bet · G701KrU2 · 1983-12-31 00:00:00 — Imotion 1982/83:1318 av RolfDahlberg m. fl. (m) yrkas att hos regeringen begär en snabb utredningom statligt initiativ för tillkomsten av ett spelkasino i . I motion 1982/83:1853 av BengtKindbom (c) yrkas att beslutar att för beviljande av lotteritillståndbör som villkor gälla att minst två tredjedelar av vinstvärdet är hänförligttill svenska varor. träddelotterilagen (1982:1011) i kraft. Lagen bygger i väsentliga delar påbestämmelserna i den tidigare gällande lotteriförordningen (1939:207). Sålundafår traditionella lotterier, automatspel, roulettspel och bingospel m.m. iprincip anordnas endast efter tillstånd. Huvudregeln är alltjämt attbehållningen skall tillfalla ideella ändamål eller gå till det allmänna. I dennya lagen har på olika punkter skrivits in den praxis som har utbildats vidtillståndsgivning enligt de tidigare reglerna. För lokala ideellla föreningarinnebär den nya lagstiftningen vissa förenklingar. har fått encentral ställning i fråga om tillståndsgivning enligt lotterilagen.Lotterinämnden utarbetar i egenskap av tillsynsmyndighet råd och anvisningarrörande tillståndsgivningen, tillsynen, kontrollen, m. m. Nämnden har fåttmöjlighet att meddela verkställighetsföreskrifter, dvs. föreskrifter som utgörnormgivning och är av bindande karaktär [4 § lotteriförordningen (1982:1012)].Nämnden har utfärdat en rad föreskrifter och anvisningar omtillståndsgivningen enligt den nya lagen. Tillstånd meddelas av länsstyrelsen.Värdet av spelarnas insats på varje särskild vinstmöjlighet får uppgå tillhögst , och värdet av högsta vinsten på varje särskild vinstmöjlighetfår uppgå till högst trettio gånger insatsen. 1 1983/84.13 samt. KrU1983/84:2 2 Även kortspel får anordnas eftertillstånd av . Värdet av spelarens insats på varje särskildvinstmöjlighet får uppgå till högst , och värdet av högsta vinsten påvarje särskild vinstmöjlighet får uppgå till högst en och en halv gångerinsatsen. Svenska varor som lotterivinster Fram till lotterilagensikraftträdande gällde lotteriförordningen (1939:207). Förordningen utfärdadesefter hörande. Förordningen innehöll ursprungligen i fråga omsådana lotterier, där insatser och vinster var till storleken fastställdaenligt uppgjord plan - s. k. egentliga lotterier -den bestämmelsen att varorsom utgjorde vinster, med undantag för skänkta föremål, skulle vara frambragtaeller tillverkade inom landet. Vidare gällde att om som vinster förekomanvisningar å varor, anvisningarna skulle möjliggöra förvärv av varor av nyssangivet slag. Genom de sålunda redovisade bestämmelserna bevarades en princip,som legat till grund för vad tidigare brukat föreskrivas i av Kungl. På hemställan av (2LU 1956:11) upphävdes deredovisade bestämmelserna fr. o. m. . Här bör vidare nämnas följande. Maj:t utfärdade den27 20 punkter bestämmelser att - i den mån det särskilt föreskrevs ivederbörande tillståndsresolution - gälla som villkor för varu- ochtombolalotterier (bestämmelserna är återgivna i SOU 1979:30 s. 99). I punkt 8stadgas följande. Om ej annat särskilt medgivits itillståndsresolutionen för lotteriet, skola vinsterna, i den mån de ej bestå avskänkta föremål, utgöras av hantverks-, slöjd-, industri- eller konstalster,inköpta för lotteriet såvitt möjligt direkt från tillverkare; eller anvisningar gällande som betalningsmedel vid köp av sådanaalster såvitt möjligt direkt från tillverkare; eller presentkort som gällande betalningsmedel vid köp hos ettflertal affärer eller, därsärskilda skäl därtill äro, hos en affär. Vidare bör här nämnas att det äveni lotterilagen stadgas att tillstånd att anordna lotteri får förenas medsärskilda villkor samt med kontroll- och ordningsbestämmelser (6 §). Samtidigtbör erinras om att det i specialmotiveringen till paragrafen uttalas att detav allmänna principer får anses följa att villkoren samt kontroll- ochordningsbestämmelserna inte får vara onödigt betungande (prop. 1981/82:170 s.119). I lotteriförordningen fanns en uttrycklig erinran härom. a. meddelat föreskrifter m. m. förlänsstyrelsens tillståndsgivning till annat lotteri än bingospel enligt 11 §lotterilagen (KFS KrU1983/84:2 3 Som allmänna villkor för varu- ochtombolalotteriet gäller bl. a. följande (punkt 7). Om ej annat särskilt medgivits itillståndet för lotteriet, skall vinsterna, i den mån de ej består av skänktaföremål, utgöras av hantverks-, slöjd-, industri- eller konstalster, inköptaför lotteriet till konkurrenskraftiga priser - rabatter skall redovisas. Vidare stadgas bl. a. att inköp avvinst inte får ske innan den godkänts av kontrollant (punkt 10). Frågan om kasinon av internationell typ i avgav den 13april 1972 betänkandet (Ds Fi 1972:2) Skatt på spel. I betänkandet tog utredningen bl. a. upp frågan ominrättande av kasinon av internationell typ i . Utredningen ansåg fråganvara av sådan betydelse att de organisatoriska och skattemässiga villkoren försvensk kasinoverksamhet borde utredas närmare. Chefen för finansdepartementettilldelade sedermera punktskatteutredningen denna uppgift. Utredningenredovisade utredningsarbetet i betänkandet (Ds Fi 1974:7) Kasinoverksamhet iSverige. Utredningen konstaterade att det finns ett spelintressesom inte får tillräckligt utlopp i de av staten sanktionerade spelformernainbegripet lotterier, tips och totalisatorspel. Från utredningens sida ansågman att även efter införandet av nya regler om insatser i roulettspel etc.skulle spelintresset komma att kanaliseras till illegala spelklubbar samt attsvenskar skulle söka sig till utländska kasinon och där omsätta betydandebelopp. På grund härav hade utredningen funnit anledning att föreslåinrättandet av ett antal kasinon i under statligt överinseende.Härigenom skulle den illegala spelverksamheten motverkas, turismen främjas,valutautflödet begränsas och det allmänna tillföras inte oväsentliga intäkter.Man konstaterade att det i de länder där kasinon förekommer knappast finnsnågra problem med organiserat illegalt spel. Enligt utredningen skulle tillträde till de föreslagnakasinona kunna vägras av bl. a. sociala skäl. I fråga om den sociala effekten iövrigt av förslaget framhöll utredningen följande. En invändning mot legalkasinoverksamhet, som ligger nära till hands och som vi stött på i olikasammanhang, är att spelet kan leda till ekonomiska svårigheter och andraolägenheter för enskilda spelare och att det torde vara svårt att förhindrasådana ogynnsamma verkningar. Det skall inte förnekas att kasinospel enligtinternationella regler allmänt sett får anses innebära större risker för sådananegativa effekter än nu auktoriserade spelformer. Vi vill dock peka på att detinte gäller några insatsbegränsningar i fråga om fotbollstips. Vidare inrymmerenligt vår uppfattning den illegala spelverk- KrU1983/84:2 4 samhet som förekommer betydligt större ekonomiska ochsociala risker än vad en legaliserad kasinoverksamhet skulle göra, eftersomsådan verksamhet kan utformas så att skadeverkningar motverkas. De illegalaspelklubbarna är helt inriktade på att ge arrangörerna största möjliga vinstoch även om vissa villkor uppställs för medlemskap i dessa klubbar tordevillkoren vara betingade av helt andra skäl än socialt ansvar för spelarna. Engiven förutsättning för att tillåta kasinoverksamhet i måste vara, attverksamheten bedrivs på sådant sätt att sociala olägenheter undviks ochundanröjs i möjlig mån. Av de 28 remissinstanser somyttrade sig över förslaget var det endast 3 som tillstyrkte utredningensförslag i så måtto att kasino borde inrättas som försöksverksamhet. Kritikenmot förslaget gick främst ut på att punktskatteutredningen inte tagittillbörlig hänsyn till de sociala vådor som kan följa av att kasinon etableras.Därtill ifrågasattes om en legal kasinoverksamhet verkligen skulle innebära enminskning av det illegala spelet som utredningen anfört. Länsstyrelserna i och läntillstyrkte däremot i princip punktskatteutredningens förslag. Man anförde attbetänkligheterna beträffande statlig kasinoverksamhet inte var av sådan styrkaatt man borde avstå från en försöksverksamhet. i länbetonade att eftersom staten själv skulle svara för spelet föll det sig mernaturligt att samarbete etablerades med de sociala funktionerna än om enkoncessionär drev verksamheten. inskränkte sig i sittyttrande till att anlägga synpunkter på kasinoverksamhetens betydelse förturistnäringen. Förbundet tillstyrkte förslaget, men förordade att eventuellakasinon förlades till sådana delar av landet att de kom att ingå som enintegrerad del inom ett utbyggt turistområde. Som exempel härpå nämndes Gotlandoch Åre. framhöll att detsnarare skulle vilja förorda en höjning av insatserna vid roulett m. fl. spel.Genom en dylik höjning skulle spelverksamheten enligt förbundet tåla en högrebeskattning än f. n. varigenom det allmänna skulle tillföras ökade intäkter. framhöll att vidbedömandet av förslaget om kasinoverksamhet måste det vara en grundläggandesynpunkt att man bör iaktta stor försiktighet med åtgärder som kan försämrarestaurangnäringens ansträngda lönsamhet. I ett gemensamt remissyttrande av lotterinämnden ochlotteriutredningen framhölls bl. a. att det fanns anledning befara atttillkomsten av ett kasino i vårt land skulle medföra sådan stimulans av detallmänna spelintresset att underlaget för en illegal spelverksamhet i motsatstill vad punktskatteutredningen anfört skulle öka. I betänkandet (SOU 1979:29)Lotterier och spel anförde lotteriutredningen att den vid förnyad prövning avfrågan inte funnit skäl ansluta sig till tanken på statlig kasinoverksamhet ivårt land. Något förslag i den riktningen framlades därför inte. I betänkandet behandlar utskottettvå motioner om lotterilagstiftningen. En annan under den allmänna motionstideni år väckt motion rörande denna lagstiftning kommer att behandlas i samband meden aviserad proposition inom ämnesområdet. I motion 1982/83:1853 (c) förordas att som villkor förbeviljande av lotteritillstånd bör gälla att minst två tredjedelar avvinstvärdet är hänförligt till svenska varor. I lotteriförordningen (1939:207), som ersattes av lotterilagen (1982:1011), fanns ursprungligen enbestämmelse beträffande s. k. egentliga lotterier, som innehöll att varor somutgjorde vinster med visst undantag skulle vara frambragta eller tillverkadeinom landet. Bestämmelsen avskaffades efter motioner 1956. Ilotterilagen finns inte någon motsvarighet till bestämmelsen. Utskottetvill med anledning av motionen framhålla följande. Enligt lotterilagen får tillstånd att anordna lotteriförenas med bl. a. särskilda villkor. Utskottet har inhämtat att lotterinämndenmed stöd av detta stadgande i sina beslut rörande rikslotterier brukar ge föreskriftersom innebär att vinsterna, i den mån de ej består av skänkta föremål, skallutgöras av hantverks-, slöjd-, industri- eller konstalster, inköpta förlotteriet såvitt möjligt direkt från tillverkare. har ocksåföreskrivit att-om annat inte särskilt medges - motsvarande skall gälla vidlänsstyrelsernas tillståndsgivning för varu- och tombolalotterier. Villkoret omupphandling direkt från tillverkare har dock uteslutits. Utskottet anser att de redovisade föreskrifterna bör ledatill att då det gäller större lotterier vinsterna i betydande utsträckningkommer att utgöras av hantverks-, slöjd-, industri- eller konstalster. Det ärenligt utskottets mening önskvärt att lotterianordnarna därvid, liksom hittillsvarit fallet i fråga om bl. a. hantverkslotterier, beaktar möjligheterna attskaffa inhemska produkter som vinster. Utskottet är inte berett att förorda ett återinförande avett stadgande om att lotterivinster skall ha svenskt ursprung. Även om ettsådant stadgande inte skulle stå i formell strid mot förpliktelserenligt eller G ATT-överenskommelsen om statlig upphandling,torde det med fog kunna hävdas att stadgandet skulle vara ägnat att motverkasyftet med dessa båda överenskommelser. KrU1983/84:2 6 Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen. I den andra motionen, motion 1982/83:1318 (m), villmotionärerna att skall begära en snabbutredning om statligt initiativför tillkomsten av ett spelkasino i . Motionärerna menar att åtgärdermåste vidtas på alla områden för att förbättra vår handels- och bytesbalans ochatt kasinon av internationell typ i vårt land skulle få till effekt både attturistströmmen hit skulle öka och att svenskar skulle avstå från att resautomlands för att spela på kasino. Som framgår av den i det föregående lämnade redovisningenhar frågan om inrättande av kasinon av internationell typ i varitföremål för ingående prövning . föreslogår 1974 att ett antal kasinon skulle inrättas i under statligtöverinseende. Härigenom skulle den illegala spelverksamheten motverkas,turismen främjas, valutautflödet begränsas och det allmänna tillföras inteoväsentliga inkomster, ansåg utredningen. En given förutsättning för attkasinoverksamhet skulle tillåtas i vårt land måste vara, anförde utredningen,att verksamheten bedrivs på sådant sätt att sociala olägenheter undviks ochundanröjs i möjlig mån. Det var endast 3 av de 28 remissinstanser som yttradesig över förslaget som tillstyrkte utredningens förslag i så måtto att kasinoborde inrättas som försöksverksamhet. Kritiken mot förslaget gick främst ut påatt punktskatteutredningen inte tagit tillbörlig hänsyn till de sociala vådorsom kan följa av att kasinon etableras. Därtill ifrågasattes om en legalkasinoverksamhet verkligen skulle innebära en minskning av det illegala speletsom utredningen anfört. Beträffande andra synpunkter, som framförts av remissinstanserna,hänvisar utskottet till framställningen i det föregående (s. 4). 1979 anförde lotteriutredningen att den inte funnit skälansluta sig till tanken på statlig kasinoverksamhet i vårt land. Den av motionärerna aktualiserade frågan har, som framgårav det anförda, varit föremål för ingående prövning. Med hänsyn till den sågott som enhälliga kritik som förslaget utsattes för under remissbehandlingen -främst framhölls risken för sociala vådor av att kasinon etableras - anserutskottet att det inte är motiverat att nu tar initiativ till ensådan utredning som motionärerna föreslår. Motionen avstyrks därför. 1. beträffandeutredning om spelkasino i att avslår motion 1982/83:1318, 2. beträffandesvenska varor som lotterivinstcr att avslår motion 1982/83:1853. KrU1983/84:2 7 Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (m), (), (),(), (), (), () ochKerstin (). Särskilt yttrande (mom. 1) , och (allam) anför: Som framhålls i motion 1982/83:1318 omsätter svenska folket miljardbelopppå olika spel, såsom tips, lotto, bingo, V65 och lotter. Att anse ett svensktspelkasino som något totalt annorlunda och väsensfrämmande i förhållande till godkända spel stämmer inte med verkligheten. Om man vill anlägga socialaaspekter, gäller dessa i lika hög grad redan befintliga spelformer. Vi anser därför, med hänvisning till det ovanstående, attdet inte finns några bärande skäl mot ett svenskt spelkasino. minab/gotab 1983 77062