bet · G701UU15 · 1983-12-31 00:00:00 — Genomdessa anslagshöjningar kommer elt beiydande utrymme all skapas för enytleriigare satsning på humanitära och andra åtgärder till slöd för de länder isödra som drabbats av torkan och av destabiliseringspolilikmot sina grannar. Med hänsyn härtill finner utskottet atl syftet medifrågavarande motioner i vad avser södra till slor del är tillgodosettsamt atl de föreslagna beloppshöjningarna i yrkande 3 i molion 534 i denna del,yrkande 16 i molion 967 och yrkande 7 i molion 1173 bör avslås av . UU 1983/84:15 61 I molion 1543 föreslås alt studerande frånbefrielserörelserna ANC och SWAPO skall ges möjlighet alt studera i påstipendium, SIDA:sstipendieprogram för u-landsstudenter i avvecklades för ett flertal årsedan av bl, a, del skälet alt nyttan av programmet för de berörda u-ländernakunde diskuteras, Ifråga om studenter från ANC och SWAPO, som inte kan bedriva studier i sinahemländer, kan del emellertid finnas skäl att i viss utsträckning erbjudastipendier för studier i eller annal land, Enligl vad utskotlet erfaritpågår också sedan en lid diskussioner mellan SIDA, ANC och SWAPO om lämpligaformer för och finansiering av ett sådant stipendieprogram. Med hänvisning härtill fårulskottel anse motion 1543 besvarad, 4.4Bistånd genom enskilda organisationer och anslagsposten Katastrofer m.m. Proposition1983/84:100 (s.73-75) Bisiånd med medel från anslagsposten Enskildaorganisationer är ell effektivt redskap i utvecklingssamarbetet och är ellvärdefullt komplement till det av statliga organ administrerade biståndet.Enskilda organisationers insatser når ofta de mest utsatta grupperna iu-länderna och bedrivs lill låga administrationskostnader. Bistånd genomenskilda organisationer har en hög måluppfyllnadsgrad när det gäller alt nåfattiga människor i de faltiga länderna. Regeringenvälkomnar SlDA:s ansträngningar atl vinna administrativa lättnader genom atlteckna ramavtal med de större organisationerna. Möjligheter all ylterligareförenkla administrationen av della samarbete kan komma atl aktualiseras avbiståndsorganisationsutredningen. Regeringen förordar alt beloppet för anslagspostenEnskilda organisationer höjs till 250 milj. kr, för /85. Regeringenförordar alt beloppet för anslagsposten Katastrofer in. höjs till 260.8milj. riktlinjer för anslagsposten bör slå fasl. I första handbör katastrofbistånd lämnas som hjälp åt människor i som har drabbatsav naturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter. Kalastrofmedel kanäven användas som extra bistånd till länder som får svenskt utvecklingsbiståndoch vilkas försörjning och utveckling hoias av oförutsedda händelser. En iredjeanvändningsområde är bistånd lill katastrofberedskap och förebyggande avkalastrofer. Dessulom ulgör kataslrofbiståndel en reserv inom del bilateralabiståndet. En sädan reserv är särskilt angelägen i en situation då landramarnagenerellt måsle hållas oförändrade. UU 1983/84:15 62 Proposition1983/84:154 (s. 9) Den prekära försöijningssitualionen i harfortlöpande förvärrats. Flertalet länder söder om befinner sig sedanlänge i en allvarlig ekonomisk kris med stagnerande eller sjunkandenationalinkomst. har effekterna av den långvariga torkan i regionen- som drabbar flera länder för tredje året i följd - blivit alltmer kännbara.Härtill kommer de politiska och ekonomiska påtryckningar som utövargentemot grannstaterna. Deallvarliga försörjningssvårigheterna för ett stort antal afrikanska slalerbelyses väl av förhållandena i programländerna , , ,och . Motden i propositionen närmare redovisade bakgrunden finner regeringen detangeläget att ytterligare ökar sitt bistånd till , särskilt densödra delen. Regeringen föreslår att anslagsposten Katastrofer m. m. tillförs100 milj, kr. utöver de medel som beräknats i budgetpropositionen. Medlenbör främst användas för att tillgodose omedelbara hjälpbehov. Vid sidan häravbör ökad uppmärksamhet ägnas åt förebyggande åtgärder som har långsiktig verkanoch därigenom minskar sårbarheten för torka och andra naturkatastrofer.Insatser med långsiktig verkan bör i första hand inriktas på programländer, därkatastrofbistånd kan kompletteras med medel som anvisats för det reguljärautvecklingssamarbetet. Så har redan skett i och , därinsatser inletts för att stärka transportkapaciteten. En liknande insats iAngola bekostas med katastrofbistånd. I några programländer kan det uppståbehov av extraordinära insatser för atl underlätta genomförandet av enekonomisk stabiliserings-politik. Också sådana insatser bör kunna finansierasmed medel från anslagsposten Katastrofer m. m. (medanledning av proposition 1983/84:100) I motion 1983/84:532 av och (båda c), yrkandena 1 och 2, hemslälls 1. alt för sin deluttalar atl inom ramen för SIDA:s budget genom omfördelning av 25 milj. kr.medelsbehovet för sektionen för Enskilda organisationer skall uppgå till 275milj. 2. att för sin deluttalar att andelen av svenskt bistånd via sektionen för Enskildaorganisationer inom en överskådlig framtid skall fortsätta atl öka. VU1983/84:15 63 I motion 1983/84:534 av Jan-ErikWikström m. fl. (fp), yrkandena 3 och 4, hemslälls 3. all riksdagengodkänner del förslag till medelsfördelning av ytterligare 450 milj. kr. somredovisas i motionen (dvs. till Enskilda organisationer 40 milj. kr. och tillKatastrofbistånd 45 milj. 4. alt riksdagenbeslutar alt med biståndsmedel inrätta en fond för slöd av vissa frivilligaorganisationer i med syfte all stärka förutsättningarna för endemokratisk samhällsutveckling. I molion 1983/84:612 av FilipFridolfsson och (båda m) hemslälls atl som sin mening ger regeringen lill känna framlida fördelning av det svenska u-landsbislåndel kristna och övrigahumanitära organisationer får en ökad andel av del totala biståndet. I motion 1983/84:966 av PerPetersson m.fl. (m), yrkandena 5 och 11, hemställs 5. alt godkänner de riktlinjer förkataslrofbiståndel som fram förs i motionen, att beslutar om ett anslag til) enskildaorganisationer på 260 milj. kr. I molion 1983/84:967 av m. fl. (vpk), yrkande17, hemslälls 17. att beslutar att anslaget Kalastrofer m.m, höjslill 285 milj, kr, I molion 198.3/84: 969 av m, fl, (vpk),yrkande 5, hemslälls 5, atl hos regeringen hemställer om ålgärder förökat humanitärt slöd och katastrofhjälp lill folkel i , I molion 1983/84: 1173 av ThorbjörnFälldin m,fl, (c), yrkandena 4 och 5, hemställs 4, alt riksdagenbeslutar anslå 440.8 milj. kr, som kataslroftisiånd, en ökning med 180 milj,kr,, 5, alt riksdagenbeslutar anslå 300 milj, kr, lill Enskilda organisationer, en ökning med 50milj, kr, I molion 1983/84: 1539 av () hemslälls allriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförtsom solidaritet med folk och bisiånd lill afghanska flyktingar, I molion 1983/84: 1555 av LarsWerner m,n, (vpk), yrkandena 1-3. hemslälls 1, alt riksdagensom sin mening uttalar atl bör lämna IGGL 2, all riksdagensom sin mening ullalar all ökat katastrofljiständ bör komma den ösltimoresiskabefolkningen lill godo. UU1983/84:15 64 3. atl som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ställningstaganden och arbete iFN för rätt till självbestämmande. I molion 1983/84:2200 av LennartPettersson m. fl. (s), yrkandena 1 och 2, hemslälls 1. alt uttalar sig för att SIDA-anslaget lilldet svenska koope rativa biståndet fördubblas med början 1984, 2, atl uttalar sig för att en utredningtillsätts med representan ter från statsmakterna och kooperationen för att lägga fram ett långsikts- program för kooperativt bisiånd med inriktning på alt göra delta till ell särskilt huvudprogram inom svensk biståndsverksamhet. Enskildaorganisationer föreslås i propositionen uppgå lill 250 milj, kr, jämfört med215 milj, kr, innevarande år. Poslen ökar därmed betydligt mer än flertaletandra i budgetförslaget. Yrkanden om ytterligare höjningar av anslagsposten förenskilda organisationer finns i molion 532, yrkande 1, 534, yrkande 3, 966,yrkande II,och 1173, yrkande 5, 1molion 532, yrkande 2, och i molion 612 föreslås vidare all de enskildaorganisationernas andel av det statliga biståndet skall fortsätta att öka underkommande år. En liknande innebörd torde ligga i förslaget i motion 534, yrkande4, atl inrätta en fond för slöd av vissa frivilliga organisationer i . De enskilda organisationernas andel av del totalabiståndet har under de gångna tio åren fördubblats. Därtill kommer alt slorabelopp ur katastrofposlen och anslagsposlerna för humanitärt samarbete ipraktiken utbetalas via de enskilda organisationerna. Den kontinuerliga ökning av biståndet genom de enskildaorganisationerna som ägt rum är elt ullryck för åsikten atl dessaorganisationer slår för en myckel betydelsefull utvecklingsinsats, en insatssom ofta inle kan ulföras av statliga myndigheter eller FN-organ, Ulskotteldelar denna åsikt. Det är viktigt alt komma ihåg alt det finnsgränser för hur snabbi del är lämpligt atl öka biståndet via enskildaorganisationer. Förslaget i molion 534 att upprätta en fond lorde la siktepå bidragsgiv-ning till organisationer utomlands som inle har någonmotsvarighet i , Ulskoltet vill erinra om alt bidrag som regel endastges lill svenska organisationer för vidare förmedling till deras molsvarigheleri mottagarlandet, undanlag görs för kvinnoorganisationer. Del finns enliglutskoltets mening goda skäl för en sådan huvudregel. En fond avsedd för direktbidragsgivning lill rörelser i skulle vara etl nytt inslag i Sverigesbiståndspolitik som ulskoltet inle finner tillräckligt motiverat och mot UU1983/84:15 65 vilket invändningar av både administrativ och principiellkaraktär skulle kunna resas. Vad som ovan anförts om bistånd genom enskildaorganisationer gäller till viss del även förslagen i motion 2200 omkooperationen. det svenska kooperativabiståndsorganet - har fått ökande bidrag , även om kooperationenoch de fackliga organisationernas ökningstakt varit mindre än övriga frivilligaorganisationers. Med hänvisning till att bidragen till de enskildaorganisationernas biståndsverksamhet ökat så kraftigt ärutskottet inte berett alt förorda någon ylterligare höjning av anslagspostenutöver regeringens förslag. Inte heller finner utskotlet det motiverat attuttala sig för några specifika bislåndsandelar eller programmål för de enskildaorganisationerna. Utskottet avstyrker därför motionerna 532, 534, yrkandena 3och 4, 612, 966, yrkande 11, 1173, yrkande 5, och motion 2200, yrkande 1. Utskottet har på annan plats i detta belänkande föreslagiten översyn av de enskilda organisationernas kapacitet att ta emot bidrag förbiståndsändamål från staten. I det sammanhanget lorde vissa av de synpunktersom framförs i de här föreliggande motionerna kunna behandlas, Ulskonetföreslår alt yrkande 2 i motion 2200 anses besvarat därmed. Katastrofposlen har enligt en sedanlänge etablerad praxis en vid användning i biståndsbudgelen, I första handskall den utnyttjas för att bistå de människor i som drabbats avnaturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter. Katastrofmedel kanäven användas för katastrofförebyggande åtgärder eller som extra bistånd tillländer som redan får svenskt utvecklingsbistånd och vars försörjning ochutveckling hotas av oförutsedda händelser. Vid sidan av dessa treanvändningsområden tjänar katastrofposlen som allmän reserv inom det bilateralaanslaget. särskilda användning gör att den bör vararelativt stor och att det bör tillåtas atl vissa reservationer i den kvarstårvid budgetårets slut. Av de särskilda påslag med 300 milj, kr, påbiståndsbudgeten som regeringen föreslår i proposition 1983/84:154 läggs 100milj, kr, på katastrofposten, som därmed kommer att uppgå lill 360,8 milj, kr.Som framgår av proposition 154 avser regeringen använda katastrofmedel bl, a.för insatser i , , , och , allasvenska mottagarländer som drabbats hårt av den ihållande torkan och några avdem är särskilt utsatta på grund av deras beroende av , I motion 534, yrkande 3, föreslås att katastrofposlen höjsmed 45 milj, kr, i föhållande till budgetpropositionens förslag, I motion 967,yrkande 17, föreslås en höjning med 24,2 milj, kr, och i motion 1173, yrkande4, en höjning med 180 milj, kr, i förhållande till budgetpropositionen. Somskäl 5 1983/84. UU1983/84:15 66 för denna sistnämnda betydande ökning anförs alt de mångarapporterna om nöd och kalastrofer i u-ländcrna motiverar elt väl lilllageikalasirofan-slag, Samlidigl undersiryks i molion 1173 atl katastrofposlen intebör få utgöra en allmän reservpost som används lill varjehanda insatser. Förutsättningarnaför kalaslrol"biståndel bör las upp i den av motionärerna föreslagnaparlamentariska ulredningen, heter del vidare i motionen. Invändningar motkatastrofpostens användning framförs också i molion 966, Del heler i anslulningtill yrkande 5 däri alt katasirofmedlen normalt inle bör användas för atl getilläggsanslag lill programländerna, I den mån katastrofer av olika slag iprogramländerna påkallar svenskt bisiånd bör regeln vara att i första handuinyllja medlen inom landramarna. Vad gäller anskigsposiens slorlek näslkommande budgeiår ärulskoliei av upplänningen atl den myckel beiydande höjning regeringen föreslåri lilläggspropositionen bör vara tillräcklig för all motsvara rimliga anspråkpå denna post. Utskottet vill med anledning av molion 1173 vidare erinraom alt kala-slrofposien i praktiken i mycket liten utsträckning använts somallmän reservpost men anser att poslen även fortsättningsvis bör kunna ha kvardenna funktion. Frågan om en parlamentarisk uiredning behandlas på annan plalsi detta belänkande. Med hänvisning lill del anförda avstyrks yrkande 3 i molion534 i vad avser kaiastroltisiånd, yrkande 17 i molion 967 och yrkande 4 imotion 1173, Med anledning av förlaget i molion 966 alt användalandramsmedel vid kaiasirofinsalser i programländer vill ulskoliei anföraföljande, Landramsmedel används främsl för långsikliga insatser, Ellhuvuds> fte med landprogrammeringen är all ge moitagariänderna en vissplaneiings-irygghel. Del är med denna melod oundvikligi all reservationeribland uppkommer, Kalastrofmedlen används för plölsligi uppkommande hjälpbehov.Gränsen mellan dessa båda lyper av insaiser måsle ibland bli flytande, men detfinns ändå skäl an upprällhålla en skillnad, vilkel enligl utskollets meninginte skulle underlättas om motionärernas förslag följdes. Del sagda hindrarinte atl katastrofposlen, såsom framhölls i betänkande UU 1979/80:20, inte fåranvändas så all "inriktningen och omfaitningen av de av riksdagenfastställda biståndsinsatserna i någon avsevärd mån förändras". Insatsersom har varil möjliga att förutse och planera bör så långt det är möjligtbelasta de för ändamålet avsedda anslagsposterna och som regel inlekatastrofposlen. Medhänvisning lill del anförda avstyrks yrkande 5 i molion 966, Situationen i två särskill drabbade krisområden tas upp imotion 969 som gäller och motion 1539 som avser , Det långvariga kriget i har skapat en nöd och enflyktingsituation som självfallet kräver särskilda insaiser av nationella ochinternationella biståndsgivare. Huvudansvarig för flykiingarbeiel i regionenär UNRWA, Kalaslrofhjälp av olika slag lämnas också av en rad enskildaorganisationer. UU 1983/84:15 67 har bidragit med ca 38milj, kr, lill krigs-drabbade libaneser, bl, a, genom UNRWA, ,Internationella röda korset. Svenska röda korset. , Frikyrkanhjälper m, fl, organisationer. Lägeti är fortsatt sådant att omfattande humanitär hjälp alltjämt är avnöden. Regeringen följer självfallet nära utvecklingen och är beredd att lämnafortsalt katastrofbistånd. Yrkande 5 i motion 969 fårdärmed anses besvarat. Ävenockupationen av och befrielsekriget där ger anledning till internationellabiståndsinsatser. Ca hälften av flyklingkommis.sariatets (UNHCR) budget användsf, n, för hjälp ål afghanska flyktingar. Utöversitt reguljära bidrag till UNHCR på 60 milj, kr, har lämnal extrabidragtill UNHCR samt även lämnal bidrag lill enskilda organisationer med verksamheti regionen. Svenska afghanislankommiiién har mottagit sammanlagt ca 4 milj, kr,för bl, a, hälsoinsatser, Ilikhet med vad som anfördes i förra årets biståndsbelänkande UU 1982/83:20ulgår utskottet från all regeringen utnyttjar de möjligheter som står den tillbuds för alt underlätta det angelägna syftet med motionen, Molion 1539 fårdärmed anses besvarad. Ettliknande ställningstagande gör ulskoliei lill yrkande 2 i molion 1555, variföreslås att ökat katastrofbistånd bör komma den ösltimoresiska befolkningentill godo. Utskottet anser inle att i förväg bör uttala sig omstorleken på katastrofbistånd i enskilda fall men vill erinra om altregeringen regelbundet ställt sig positiv till framställningar omkatastrofinsatser till förmån för befolkningen på , Hjälpen harframför allt förmedlats genom och Svenska röda korset. Innevarandebudgetår har 1,4 milj, kr, ställts till Svenska röda korsels förfogande. Yrkande2 i motion 1555 får därmed anses besvarat, 1yrkande 3 i samma molion föreslås all i FN skall verka försjälvbestämmande för Östra Timors befolkning, Sverigehar i röslförklaringar i gjort klart sin uppfattning atlIndonesien genom invasionen av inte respekterat principenom folkens självbestämmanderätt. En närmare redovisning för frågans behandlingi FN återfinns i UU 1982/83:8, har ingen resolution i ärendetframlagts i FN beroende på atl generalsekreterarens konsultalionsuppdrag ännuinle slutförts. Östra Timor-frågan väntas komma på generalförsamlingensdagordning , Utskottet ser ingen anledning att nu uttala sig om densvenska inställningen till de förslag som då kan komma atl föreligga. Därmed avstyrks yrkande 3i motion 1555, YrkandeI i motionen förordar all skall lämna sitt observalör-skap iIntergovernmental Group on (IGGI), Liksomskedde i förra årets betänkande UU 1982/83:20 konstaterar utskottet att detinte finns några biståndspoliliska skäl för det svenska UU1983/84:15 68 observalörskapel i IGGI, Ulskoliei anser dock allregeringen på egen hand kan pröva den evenluella nyitan av atl genomobservatörskap tar del av del oförbindliga informationsulbyte som sker inomIGGI, Yrkande 1 i molion 1555 avstyrks därför. 4.5 Särskilda program, miljö- och markvård samt energiProposition 1983/84:100 (s, 75) Den största delen av anslagspostenSärskilda program omfattar s, k, ämnesinriklad verksamhel. Denna delpostinrymmer /84 även insaiser som under budgeiåren 1981/82 och 1982/83belasiade den särskilda anslagsposten Miljö- och markvård saml energi.Tyngdpunkten avseende miljövårdssatsningarna ligger dock inom landprogrammen. Genom särskilda program ges bl, a, stöd ät verksamhet avexperimentell och nyskapande natur avseende landsbygdens vattenförsörjning,energi, lantbruks- och livsmedelsförsörjning, miljö- och markvård,undervisning, hälsovård och industriell teknik. Särskild uppmärksamhet ges åtmöjligheterna atl utnyttja den svenska resursbasen, vilkel i vissa fall kanleda lill att anlitandet av FN-organen minskar. En stor del av denämnesinriklade verksamheten bedrivs dock fortfarande i samarbete med FN:sfackorgan, vilket bl, a, bidrar lill ökad internationell förståelse för desvenska biståndspoliliska målen. avser vidare slöd lill de internationellaenskilda organisationerna. Internationella kooperativa alliansen samlKyrkornas världsråd. Medel under anslagsposten utnyttjas även för finansieringav biträdande experter för tjänstgöring inom olika delar av FN-systemet. Del fjärde slora området inom anslagsposten utgörs av insalsförberedelser och resultatvärdering, vilka ger SIDA vidgade möjligheteratt förstärka sin fackkompetens för beredning och uppföljning av biståndet,bl, a, genom alt anlita konsulter. Regeringen anser att den nu gällande fördelningen mellande fyra delposterna i huvudsak bör bibehållas, oförändral anslag bör varalill fyllesi för att finansiera den verksamhet som SIDA planerar, Ipropositionen föreslås att 155 milj. kr, avsätts för insatser underanslagsposten Särskilda program för /85, Proposition 1983/84:154 (s, 10) I budgetpropositionen konstaterasatt vårt bisiånd pä miljö-, markvårds-och energiområdena har sin tyngdpunktinom landprogrammen. Det finns emellertid ell behov att vid sidan därav bedrivaen experimentverksamhel UU1983/84:15 69 fiir all pröva nya metoder och utveckla den svenskaresursbasen. Det kan också finnas anledning all uppmiirksamma problem som berören grupp av länder eller som aktualiseras av elt mellanslalligt organ. Avsärskild betydelse är därvid bl, a. atl finna metoder alt hejdaökenspridningen, söka trygga den lokala brännvedsförsörjningen och atl främjasmåskalig energiförsörjning. Insatser av della slag kan genomföras med hjiilpav medel som anvisas för ämnesinriklad verksamhel. Också vissa forskningsinsalscr, som stöds av SAREC, börkunna finansieras med sådana medel. Regeringen föreslår all anslagsposlen Särskilda program,inkl, miljö-och markvård saml energi tillförs 25 milj, kr. (med anledning av prop. 1983/84:100) 1 motion 1983/84:530 av (båda fp), yrkandena 1 och 2. hemställs 1. all riksdagenålcrinför miljöanslagel som en särskild del av biståndsbudgelen. 2. alt riksdagenbeslutar alt 15 milj, kr, av miljöanslaget skall anslås till åtgärder för allbevara de iropiska skogarna, I molion 1983/84: 534 av Jan-ErikWikström m, fl, (fp), yrkandena 3 och 5. hemslälls 3. all godkänner del förslag tillmedelsfördelning av ytterliga re 450 milj, kr, som redovisas i motionen (dvs, lill Särskilda program på miljövårds- och energiområdet 100 milj. 5, atl beslutar all del särskilda anslagel förMark- och miljövård saml energi ålerinförs, 1 molion 1983/84:611 av KarinAhriand (fp) och () hemslälls all som sin mening ger regeringen lill känna vadsom i motionen anförts om slöd till ell planerat internationellt forum vid denkommande kvinnokonferensen i , I motion 1983/84:616 av () hemslällsatt uttalar alt anslaget till energi inom punkten Särskilda programläggs på en sådan nivå att del blir möjligt all utveckla vårt slöd lillu-låndernas energiförsörjning enligl de intentioner som kommer till ullryck imotionen. I motion 1983/84:966 av Per m. fl. (m), yrkande10, hemslälls 10, all beslutar att öka medlen tillgängliga för miljö,markvård UU 1983/84:15 70 ochenergiinsalser utanför landramarna med 30 milj, kr, att tillföras anslagsposlenSärskilda program, Imolion 1983/84:967 av m, fl, (vpk), yrkande 18. hemställs 18. altriksdagen beslutar att anslagel Rekrylering och utbildning av fältpersonal höjstill 28 milj. kr. I motion 1983/84: 1173 av m.fl.(c), yrkande 3, hemslälls 3, allriksdagen beslutar anslå 355 milj, kr, till Särskilda program, en höjning i förhållande till regeringens förslag med 200 milj, kr,, för alt särskilt möjliggöra en forlsali uiveckling av de svenska insatserna för miljö, markvård och energi, I molion 1983/84:2201 av () ochJan-Erik () hemslälls altriksdagen ullalar sig för all SIDA inom ramen för tillgängliga biståndsmedelanslår , för /85 för all slödja Kyrkornas världsrådsprogram för fred, nedrustning och mänskliga rälligheler, I molion 1983/84:2481 av och (båda c) hemslälls all ullalar sig för all vyrmelanmelodensmöjligheter för energiproduktion i u-land bör undersökas inom ramen för vårtu-landsbislånd, (medanledning av prop. 1983/84:154) Imotion 1983/84: 2276 av m, fl, (vpk), yrkande 4. föreslås 4. allriksdagen beslular minska anslagsposlen Särskilda program med . I della betänkandes inledande avsnitt om riktlinjerför det svenska utvecklingssamarbetet har utskottet ulföriigl behandlat vikligamark- och miljövårdsfrågor och betonat att SIDA:s miljövårdsinsalser är värdaell forisatt betydande slöd. Avproposilionen framgår atl regeringen redan fäster stort avseende vid miljö-,markvårds- och energiinsalserna i biståndet och all den är inställd pä ellkraftigt slöd på detta område. Tyngdpunkten ligger emellertid inomlandprogrammen, vilket är naturligt med tanke på den nära samverkan som krävsmed mollagariandels myndigheter, heler del i proposilionen.