samtTärnaforsen mellan och Gäutan uppströms Akkajaure, Lilla Lule älvuppströms Skalka och Tjaktjajaure samt Rörån-Livas älv. 5. grundvattentäkterför tillgodogörande av en större vattenmängd än , 6. andravattenregleringar, vattenöveriedningar och vattenbortledningar än som harangetts förut, om företaget avser någon av sjöarna , , ,, i eller Siljan och företaget kan inverka märkbartpå vattenståndet i eller vattenavrinningen ur sjön. Denna lag träder i kraft Ipropositionen intaget förslag till plan omfattar följande projekt. Plan förutbyggnad av vattenkraften - tion GWh/år sättning, - årsverker milj, kr. kr/kWh, är -(-140 m, fl. Båkab, Jämtlands-kraft, Skand. (två åtgärder) BoU 1983/84:30 kr/kWh år Korsnäs-Marma m.fl. , . BoU 1983/84:30 kr/kWh år Sv, Sv. Utskottets förslag till plan skiljer sig frånregeringens däri att projektet i och projektet föreslås utgå ur planen. Utskottet föreslår att projektet iIndalsälven tillförs planen. Beträffande reglering och Hylströmmenförordar utskottet att ytterligare överväganden görs. I övrigt överensstämmerutskottets förslag till plan med regeringens. BoU 1983/84:30 55 om skatten på elektriskkraft har berett skatteutskottettillfälle att yttra sig över motion 1983/84:2825 yrkande 4 av m.fl. (c) om vattenkraftsskatten. Motionen har väckts med anledtiing avproposition 1983/84:160 om fortsatt vattenkraftsutbyggnad. Med anledning häravfår skatteutskottet anföra följande. Elektriskkraft beskattas enligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt. Sedan den 1 januari1983 beskattas elektrisk kraft som framställs inom landet i ett vattenkraftverksom tagits i drift och som har en installerad generatoreffekt avminst 1 500 kW också enligt lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft.Denna skatt utgår med per kWh om kraftverket har tagits i drift före år1973 och med per kWh om kraftverket har tagits i drift under åren1973-1977. Motionärernavänder sig mot att man till följd av den särskilda elskattens konstruktion - istället för att utnyttja inhemska produktionsmöjligheter -under år 1983importerat vattenkraftproducerad billig el i stor omfattning från Norge.Motionärerna anser också att den särskilda elskatten bör tas ut på ett merflexibelt sätt så att inte nyinvesteringar i vattenkraft förhindras. Deföreslår att skatten vid nyinvesteringar reduceras med ett belopp motsvarande2 % av ej avskrivna investeringar. Endast avskrivningar som genomförts underden senaste tioårsperioden bör enligt motionärernas förslag beaktas. Utskottethar tidigare denna vår prövat olika frågor om beskattningen av el. nyUgen godkända betänkande 1983/84:33 behandlade utskottet bl. a.frågor om skattereglernas hämmande effekter i vad avser tillkomsten av nyaminikraftverk samt frågan om den särskilda elskatten. Utskottet pekade isammanhanget på att regeringen uppdragit åt statens energiverk att överväga ochföreslå åtgärder i syfte att stimulera tillkomsten av nya minikraftverk ochförhindra att äldre minikraftverk avvecklas utan att ersättas av nyaanläggningar. Medanledning av en motion om borttagande av den särskilda elskatten på vattenkraftsommarfld och om en utvärdering av skattens verkningar på näringslivet erinradeutskottet om att de kraftföretag som kunde köpa elkraft från frivilligthade åtagit sig att inte avtala om tillfälliga kraftköp från under tiderdå vatten spilldes förbi egna eller delägda kraftverk och att någon ändring avvattenkraftsskatten därför inte behövdes. Frågan om en utvärdering ansågutskottet för tidigt väckt, och utskottet hån-visade till att motivet för attinföra skatten var att snabbt göra samhället delaktigt i BoU 1983/84:30 , 56 övervinsternai de äldre vattenkraftverken. Att konsekvenserna av beskattningen för deenskilda producenterna och förbrukarna kunde vara svåra att överblicka varenligt utskottets mening inte något avgörande hinder mot att införa skatten. Skatteutskottetanser således att bostadsutskottet bör avstyrka det aktuella motionsyrkandet. Närvarande:Rune Carlstein (s), (), (), (). (), (), (), (), (), (), (), E-wy (),(), () och ()*. *Ej närvarande vid justeringen. BoU 1983/84:30 57 1983/84:5 y omsamernas och rennäringens intressen i samband med utbyggnad av vattenkraften Genom beslut har bostadsutskottetberett jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över motion 1983/84:2829 avMartin () om samernas och rennäringens intressen i samband medutbyggnad av vattenkraften. Imotionen, som väckts i anslutning till proposition 1983/84; 160 om fortsattvattenkraftsutbyggnad, föreslås att i samband med sitt ställningstagandetill propositionen särskilt markerar samernas och rennäringens intressen isammanhanget. Motionären anser det sålunda synnerligen viktigt att riksdagengör ett uttalande om vikten av att vid den intresseawägning som sker innanbeslut fattas om ett enskilt projekt särskild hänsyn tas till samiskaintressen. Enligt motionärens mening är det även angeläget att görett uttalande att inga ur renskötselsynpunkt kontroversiella projekt skalltillåtas förrän samerättsutredningens konsekvensutredning angåendeenergiutvinning redovisats och statsmakterna tagit ställning med anledning avsamerättsutredningens övriga arbete och förslag. I proposition 1983/84:160 läggs fram förslag plan för utbyggnad av vattenkraften under den närmaste tioårsperioden.Förslagen ansluter i huvudsak till vad som föreslagits avvattenkraftsberedningen (I 1982:06). Beredningen har haft att belysavattenkraftens möjliga roll i den svenska energiförsörjningen. Beredningen hardärvid sökt genomlysa alla aspekter på utbyggnad av vattenkraften, bl. a.utbyggnadens inverkan på rennäringen. Somframhålls i propositionen är den däri presenterade utbyggnadsplanen attbetrakta som en förhandsbedömning av hur oUka utbyggnadsprojekt skall ses frånövergripande utgångspunkter. Innan projekten kan komma till stånd måste debedömas vara ekonomiskt genomförbara av fallrättsägarna samt prövas enligtvattenlagen (VL). Att ett projekt upptas i den plan som föreläggs riksdageninnebär således ej, vilket också framhålls i propositionen, att tillståndautomatiskt kommer att meddelas enligt VL. EnligtVL har som första instans att pröva ett vattenkraftsföretagstiUåtlighet. Som aUmän förutsättning för ett vattenföre- BoU 1983/84:30 58 taggäller enligt 3 kap. 1 § VL att företaget inte får komma till stånd om det medhånsyn till valet av plats eller på något annat sätt möter hinder från allmännaplaneringssynpunkter. Med uttrycket allmänna planeringssynpunkter avses iförsta hand sådana långsiktiga bedömningar som görs i den fysiska planeringen,främst statsmakternas ställningstaganden inom ramen för den fysiskariksplaneringen. a. innefattas härunder statsmakternas ställningstagandentill kraftutbyggnader i vissa älvar och älvsträckor. Med allmännaplaneringssynpunkter avses också en sådan långsiktig verksamhetsplanering sominte omfattas av den fysiska planeringen. Därunder faller energipolrtiska,näringspolitiska, arbetsmarknadspolitiska, regionalpolitis-ka, trafikpolitiskaoch försvarspolitiska bedömningar. Som har anförts i proposition 1981/82:130med förslag till ny vattenlag m.m. bör i norra hänsyn också tas tillrennäringens intressen. Av vad här anförts torde framgå att det i VL finns engaranti för att sådana särskilda hänsyn, s,om efterlyses av motionären, tasinnan beslut fattas om projekt som berör renskötselnäringen. Utskottet ansermot angiven bakgrund att något uttalande från sida i enlighet medmotionärens första yrkande inte är behövligt. Vadgäller motionärens synpunkter i fråga om behovet att avvakta resultatet avsamerättsutredningens arbete innan slutlig ställning tas till vissa frånrenskötselsynpunkt kontroversiella projekt får utskottet anföra följande. Enligtgällande rennäringslag är renskötselrätten i vårt land förbehållen samerna. Irenskötselrätten ingår även rätt till fiske och jakt samt visst skogsfång m.m.Renskötsel får bedrivas i. och länslappmarker ovanför odlingsgränsen. Dessutom får renskötsel bedrivas nedanfördenna gräns på mark som tillhör staten och renbetesland där skogsrenskötsel avålder bedrivs , sommaren eller hösten, dvs. på vissa marker somutnyttjas av skogsrenskötseln. Vidare får renskötsel bedrivas pårenbetesfjällen i och inom vissa andra områden i ochKopparbergs län. Inom de områden där renskötsel får bedrivas fårenligt rennäringslagen markanvändningen inte ändras på sätt som medföravsevärd olägenhet för rennäringen. Bestämmelsen hindrar dock inte att markanvänds i enlighet med fastställd stadsplan eller byggnadsplan eller förföretag vars tillåtlighet skall prövas i särskild ordning. Något motsvarandeskydd finns inte för de marker där renskötsel får bedrivas endast vintertid.Vidare gäller enligt rennäringslagen förbud bl. a. mot att stänga avflyttningsvägar för renar och mot att hindra renar från att beta inom områdendär renskötsel är tiUåten. Med prövning i särskild ordning avses prövningenligtbl. a. sådan lagstiftning som vattenlagen, som utskottet berört i detföregående. Rennäringensmarkanspråk och de markanvändningskonflikter som kan uppstå mellan renskötselnoch andra verksamheter inom renskötselområdet har kartlagts i den fysiskariksplaneringen. Rennäringen omfattas av den BoU 1983/84:30 59 fysiskariksplaneringens s.k. verksamhetsanknutna riktlinjer, som anger hur olikamarkanvändningsintressen av betydelse från rikssynpunkt bör beaktas i denfysiska planeringen och vid ställningstaganden till enskilda tillståndsfrågor. Enligtriktlinjerna för rennäringen och övriga areella näringar skall all möjlighänsyn tas till dessa näringars krav vid planering och tillståndsprövning.Planeringen vad beträffar rennäringen skall utgå från den rätt att utövarenskötsel som läggs fast i rennäringslagen och vidare bygga på att samråd skermed berörda samebyar i ett tidigt skede av planeringen. Engrundläggande förutsättning för rennäringens fortlevnad är givetvis attsamernas rätt enligt rennäringslagen och riktlinjerna i övrigt för rennäringenbeaktas vid markanvändning av oUka slag. Vikten av att beakta rennäringensintressen har också betonats i flera sammanhang, bl. a. vid antagandet av dennu gällande skogsvårdslagen. Enväsentlig uppgift för samerättsutredningen är att undersöka i vilkenutsträckning rennäringens intressen har fått träda tillbaka för andra samhällsintressenvid markanvändning av olika slag och i vilken utsträckning hänsyn har tagitstill den samlade effekten för rennäringen av olika exploateringar. Mot bakgrundav sin undersökning skall kommittén överväga om det finns behov av att stärkaskyddet för rennäringen och i så fall i vilken utsträckning en förstärkning kanske. Om kommittén kommer till slutsatsen att skyddet för rennäringen börutvidgas, bör kommittén föreslå nödvändiga författningsändringar. Kommitténskall enligt tilläggsdirektiv utfärdade (Dir. 1983:10) arbetamed sikte på att avsluta sitt arbete , alltså . Utskottetvill i sammanhanget erinra om det arbete som f. n. pågår inom regeringskanslietrörande ett förslag till lag om hushållning med naturresurser, vari avses ingåbl. a. en lagreglering av riktlinjerna för rennäringen. Enligt dendepartementspromemoria som framlagts i ämnet påpekas att rennäringen är enförutsättning för den samiska kulturen. Därför bör de -viktigaste delarna avrenskötselmarkerna ges ett starkt skydd mot exploatering och andra ingrepp imiljön. Därvid är det av största betydelse att beakta de funktionella sambandsom måste finnas mellan olika delområden för att möjliggöra renskötseln ochdärmed garantera samekulturens fortbestånd. Enligt promemorian bör därför i dennya lagen finnas en bestämmelse som innebär att områden av stor betydelse i ettnationellt perspektiv för rennäringen skall skyddas mot förändringar sompåtagligt kan försvåra näringens bedrivande (Ds Bo 1984:3, s. 73). Slutligenvill utskottet också fästa uppmärksamheten på att det iregeringskansliet finns en permanent arbetsgrupp (U 1977:10) för att samordnade statliga insatserna för samerna och för att fortlöpande följa utvecklingenpå området. Arbetsgruppen är knuten tiU medutbildningsministern som ordförande. BoU 1983/84:30 60 Mot bakgrund av vad som anförts finner utskottetinte heller det andra yrkandet i motion 2829 (c) påkalla någon ytterligareriksdagens åtgärd. Närvarande:Einar (), (), i (), OveKarlsson (s), (), (), (), (vpk), (), (), LennartBrunander (c), (), () och (). (), (), LennartBrunander (c) och () anser att utskottet i sitt yttrande bortframhålla angelägenheten av att resultatet av samerättsutredningens arbeteavvaktas innnan några från renskötselsynpunkt kontroversiellavattenkraftsutbygg-nadsprojekt tillåts. Utskottet borde alltså ha fillstyrktdet andra yrkandet i motion 2829 (c). omfortsatt vattenkraftsutbyggnad (prop. 1983/84:160) har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över proposifion 1983/84:160 om fortsattvattenkraftsutbyggnad (industridepartementet) jämte motioner, såvitt avsernärtngsutskottets beredningsområde. har hänvisats ett antal mofioner från allmänna motionstiden år1984 som gäller vattenkraftsutbyggnaden. För att möjliggöra en mera samladbehandling av ämnet överlämnar näringsutskottet till bostadsutskottet - underförutsättning av bostadsutskottets medgivande - de nämnda motionerna.Näringsutskottet avger följande yttrande. I propositionen föreslås - efter föredragning avstatsrådet -såvitt här är i fråga att (3) godkänner deriktlinjer för vattenkraftens utbyggnad som föredragande statsrådet har förordat. Iproposifionen läggs fram förslag till en plan förutbyggnad av vattenkraften till /år. Planen är ett led i en strategi föratt tillgodose det av fastställda målet för vattenkraftens roll tillår 1990, för att skapa sysselsättning och för att bevara kompetensen hoskraftföretagen och i den fillverkande industrin. Förslagenansluter i huvudsak till vad som har föreslagits av vattenkraftberedningen(11982:06). Den plan för utbyggnaden av vattenkraften som läggs fram omfattar3,/år och syftar fill att den av beslutadevattenkraftsproduktionen om /år skall uppnås under första hälften av1990-talet. De motioner som har väckts med anledning avpropositionen och som behandlas här är 1983/84:2814av m. fl. (fp), såvitt gäller hemställan (1) BoU 1983/84:30 62 attriksdagen slår fast en plan för fortsatt vattenkraftsutbyggnad i enlighet medvad som anförs i mofionen (delvis), 1983/84:2822 av (), såvitt gällerhemställan (2) att hemsfäUer att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att analysera vattenkraftsutbyggnadens roll för jämtländsktnäringsliv och framlägga förslag till hur genom höjda regleringsavgifter länetskall tillföras ökade resurser, 1983/84:2823 av m. fl. (s), såvittgäller hemställan (2) att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om samhällsägande av vattenkraften, 1983/84:2825 av m.fl. (c), såvittgäller hemställan att 1.med avslag på proposifion 1983/84:160, i denna del, godkänner de riktlinjer förden framtida vattenkraftsutbyggnaden som redovisats i mofionen (delvis), 3.som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om stödtill investeringar i små vattenkraftverk m.m., 1983/84:2826 av m.fl. (vpk), såvittgäUer hemställan att 1. som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om a) förutsättningar för utnyttjande avinvesteringsfonde[r], b) redovisning fill beträffande vissa av vattenfallsverketaktualiserade utbyggnadsprojekt, 2. somsin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts beträffande fortsatt vattenkraftsutbyggnad under minst den närmaste tioårs perioden (delvis), 1983/84:2827 av m. fl. (m) - medmotivering i motion 1983/84:2813 - såvitt gäller hemställan (2) att riksdagengodkänner de i propositionen förordade riktlinjerna för vattenkraftensutbyggnad med ändringarna att projekten , Hylströmmen och ickeskall medtas i planen och att projekten skall medtas i planeni enlighet med vad som i motionen anförts (delvis). De motioner från allmänna motionstiden sombehandlas här - och med detta yttrande överlämnas till bostadsutskottet - ärföljande: 1983/84:696 av m. fl. (s), varihemställs att hos regeringen begär en översyn för att öka samhälletsinflytande och inkomster från vattenkraftsprodukfion, 1983/84:855 av m.fl. (s), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om en snar utbyggnad av kraftverk. BoU1983/84:30 63 1983/84:904 av . (fp), såvitt gäller hemställan -med mofivering i motion 1983/84:902 - (2)att som sin mening ger regeringen fill känna att någon ytterligarevattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå som tidigare uttalatsig för inte skall ske, 1983/84:1040 av Berfil Måbrink(vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer att ta uppförhandlingar med AB Hälsingekraft i syfte att överföra Edeforsens kraftverktill , 1983/84:1369 av ()och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen fill känna vad som i motionen anförts om finansiering och stöd förutbyggnad av små vattenkraftverk och vindkraftverk (delvis), 1983/84:2373 av (),såvitt gäller hemställan (1) att som sin mening ger regeringen tUlkänna att kommande behov av energi bör tillgodoses genom utbyggnad avvattenkraft och kärnkraft - Secure-reaktorer (delvis), 1983/84:2478 av Berfil Måbrink(vpk) och (vpk), såvitt gäller hemställan (3) att hosregeringen begär ett program för, upprustning av de i motionen angivnavattenkraftverken inom . I det följande återges vissaövergripande ståndpunkter i fråga om riktlinjer för vattenkraftsutbyggnaden ihär aktuella motioner. Motionärernas argumentation i övriga frågor sombehandlas i yttrandet redovisas i anslutning till utskottets behandling avresp. I motion 1983/84:2813 (m) anförssom mofivering till yrkandena i motion 1983/84:2827 (m) att den av moderatasamlingsparfiet förordade minskade förbränningen av kol i konventionellaanläggningar innebär att behovet av elkraft för främst uppvärmningsändamålökar. Mot denna bakgrund är det, hävdar motionärerna, nödvändigt attvattenkraften byggs ut. De uttalar att folkomröstningen om kärnkraft harundanröjt möjligheten att slå vakt om åtskilliga mycket värdefulla älvsträckor.Den utbyggnad av vattenkraften som sker för att minska användningen av fossilabränslen får enligt motionärerna inte leda till att de fyra orörda huvudälvarnaexploateras. De erinrar om att i tidigare beslut har utgått ifrån attvattenkraftspro-dukfionen kommer att uppgå till /år.Regeringen har i propositionen anslutit sig till den bedömning av behovet avvattenkraftsutbyggnad som moderata samlingspartiet gjorde i samband med vattenkraftberedningensarbete, hävdar motionärerna. De godtar regeringens förslag till riktlinjer för vattenkraftensutbyggnad, dock med ändring av vissa angivna utbyggnadsprojekt. BoU 1983/84:30 64 I motion 1983/84:2825 (c) anges vissautgångspunkter för syn på regeringens förslag om den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden.Grundläggande för parfiets energipolifik är sålunda hushållning medfill-gängUga resurser. Detta innebär en strävan att inte använda mer högvärdigenergi än vad varje situation kräver. Elkraft bör främst utnyttjas förändamål där den har uppenbara fördelar jämfört med andra energislag. Vattenkraftenkommer enligt motionärerna att utgöra basen i vårt framtida elproduktionssystemoch svara för huvuddelen av den producerade elenergin. Någon utbyggnad av desista fyra outbyggda älvarna kan inte accepteras, säger motionärerna. Måletatt vattenkraften skall svara för /år avelprodukfionen bör enligt motionärerna ligga fast. Detta innebär, menar de, attytterligare ca 2-2,krävs i ökad produkfionskapacitet för att målet skallkunna nås. Detfinns, heter det vidare, inte anledning att lägga fast en plan förvattenkraftsutbyggnad utöver det förslag som vattenkraftberedningen har lämnat.Regeringens begäran om godkännande av en plan som omfattar borde därförinte bifallas utan riktlinjerna för den framtida vattenkraftsutbyggnaden bordeomfatta endast en plan om ca och utgå från vattenkraftberedningensförslag. Någon ytterligare studie och remissbehandling av tänkbara projekt isyfte att åstadkomma en ytterligare utbyggnadspotential om knappt bordeinte komma i fråga. Detanförs vidare att en så stor andel som möjhgt av den tillkommandevattenkraftsproduktionen borde ske genom effektiviseringar och upprustning avbefintliga kraftverk och byggande av minivattenkraftverk. Tillkommandevattenkraftsutbyggnad föreslås ske på ett mer miljövänligt sätt . Marginalenför ytterUgare vattenkraftsutbyggnad utan oacceptabla skador har minskat,anförs det i mofion 1983/84:2814 (fp). Motionärerna uttalar att energipoUtikenmåste utgå från att den storskaliga utbyggnaden av vattenkraft i stort sett äravslutad när den nu aktuella planen har genomförts. En utbyggnad i enlighet medvattenkraftberedningens plan, med en viss i motionen angiven modifiering, sägsvara tillräcklig för att det av fasflagda målet förvattenkraftsutbyggnaden skall nås. I mofiveringen fill yrkandet i mofion 1983/84:904(fp) anförs att nu borde uttala att den tidigare beslutadeutbyggnadsnivån skall utgöra det slutliga riktvärdet för den svenskavattenkraftsproduktionen och att detta skall uppnås huvudsakligen genomombyggnader och effekfiviseringar. Därmed skuUe det också slås fast attelbehovet efter kärnkraftsavvecklingen får fillgodoses med hjälp av annanproduktion förutom genom effektivare elanvändning. I motion 1983/84:2826 (vpk) kritiseras regeringenför att ha frångått vattenkraftberedningens utbyggnadsplan och utökat denna. BoU1983/84:30 65 Regeringens utbyggnadsförslagbetecknas, med hänsyn: även till de . tilläggsuppdrag som fidigare har givits tiU energikommitté, som ett /: svek mot alla de krafter som gemensamt har arbetat för att.skapa en så bred politisk enighet som möjligt om vattenkraften, en enighet som kom till uttryck i kompromissen i vattenkraftberedningen.-. i :, - Det finns , anför mofionärerna, en risk för att en.satsning på modernisering och ombyggnad av befinfliga kraftstationer försvåras liksom effektutbyggnader för att få ut mera av vattenkraften. Åven utbyggnaden av i,. stort sett okontroversiella projekt blir svårare att genomföra. . .' v Vattenkraftberedningens förslag med vissa modifieringaranges som , utgångspunkten för kommunisternas förslag om fortsatt vattenkraftsutbyggnad "under åtminstone den närmastefioårsperioden". I mofionen anges en plan som enligt motionärerna kan ledafram till att det av uttalade målet om vattenkraft kanuppnås. Allmänna riktlinjer för vattenkraftens utbyggnad har sedan början av1970-talet vid upprepade tillfällen fattat beslut om utbyggnad av vattenkraftoch öm restriktioner för denna utbyggnad. Detta har skett dels inom ramen förenergipolifiken, dels som en del av den fysiska riksplaneringen. Här skallinledningsvis kortfattat nämnas några av dessa beslut. lade fast vissa riktUnjer förhushållningen med landets mark- och vattenresurser (prop. 1972:111, CU 1972:35,rskr 1972:348). Detta beslut innebar att dittills outbyggda huvudälvar ochkällflöden i norra skulle bevaras opåverkade. Enligt energipolitiska beslut (prop.1975:30, NU 1975:30, rskr 1975:202,CU 1975:28, rskr 1975:203) skullevattenkraften, i avvaktan på ett nytt ställningstagande , byggas ut medytterligare ca så att en utbyggnadsnivå på /år skulle uppnås år1985. Denna utbyggnad ansågs kunna ske utan att någon allvarlig konflikt mednaturvårdsintressena skulle uppstå. fattade statsmakterna beslut om riktlinjer i denfysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och (prop.1977/78:57, CU 1977/78:9, rskr 1977/78:100). Härvid gjordes ytterligarepreciseringar om vilka vattendrag och älvsträckor som t. v. borde undantas frånfortsatt vattenkraftsutbyggnad. Ytterligare undantag gjordes åren 1979 och1980. Vattenkraftsutbyggnaden behandlades också i samband medriksdagens energipolitiska beslut (prop.