bet · G701NU28 · 1983-12-31 00:00:00 — om mineralpolitik (prop. 1983/84:100 delvis) I detta betänkande behandlas dels proposition 1983/84:100 bilaga14 (industridepartementet) punkterna D 1-D 5, som gäller anslag till Sverigesgeologiska undersökning, bergsstaten och , deb - helt eller delvis - 20 motioner rörande bl. a.omfattningen och inriktningen av statens stöd till prospekteringsverksam-heten, handlings- och åtgärdsprogram på det mineralpolitiskaområdet, krom-,nickel-, vanadin- och zinkproduktion, ny teknikför gruvindustrin, reformeringav gruv- och minerallagstiftningen, nationaliseringav nya mineralfyndigheter, rättentill vissa gasfyndigheter, åtgärdermot utländska engagemang i den svenska gruvnäringen, åtgärdermot sandtäkt i havet utanför . Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelstilldelning till berörda myndigheter inom mineralomrädet.Med reservation från angivna partiers sida avstyrks yrkanden om ytterligareminskning av anslaget till nämndens för statens gruvegendom prospektering (m)och om slopat eller reducerat anslag till programmet för utökad prospektering(m; c; fp). Den samlade anslagsnivån är enligt utskottet väl motiverad av såvälmineralpolitiska som regionalpolitiska skäl. Mot bakgrund av åtgärder som harvidtagits och aktiviteter som pågår i en rad viktiga avseenden behövs, anserutskottet, inga handlings- och åtgärdsprogram för gruvnäringen ochindustrimineralområ-det av det slag som begärs i två motioner (vpk). Fyramotioner har väckts om särskilda gruvor eller projekt. De avser vanadin (s;vpk), nickel (s), zink (vpk) och krom (s) samt Håkansbodamalmen i Lindesbergskommun (vpk). Också när det gäller flera av dessa motionskrav - som delvisstöds i reservationer (vpk) - konstaterar utskottet att det pågår undersökningareller utvärderingar som till stor del tillgodoser önskemålen i motionerna. 1 1983/84.17saml Nr 28 NU 1983/84:28 2 regeringenföljer utvecklingen i beträffande produktionsstrukturen för zink ärangeläget, framhåller utskottet med anledning av ett motionsyrkande öm ettzinksmältverk i län. Det är positivt att fortsatta ansträngningar görsför att utveckla och anpassa biotekniken till de särskilda förhållanden sominom mineralområdet gäller i med avseende på klimat, bergmaterial ochmiljökrav, säger utskottet med anledning av ett yrkande om olika insatser föratt denna teknik skall utnyttjas både för kommersiell utvinning och förbemästrande av miljöproblem. En motion om smågruvor ger inte anledning tillåtgärder från sida, anser utskottet, eftersom konkretasmågruveprojekt håller på att diskuteras. Enrad motionsyrkanden avser gruv- och minerallagstiftningen. Utskottet avstyrkerdem alla, i flertalet fall med hänvisning till det pågående arbetet inomminerallagstiftningskommittén (11983:04). Ocksä här finns reservationer frånde partier som nämns. korhmunisterna vill att inmutningssystemetskall avskaffas och ersättas med ett enhetligt koncessionssystem.NationaHsering av privatägda mineralfyndigheter hör också till dess krav,liksom åtgärder för att förhindra utländska engagemang i den svenskagruvnäringen. Andra yrkanden gäller regler i gruv- och minerallagstiftningenom hänsyn till naturvårdens krav (fp), förbud mot uranprospektering ochuranbrytiiing (c; vpk) samt ändrade regler rörande torvtäkt och om rätten tillgasfyndigheter i vissa fall. Medstöd av lagen om kontinentalsockeln och vattenlagen har tillstånd givits tillsandtäkt i havet utanför . I en motion begärs att denna sandtäkt skallstoppas. Utskottet pekar på de möjligheter som vederbörande myndigheter har attingripa om sandtäkten visar sig vålla skador. I proposition 1983/84:100 bilaga 14 (tolftehuvudtiteln) har regeringen -efter föredragning av industriminister - under angivna rubriker föreslagit: geologiska undersökning: Geologisk kartering m. m. (s. 69-71) attriksdagen till geologiska undersökning: Geologisk kartering m.m. /85 anvisar ett reservationsanslag av , geologiska undersökning: Utrustning (s. 72) attriksdagen till geologiska undersökning: Utrustning för budgetåret1984/85 anvisar ett reservationsanslag av , NU1983/84:28 3 Bergsstaten (s. 72-74) att till Bergsstaten för /85anvisar ett förslagsanslag av , Statens gruvegendom:Prospektering m. m. (s. 74 f.) att 1. bemyndigarregeringen att under budgetåren 1984/85-1987/88 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet sominnebär åtaganden om högst . för /86,16 000 000 kr.för /87 och . för /88, 2. till Statensgruvegendom: Prospektering m. m. för /85 anvisar ettreservationsanslag av . Statens gruvegendom: m.m.(s. 76) att till Statens gruvegendom:Egendomsförvaltning m.m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av . De motioner som behandlas här är följande: 1983/84:308 av (), vari hemställs att antar följande förslag till ändring iminerallagen: Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter dels att i 9 § dess andra stycke upphävs, deb att i 1 §dess sista stycke skall ha följande lydelse: Fastighetsägaren får utankoncession på egen mark leta efter naturgas och får utnyttja påträffad gas ochäven olja, därest sådan påträffas. Har fastighetsägaren påträffat naturgaseller olja, äger han därvid, såvitt avser egen mark, företräde till fyndetframför annan som har koncession inom området. Såvitt avser utnyttjande utöverhusbehov gäller sådant företräde endast om fynd av fastighetsägaren anmältstill bergmästaren och den som har koncession ej hos bergmästaren anmältfynd av naturgas eller olja i borrhål på ett avstånd understigande femkilometer från den av fastighetsägaren påvisade fyndplatsen. 1983/84:363 av m. (vpk), vari hemställs att hos regeringen hemställer om en plan förbrytning och förädling av industrimineral i enlighet med vad som anförs imotionen, 1983/84:563 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. uttalar att utvecklingen av svensk gruvnäring bör grunda sigpå de riktlinjer motionen anför och att hos regeringenhemställer om nödvändiga förslag och åtgärder i enlighet därmed. NU1983/84:28 4 2. hos regeringenhemställer om förslag som innebär att inmutningssystemet avskaffas och ersättsmed ett enhetligt koncessionssystem, 3. uttalar attstaten ej bör upplåta eller överlåta sin kronoandel, som regleras i 5 kap.gruvlagen, 4. hos regeringenhemställer om förslag om ändring i gruvlagen och lagar som reglerarmineralfyndigheter så att nya fyndigheter helt tillfaller samhället, 5. hemställer hosregeringen om förslag innebärande att privatägda mineralförekomster överförs isamhällets ägo, 1983/84:690 av m.fl. (vpk), varihemställs att 1. hos regeringenhemställer om förslag i syfte att förhindra och omöjliggöra för utländskaintressen att engagera sig i gruvnäring alltifrån prospektering tillutvinning, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om att samarbetet mellanbrittiska BP och bör upphöra och att ges tillräckliga resurser föratt i egen regi bedriva önskvärd mineralprospektering i Mellan- och , 1983/84:697 av m.fl. (s), vari hemställs att hos regeringen begär skyndsamma initiativi syfte att få i gång brytningen av vanadin i Bjuräker och nickel i Los iHälsingland, 1983/84:857 av () och (), vari hemställs att beslutar att entiondel av prospekteringsanslaget för /85 används förutforskning av mineraltillgångar inom och , 1983/84:904 av . (fp), såvitt gäller hemställan -med motivering i motion 1983/84:902 - (1)att hos regeringen begär att förslag föreläggs om införandeav regler om hänsyn till naturvårdens krav i gruv- och minerallagstiftningen, 1983/84:908 av . (fp), såvitt gäller hemställan (lic) att beslutar minskareservationsanslaget för utökad prospektering med 50 milj. 1983/84:911 av m.fl. (c), såvitt gäller hemställan (15) att hos regeringen begärförslag om reviderad lagstiftning om kärnteknisk verksamhet enligt deriktlinjer som anförs i motionen (delvis), 1983/84:1032 av . (vpk), vari hemställs att 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om bioteknikens användning inomgruvnäringen, 2. hos regeringenhemställer om förslag om att göra Lavergruvan till forskningsgruva enligt vad imotionen anförs. NU1983/84:28 5 3. hos regeringenhemställer om förslag enligt motionen om utvinning ur avfallet från gruvorna iBoliden och , 4. hos regeringenhemställer om förslag om användning av bioteknik för att utvinna metaller ochdärmed förhindra tungmetallutsläpp från enligt vad i motionenanförs, 5. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om fortsatt inventering avavfallsdammar, 1983/84:1037 av Per (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringenbegär att överläggningar tas upp med Vieille Montagne om anläggande av ettzinkverk i anslutning till bolagets anläggning i södra , 2. hos regeringenbegär åtgärder för en slutiig prospektering av mineralförekomsterna iHåkansbodaområdet inom i enlighet med vad i motionenanförts, 1983/84:1042 av (),vari hemställs att hos regeringen begär att förutsättningarna för attstarta gruvdrift i liten skala utreds med sikte på attförsöksverksamhet med smågruvor kan startas i inland, 1983/84:1367 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan (6) att hos regeringen hemställer omförslag till förbud mot uranprospektering och uranbrytning, 1983/84:1884 av MargaretaHemmingsson m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning angåendeförenkling av prövningen av ärenden om torvtäkt, 1983/84:1893 av Per Stenmarck (m)och (), vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av etttioårigt stopp för sandsugning utanför , 1983/84:1896 av m.fl.(m), såvitt gäller hemställan att 8. avslårregeringens förslag om bemyndigande att under budgetåren 1984/85-1987/88 iklädastaten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendomverksamhet som innebär åtaganden om högst . för budgetåret1985/86,. för /87 och . för budgetåret1987/88, 9. bemyndigarregeringen att under /86 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtagandenom högst , 10. till Statens gruvegendom: Prospektering m. m. /85 anvisar ett reservationsanslag av . NU 1983/84:28 6 1983/84:2365 av () och BengtWittbom (m), vari hemställs att beslutar att torv skall utgå urkretsen koncessionspliktiga ämnen i lagen om vissa mineralfyndigheter, 1983/84:2372 av m. fl. (s), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärdervidtas för en intensifierad prospektering av krom och andra i östraNorrbotten, 1983/84:2478 av (vpk) och JörnSvensson (vpk), såvitt avser hemställan (1) att hos regeringen begäråtgärder för att förverkliga vad som i motionen anförs om utvinning av vanadini och kommuner, 1983/84:2527 av m. fl. (c),såvitt gäller hemställan - med motivering i motion 1983/84:2524 - (1) attriksdagen beslutar att totalramen för programmet för utökad prospekteringminskas med 100 milj. kr. i enlighet med vad som anförs i motionen. Vissauppgifter i anslutning till propositionen och motionerna Anslag tillprospektering Två viktiga förändringar har skett under de senasteåren vad gäller det statliga stödet till prospektering. Införandet av ettfemårigt program för utökad prospektering är den ena. Den andra är slopandet avstödformen bidrag till prospektering av vissa . tidigareställningstaganden vid behandlingen av dessa två frågor redovisas i detföljande. Regeringentillkännagav sin avsikt att låta utarbeta ett investerings- ochutvecklingsprogram för gruv- och mineralindustrin (prop. 1982/83:50, NU1982/83:18, rskr 1982/83:111). Som ett första led i programmet planerades enutökad prospektering i syfte att öka livslängden hos. befintliga gruvor ochmineralföretag och skapa förutsättningar för nya sådana. Regeringen föreslogför ändamålet ett reservationsanslag av 300 milj. kr. på filläggsbudget /83. Enligt de riktlinjer som angavs i propositionen skulleprogrammet genomföras . Utom för prospektering ochprojektering av nya gruvor skulle medlen kunna användas förbrytvärdhetsundersökningar och för andra forsknings-och utvecklingsprojekt inomgruvnäringen. Näringsutskottetfann regeringens förslag välmotiverat och tillstyrkte det. följdeutskottet och anvisade sålunda det begärda anslaget till ett program för utökadprospektering m. m. Moderata samlingspartiets, och folkpartietsrepresentanter i utskottet reserverade sig. Imoderata samlingspartiets reservation anfördes att bestämt måste avvisaen begäran från regeringen som innebar att ett mycket ansenligt beloppanvisades på basis av en ytterst kortfattad argumentation utan NU 1983/84:28 7 Risken för att det tilltänkta "programmet" skulleinverka negativt på företagens egna prospekteringsansträngningar var uppenbar,menade reservanterna. Ävencenterpartiet och uttalade i en gemensam reservation attpropositionen vad gällde förslaget om utökad prospektering inte kunde läggastill grund för ett sä vittgående beslut som det regeringen föreslog. För detavsedda syftet borde det vara tillräckligt att anvisade medel förutökad prospektering m.m. under det innevarande budgetåret. Ett belopp av 30 milj.kr. ansågs vara tillräckligt. Regeringen borde, anförde reservanterna,återkomma till med ett mera välunderbyggtprospekteringsprogram för återstoden av den aktuella femårsperioden. Enligtpropositionen skulle programmet huvudsakligen inriktas mot dels ochVästerbotten, dels vissa delar av . Industriministern lät i annatsammanhang i samråd med företrädare för myndigheter, företag och fackligaorganisationer på mineralområdet tillsätta regionalt inriktade arbetsgrupperför det fortsatta arbetet. Därvid angavs en ekonomisk ram för var och en avdessa. Beloppen var 100 milj. kr. för , 60 milj. kr. för Västerbottenoch 40 milj. kr. I1984 års budgetproposition meddelas att beslut har fattats om användning av ca121 milj. kr. av de 300 milj. kr. som har anslagits för programmet. Nämnden förstatens gruvegendom (NSG) har fått 52 milj. kr. för en djupundersökning ianslutning till Stekenjokkgruvan. Ytterligare ca 52 milj. kr. har beviljatsohka företag för genomförande av ett trettiotal prospekteringsprojekt. Vidarehar SGU erhåUit drygt 14 milj. kr. för att fullfölja den svenska delen av detsamnordiska s. k. . Regeringenhar givit NSG i uppdrag att administrera programmet och svara för uppföljningav de projekt som det har beviljats medel till. Nämnden skall ocksä lämnaförslag på hur programmet skall fortsätta. NSGhar i en rapport till regeringen redovisat hittillsvarande erfarenheteroch lämnat förslag till fortsatt uppläggning av programmet. NSG:s redovisningavser de ca 52 milj. kr. som har fördelats på olika prospekteringsprojekt. Avrapporten framgår bl. a. följande. Vid projektbedömningen sammanfördesVästernorrlands och med till en region. Dennaregion har tilldelats av beviljat stöd. Till projekt i harutgått och till projekt i av stödbeloppet. Åtta projekt- med ett totalt stödbelopp om ca 17 milj. kr. -drivs i eller i omedelbaranslutning till i gång varande gruvor i syfte att öka malmbasen. Ytterligarefemton projekt är koncentrerade till enskilda, klart avgränsade objekt. Detfinns en klar dominans för prospektering efter metaller; denna svarar för 95 %av stödvolymen. Prospektering efter industrimineral svarar således för . NSGpåpekar att det femåriga prospekteringsprogrammet ännu bara är inne på sittförsta verksamhetsår. Endast några få projekt är slutförda vad NU1983/84:28 8 gäller den aktuella etappen. Den utvärdering som kan görasblir därför begränsad i fråga om såväl de enskilda projekten som detsammantagna programmet. Den statliga satsningen har, säger , aktiverat svenskprospekterings-verksamhet. Prospekteringsvolymen har vuxit. Även i andraavseenden har stödet börjat fungera som en stimulans till nya tankar,aktiviteter och kontakter. Stödet synes ha stimulerat till en ännu så längebegränsad men dock ökad egeninsats från prospektörernas sida. Det äremellertid, enligt NSG, inte möjligt att närmare klarlägga stödets nettoeffekt,dvs. hur stora aktiviteter som inte skulle ha genomförts om stödet inte hadefunnits. I sitt förslag till fortsatt uppläggning av programmetanför NSG bl. a. följande. En central uppgift för prospekteringen är att tryggamalmförsörjningen för dagens gruvindustri. Projekt med denna inriktning bördärför även fortsättningsvis utgöra en viktig målgrupp inom stödprogrammet.Samtidigt är detta ett område där det måste förutsättas att företagen gör storaegna insatser. Särskilt höga krav på företagens motprestation bör ställas vidstöd till undersökningar i direkt anslutning till befintliga gruvor. Önskemålet om nya verksamheter inom mineralområdet,omfattande t. ex. industrimineral och vissa legeringsmetaller, måste enligt NSGses i ett något längre tidsperspektiv. Det är genomgående en såväl tids- somresurskrävande process att ta fram geografiskt och/eller mineralmässigt nyaobjekt av tillfredsställande kvalitet. Detta gäller t. ex. för projekt inomindustrimineralområdet, där såväl teknik- som marknadssidan kräver mycketarbete. Det bör vara en viktig uppgift i den fortsatta hanteringen av stödetatt aktivera och stödja en sådan utveckling. Det är enligt NSG angeläget att i det fortsatta programmetägnas särskild uppmärksamhet åt de möjligheter att effektivisera och ökasannolikheten för framgång i prospekteringen som gemensamma satsningar kan ge.Särskilda initiativ bör därför tas till såväl konkreta samverkansprojekt somtill samarbete rörande mera övergripande idéutveckling. NSG anser i övrigt att det inte bör genomföras någonspeciell destinering av stödet, t. ex. vad gäller mineraltyp, region ellerundersökningsmetod. Projekten bör bedömas på sina egna meriter och efternormala kriterier, i första hand de geologiska förutsättningarna och denekonomiska potentialen. Regeringens förslag att stödformenbidrag för prospektering av vissa skulle upphöra ingicksom ett av besparingsförslagen i dess proposition (prop. 1983/84:40bil. 10, NU 1983/84:8, rskr 1983/84:94) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder.Av redogörelsen i propositionen framgick att bidrag hade lämnats i relativt fåfall. Förslaget fick också ses mot bakgrund av beslut att anvisa 300milj. till det femåriga programmet för utökad prospektering. NU1983/84:28 9 hade ingen erinranmot regeringens förslag om att den nämnda stödformen skulle upphöra ochtillstyrkte alltså förslaget. Moderata samlingspartiets representanter iutskottet reserverade sig dock till förmån för ett förslag att stödformenskulle slopas . 1 detta sammanhang återkom såväl moderata samlingspartietsom med kritiska synpunkter på det särskilda programmet förutökad prospektering. Enligt en reservation (m) borde regeringen lägga framförslag rörande en skyndsam avveckling av programmet. En annan reservation (c,fp) gick ut på att totalramen för programmet skulle minskas med 50 milj. kr. isamband med budgetproposition. I det programförslag som styrelsenför teknisk utveckling (STU) har lämnat till regeringen för perioden1984/85-1986/87 ingår ett nytt insatsområde benämnt Industrimineral. I STU:sprogramförslag lämnas följande redovisning av nuläget beträffande Sverigesförbrukning och försörjning med industrimineral: Industrimineral är av vitalbetydelse inom det moderna industrisamhället och utgör viktiga insatsvaror inomen rad svenska industrigrenar som cellulosa- och pappersindustrin, plast-,gummi- och färgindustrin, byggnadsmaterialindustrin, kemikalieindustrin samtjärn- och stålindustrin. Den svenska industrins förbrukning av industriminerali råvaruform för mera kvalificerade industriella ändamål täcks endast till 14%genom inhemsk produktion, bl. a. är pappersindustrin i det närmaste heltberoende av import av filler. Importen av industrimineral i råvaruform uppgick1980 till drygt 900 milj. kr. Den svenska mineralindustrin producerade samma årindustrimineral, exklusive ballastmaterial och industriella bergarter, för 250milj. med en exportandel av 80 milj. kr. Den svenska industrins behov av industrimineral förväntasöka under de närmaste decennierna. Förbrukningen av industrimineral förfyllmedels- och bestrykningsändamål inom pappersindustrin förväntas komma attfördubblas . Internationellt sett ökar marknaden förindustrimineral f. n. snabbare än för metallmineral och överstiger i dagvärdet för produktionen av metallförande . Ökningstakten är specielltmarkerad för kvalificerade och förädlade produkter av industrimineral, främstsom fyllmedel. Förändringar i konsumtionsmönstret öppnar nya möjligheter, bl.a. har en dynamisk marknadstillväxt och breddning mot nya användningsområdenägt rum inom plastindustrin. produktion av industrimineral är av litenomfattning i internationell jämförelse och i relation till behov samtgeologiska och långsiktiga marknadsmässiga förutsättningar. De geologiskaförutsättningarna i är gynnsamma för ökad produktion av ett flertalindustrimineral. Med några undantag innehåller berggrunden förekomster ochmineraliseringar av de flesta industrimineral som används inom svensk industrioch som till stor del importeras. Jämförbara industriländer med likartadgeologisk uppbyggnad såsom och har utvecklat sig till i dagstora producenter med betydande exportinslag. NU1983/84:28 10 Utvecklingen inom mineralsektorn iSverige är traditionellt centrerad kring utvinning och produktion av metaller.Förhållandevis stora offentliga och enskilda utvecklingsresurser satsas på bl.a. teknik för utvinning och beredning av metallförande under det attsatsningar på industrimineral i jämförelse med andra industriländer varitblygsamma. Detta leder till att den svenska industrins möjligheter att utnyttjapotentiella råvarutillgångar i hög grad hämmas. Den svenska industrimineralsektorn karakteriseras av enblandad företagsstruktur. Flertalet av de företag som arbetar inom området ärförhållandevis små med begränsade resurser för bl. a. produkt- ochprocessteknisk utveckling och prospektering i jämförelse med motsvarandeföretag inom metallsektorn. Utvinning av industrimineral och metallmineral hartidigare bedrivits av enskilda företag, men vissa tendenser till integrering ärnu märkbara. Totalt satsas f. n. inom landet 15-20 milj. kr. pånyutveck-ling rörande industrimineral inkl. prospektering, mineraltekniskutveckling och produktutveckling. Utvecklingsläget kännetecknas av attintresset för industrimineral har ökat . Tyngdpunkten i det planeradeprogramområdet för industrimineral ligger på tillämpningsområden, därfysikahska funktionskrav och mineralegenskaper är dominerande eller spelar enväsentlig eller kritisk roll, anför STU och fortsätter: Verksamheten kommer enligt denpreliminära planen i stor utsträckning att inriktas pä insatser som rörtillämpningsområdena pigment och fyllmedel för papper, plaster, gummi ochfärger, keramiska och eldfast keramiska material, främst med avseende påbyggmaterial, kemiteknik rörande kemikalieråvaror, mineralbaseradegödningsämnen och tillsatsmedel samt metallurgi för metallframställning,slaggbildare och gjuteriteknik. STU påpekar i sitt programförslagatt det för utvecklingen av industrimineral krävs en bred satsning inom området.Förutom teknik- och produktutveckling samt marknadsbearbetning krävs insatserför prospektering och undersökningar av mineralens brytnings värde. STU hardärför inlett diskussioner med NSG för samordning av planerade insatser isyfte att få till stånd ett brett tekniskt undersöknings- ochutvecklingsarbete. Ökat statligt ägande och inflytande på gruv- ochmineralområdet Synpunkter i motion 1983/84:563 Om svensk gruvnäring skall överlevaär det, säger motionärerna, nödvändigt med en motstrategi som sätter stopp förfortsatt gmvdöd, ökad privatisering och internationalisering. Ett antalhuvudpunkter i en sådan strategi anges. Bland dessa är: - Samhällsprövningav alla gruvprojekt. - Ökadprospektering under samhällets kontroll. - Förstatligandeav Bolidenbolaget. Ett första viktigt steg är, menar motionärerna, attsamhället utnyttjar sin rätt till kronoandel i gruvfyndigheter. NU1983/84:28 11 Allmänt om gruv- och minerallagstiftning