bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang bör även erinras om de båda program förreparation, ombyggnad och tillbyggnad () som statsmakterna beslutade omhösten 1983 och som kan leda till en inriktning från kommunernas sida påprojekt som inte kräver projektering av samma AU 1983/84:21 90 omfattningsom vid investeringsarbeten. Utskottet har dock förståelse för attvissa kommuner med ansträngd ekonomi kan ha svårigheter att bekosta projekteringenav nya projekt. Här kan stöd till projekteringskostnaden vara en välbehövligstimulans. Utskottet har också som tidigare framhållits tillstyrkt införandetav en sådan stödform i . Om denna möjlighet också skall vidgastill att omfatta andra regioner kan utskottet bl. a. mot bakgrund av pågåendeundersökning inom arbetsmarknadsverket ännu inte bedöma. Utskottet fömtsätterdock att regeringen uppmärksamt följer det pågående arbetet med inventering avinvesteringsreserven och vid behov återkommer till med förslag ifrågan. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna. Utskottettar i sammanhanget upp ett annat yrkande som berör bl. a. investeringsreserven.Det gäller motion 1952 av m. fl. (s) som även aktualiserarfrågan om fleråriga basprogram för de arbetsmarknadspolitiska insatserna.Motionärerna pekar på att byggnadsverksamheten har stora problem i vissa länoch att dessa har svårare än andra län att tillgodogöra sig de generellastimulanser som finns. Här behövs enligt motionärerna större insatser än inormallänet. Storleken på dessa insatser sägs emellertid kräva en merlångsiktig hantering än den nuvarande årliga uppsamlingen av en objektreserv.Enligt motionen skulle påtagliga effektivitetsvinster kunna göras om ettflerårigt basprogram upprättades för de arbetsmarknadspoHtiska åtgärderna.Programmet föreslås omfatta större delen av de insatser från samhällets sidasom kan bedömas vara nödvändiga . Programmet skall vara treårigtoch milande samt utvecklas i samarbete mellan kommuner, länsorgan ochstatsmakterna. Utskottethar full förståelse för den oro för utvecklingen på byggarbetsmarknaden sompräglar denna motion liksom flera andra motioner som utskottet behandlar i dettabetänkande. Utvecklingen på byggarbetsmarknaden har varit svag.Den totala byggproduktionen har legat relativt stilla , somrationaliseringar och den tekniska UtveckHngen medfört mindre behov avpersonal. Antalet sysselsatta har således minskat med ca 70 000 sedan år 1970eller i genomsnitt med 6 000 . Arbetslösheten bland anställda inombyggnadsverksamheten har kommit att öka markant. Det är mot denna bakgrund manbl. a. skaH se de olika åtgärder som har vidtagits för att mildra effekterna avdenna negativa utveckling. Inför innevarande vinter har statHga ochstatsunderstödda byggen tidigarelagts i en omfattning som motsvarar en volym avca 2 000 milj. kr. Härigenom beräknas drygt 5 000 arbetstillfällen komma tillstånd . kan stora svårigheter förutses på byggarbetsmarknaden även underkommande år. En viktig fråga blir därvid hur den framtida byggnadsarbetarkårenskall dimensioneras. Att på kort sikt drastiskt förändra antalet anställda inombyggnadsverksamheten är inte realistiskt, inte minst mot bakgrund av attövertalighetsproblemen i hög grad är AU 1983/84:21 91 regionala.Det är således även fortsättningsvis nödvändigt med åtgärder som siktar tillatt stimulera byggarbetsmarknaden som insatser måste göras för attstimulera denna arbetskraft att söka sig till andra verksamhetsområden. Ianslutning till motionens yrkande om s. k. basprogram vill utskottet peka påolika åtgärder som redan gjorts inom program- och planeringsområdet. Regeringenhar tagit ett nytt organisatoriskt steg för att få ett bättre grepp omsituationen genom att utse en ministergrupp med särskilt ansvar för regeringensbyggpolitik. I gruppen ingår cheferna för finans-, arbetsmarknads-, bostads-och industridepartementen. TiH sin hjälp har de en beredningsgrupp medrepresentanter för de berörda departementen och statsrådsberedningen. a. följa utvecklingen inom byggsektorn, samordna regeringensövergripande insatser som har betydelse på området samt utarbeta ettlångsiktigt program för byggsektorn. Påbostadsområdet gäller bestämmelser om att kommunerna skallupprätta femåriga löpande bostadsförsörjningsprogram. Bestämmelserna hartillkommit för att bostadsbyggandet inom kommunerna skaU förberedas ochgenomföras på ett ändamålsenHgt sätt. I sammanhanget bör också nämnas de bådas. k. ROT-program som beslutades . Det är dels ett tioårigtbostadsförbättringsprogram, dels ett särskilt program för att stimuleraunderhåll och reparationer av kommunala anläggningar. Regeringen beslöt förövrigt i febmari 1984 om en kampanj för att få fram fler byggnadsarbeten i formav reparationer, ombyggnader och kompletteringar. I varje län skall ensamarbetsgrupp tillsättas som består av representanter för kommuner,fastighetsägare, boende m. fl. En ledningsgmpp för hela landet knyts tillbostadsdepartementet. Ettprogram för stöd till oljeersättande åtgärder och ett konjunkturanpas-satinvesteringsprogram inom energiområdet har också fasUagts avriksdagen. Utskottethar ovan redovisat redan beslutad planerings- och programverksamhet sommotiveras av den oroande utvecklingen inom byggsektorn. Det är enligt utskottetlämpligt att resultatet av detta arbete avvaktas innan ståndpunkt tas till detförslag om s. k. basprogram som lämnas i motionen. Med hänvisning härtill börmotionen avslås. Imotion 1322 föreslår m. fl. (c) att arbetsmarknadsverket skall ta uppstamkvbtning som beredskapsarbete. Många av dagens arbetslösa i skogslänen ochglesbygden skulle därigenom kunna beredas sysselsättning. Utöver rentarbetsmarknadspoHtiska skäl hänvisar motionärerna till stam-kvistningensmarknadsekonomiska betydelse eftersom den ger skogsvirke av bättrekvalitet. Verksamheten med stamkvistning bör enligt motionen organiseras avskogsstyrelsen i samråd med skogsägarorganisationer ochskogsarbetareförbundet. Med hänsyn till situationen på arbetsmarknadenframhålls vikten av att verksamheten kan komma i gång. Utskottet delarmotionärernas uppfattning om värdet av stamkvistning. AU 1983/84:21 , 92 särskilti planterade kulturskogar. Från skogsvårdssynpunkt finns ett stort behov avsådana insatser i syfte att erhålla en skogsråvara av hög kvalitet. Satsningarav detta slag är långsiktiga. Tiden mellan kvistningen och den slutligaavverkningen är ofta omkring . Detta förhållande kan för många skogsägareleda till ett mindre intresse för skogsvårdande åtgärder av denna typ-Arbetemed stamkvistning kan utföras som beredskapsarbete. Möjligheten har i vissmindre omfattning utnyttjats av domänverket och vissa enskilda skogsägare. Frånden utgår statsbidrag till sådant arbete. Utskottetvill också erinra om att stamkvistning efter initiativ av utskottet (AU1983/84:12) utpekats som lämplig arbetsuppgift för ungdomslag. De krav som kanställas på arbetsmarknadspolitiska insatser inom detta område har därmed enligtutskottet tillgodosetts. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. Maj-LisLööw m. fl. (s) föreslår i motion 1942 att regeringen skall initiera j. k.BAMU-verksamhet inom den statliga kontorssektorn. Med hänvisning till densnabba tekniska utvecklingen på detta område bör enligt motionärerna detåtföljande kravet på utbildning kunna kombineras med strävan att få fram flerberedskapsarbeten. MöjHghetenatt erhålla bidrag till verksamhet som kombinerar arbetsmarknadsutbildning medberedskapsarbete fanns . anordnadessådan verksamhet enbart inom vårdområdet och barnomsorgen. Fr. o. m. hösten1975 vidgades åtgärdema till att omfatta hela det primär- ochlandstingskommunala arbetsområdet. Verksamheten bedrevs, efter återkommandebemyndiganden av statsmakterna, av arbetsmarknadsverket. Avsikten var dels attunder ge sysselsättning och arbetslivsorientering åt arbetslösaungdomar eller andra på arbetsmarknaden nytillträdande personer som var lämpligaatt ingå som ersättare för dem som genomgick utbildning, dels att beredamöjlighet till utbildning för redan anställd personal inom primär- ochlandstingskommunerna. Utskottetär väl medvetet om den snabba tekniska utvecklingen inom olika områden.Användningen av datorer ökar fortlöpande. Väl utvecklat i detta avseende ärkontorsarbetet inom såväl privat som offentlig sektor. Här är det ofta kvinnorsom i första hand berörs när den nya tekniken införs. För att möta deomställningar som blir nödvändiga är det viktigt med en hög beredskap. Särskiltviktigt är det att utbildning sätts in på ett tidigt stadium. Detta blir enviktig uppgift bl. a. i den framtida arbetsmarknadsutbildningen. När det gällerden statliga kontorssektorn tar utskottet för givet att staten som arbetsgivareerbjuder utbildning i de former som bäst tillgodoser de anställdas behov.Samtidigt förutsätter utskottet att regeringen om det anses erforderHgtuppmärksammar möjligheten att kombinera denna utbildning med beredskapsarbete ochi så fall återkommer tiH med förslag i frågan. Med hänvisning härtillsynes motionen inte behöva föranleda någon åtgärd. Den avstyrks därför. AU 1983/84:21 93 () och () begär imotion 2488 att . av anslagna beredskapsmedel skall avsättasför stöd tiH fjällägenheter. Det särskilda anslag om 1,3 milj. kr. som tas uppi budgetpropositionen (bil. 11) för detta ändamål är enligt motionäremaotillräckligt. Med fjällägenheter avses markupplåtelser för jordbruks- ochegnahemsändamål på kronomark ovanför odlingsgränsen i ochVästerbottens län samt på renbetesfjällen i . Antalet sådanalägenheter uppgår f. n. till ca 230 varav 90 i och 40 iVästerbottens län. Med undantag för bostadslägenheterna för samer harfjällägenheter urspmngligen upplåtits för jordbruksdrift. användslägenheterna endast i begränsad omfattning för detta ändamål. Med upplåtelsernaföljer vissa särskilda förmåner, främst rätt till jakt, fiske och virke förhusbehov. Fjällägenheterna förvaltas av lantbmksnämnderna. beslutadeår (JoU 1980/81:18) om principerna för avveckling av fjällägenheterna. Denutredning som föregick beslut föreslog att ca 60 skulle blibestående medan övriga skulle avvecklas som statligt förvaltadefjällägenheter. Somframgår av motionen tas på nionde huvudtiteln () fråganupp om särskilda medel för stöd till innehavare av fjäUägenheter. Anslagetanvänds för bl. a. bidrag till investeringar i byggnader och andra fastaanläggningar, till underhåll och upprustning, till awecklingsbidrag ochavträdesersättning åt innehavare m. m. För /85 beräknas behovetav medel till 1,3 milj. kr. vilket är en uppräkning med200 . Utskottethar ingen annan uppfattning än regeringen när det gäller behovet av medel förupprustning av fjällägenheter. Vid sidan av detta reguljära stöd förekommer iviss omfattning att upprustning av fjällägenheter utförs som beredskapsarbete.Även regionalpolitiskt glesbygdsstöd kan komma i fråga. Ett problem medberedskapsarbeten är att kostnaderna för byggnadsåtgärder på de avsides belägnalägenheterna är högre än normalt på grund av höga arbets- ochtransportkostnader. Arbetena drar med andra ord höga dagsverkskostnader. Medhänvisning till vad här sagts avstyrks motionen. OlleAuUn (m) och () föreslår i motion 564 att en större andel avberedskapsmedlen får användas för byggnadsverksamhet inom försvaret. Som skälhärför anförs bl. a. den stora byggarbetslösheten. Motionärerna pekar samtidigtpå att det inom totalförsvarets organisation för byggnads- ochreparationsarbeten () finns ett stort antal byggnadsobjektfärdigprojekterade för genomförande i en beredskapssituation eller vid krig.Mot den bakgrunden bör det enligt motionärena vara möjligt att med utnyttjandeav arbetslös arbetskraft och inom ram samt med användandeav AMS-medel nu färdigställa flera av de planlagda projekten. AU 1983/84:21 94 Utskottet kan konstatera att regeringen för varjebudgetår avsätter en viss del av beredskapsmedlen till byggnation inomfortifikationsförvaltningen. För innevarande budgetår har 40 milj. kr.reserverats för detta ändamål. Enligt utskottets mening bör det även för nästabudgetår ankomma på regeringen att med hänsyn till utvecklingen påarbetsmarknaden besluta om beredskapsarbetenas omfattning på försvarsområdet.Motionen bör avslås med hänvisning härtill. Utskottetgår därmed över tHl att behandla motioner som tar upp verksamheten vid dendemografiska databasen () samt Svensk arkivinformation i (SVAR). Dendemografiska databasen () har tiH uppgift att registrera och bearbetahuvudsakligen demografiska och sociala historiska data för forsknings-,utbildnings- och arkivändamål samt att göra dessa data tillgängliga förforskare. Organisationen skall tjäna ett riksintresse och förse hela Sverigemed material. Databasens produktionsenhet är belägen i medansystemenhet och forsknings- och utvecklingsenhet finns i . Sedan år 1979finns dessutom registreringscentraler i , och vilka drivssom beredskapsobjekt. Det material som registreras (excerperas) ärhuvudsakligen kyrkoboksmaterial och arkivmaterial. Vid var och en avcentralerna sysselsätts 15-20 personer. Ibudgetpropositionen framhåller arbetsmarknadsministern att hon efter samråd medutbildningsministern funnit att några ytterHgare forskningsprojekt inteplaneras att läggas ut på dessa filialer, varför deras verksamheter inte kanpermanentas. Den eventuella framtida verksamheten vid dessa fiHaler sägs varaen fråga för databasen och berörda länsarbetsnämnder. Det poängteras särskiltatt inga permanenta tjänster i dessa organisationer får inrättas medberedskapsmedel. m. fl. (c) betonar i motion 566 den betydelse filialerna har försysselsättningen i de tre kommunerna. Dessutom framhålls att det finnslångsiktiga program och projekt för den fortsatta verksamheten. Mot denbakgrunden föreslår motionärerna att verksamheten vid demografbka databasensfilialer i , och 7örn permanentas. Medel härför bör tas frånanslaget till sysselsättningsskapande åtgärder. Imotion 885 tar () särskilt upp registreringscentralen i Jörn.Både sysselsättnings- och forskningsskäl talar enligt motionären för attcentralen permanentas och att något organ under blirhuvudman. Följden av en nedläggning av verksamheten sägs bli att samhället stårkvar med höga kostnader för arbetslösheten som ett värdefullt arbeteför forskningen inte blir utfört. Utskottethar full förståelse för motionärernas plädering för ett upprätthållande avregistreringscentralerna i , och . Bristen på sysselsättningi dessa regioner talar härför. har utskottet kunnat konstatera att deprioriteringar som har gjorts från centralt håll om satsningar på forskningensområde f. n. inte omfattar några projekt av varaktig AU 1983/84:21 95 karaktärsom skulle kunna förläggas till dessa arbetsplatser. Detta talar i och för sigför att en permanentning av verksamheten inte bör komma till stånd. Utskottetvill emellertid erinra om att det vid sidan av den centraltprioriterade forskningen kan finnas projekt som dét från andra utgångspunkterär angeläget att få utförda vid de tre centralerna. Det bör nu bli en fråga fördatabasen att tHlsammans med arbetsmarknadsmyndigheterna i resp. län utröna omdessa projekt är lämpHga som beredskapsarbeten. Om arbetsuppgifterna tillåterbör vid bestående brist på sysselsättning i de tre regionerna också enverksamhet i mera fasta former kunna övervägas. Med hänvisning härtill avstyrksmotionerna om en permanentning av de tre registreringscentralerna. finns i i en registreringsbas som åtlandsarkivet i upprättar register över skilda typer av handlingar urbl. a. länsstyrelse- och kyrkoarkiv. Basen tillkom av arbetsmarknadsskäl ochbedrivs som en beredskapsarbetsplats. Den har f. n. en fast föreståndare ochfyra lönebidragsanställda samt ett 20-tal beredskapsarbetare. ProjektetSvensk arkivinformation i (SVAR) har tillkommit för att utvecklaverksamheten i tiU ett rikstäckande genealogiskt centrum. SVAR har tilluppgift att tillhandahålla registerförsedda kopior av arkivmaterial påmikrofilmkort, maskinläsbara och andra medier för forskning, utbildning ochinformationsverksamhet. Ibudgetpropositionen (bil.. 10) sägs att det är angeläget att verksamheten vidregistreringsbasen samt vid i permanentas fr. o. m. den1 juH 1984 och att den ges en samordnad organisation under riksarkivetsförvaltning. Den nya organisationen kan dock inte bli av samma omfattning somden tidigare. För den permanenta verksamheten beräknas ett belopp av 700 000kr. Imotion 1932 av m. fl. (s) framhålls betydelsen av att verksamhetenvid SVAR permanentas fr. o. m. . konstateras att detbegränsade anslaget om . kommer att medföra en minskadsysselsättningsnivå. Motionärerna anser därför att ytterHgare budgetmedel börtillskjutas kommande budgetår för att trygga de anställdas framtid. I avvaktanhärpå föreslås att särskilda beredskapsmedel får tas i anspråk för att bidratill finansieringen. Utskottetdelar regeringens uppfattning om värdet av en varaktig sysselsättning vidregistreringsbasen och i . Det motiveras av bådeforsknings- och sysselsättningsskäl. En permanentning av verksamheten ger ocksålänsarbetsnämnden möjlighet att på arbetsmarknadspolitiska grunder görainsatser i form av tillfälliga beredskapsarbeten vid denna arbetsplats.Motionärernas förslag är således i och med att verksamheten permanentas iprincip redan tiHgodosett. Något särskilt initiativ från sida är intenödvändigt. Motionen bör därför avslås. Utskottetgår därmed över tHl att behandla motioner med krav på olika slag av insatser isärskilda regioner. AU 1983/84:21 96 m. fl. (s) pekar i motion 1335 på denhöga byggarbetslösheten i . hänvisas till en radstatliga och statsunderstödda projekt som med kort varsel kan igångsättas.Motionärema anser -med hänvisning härtill - att i större utsträckningän bör uppmärksammas vid fördelningen av medel för tidigareläggning avstatliga och statsunderstödda bygg- och anläggningsprojekt. Utskottetär medvetet om den besvärliga situation som råder för byggnadsarbetare iHallands län och om den betydelse som beredskapsarbeten har i dettasammanhang. Vid regeringens beslut om tidigareläggning av statligainvesteringar tilldelades länet 26,6 milj. kr. avseende projekt på bl. a.byggnadsstyrelsens och områden. Som framgått av detföregående har utskottet den principiella uppfattningen att det bör ankomma påarbetsmarknadsmyndigheterna att göra avvägningen om hur de samlade insatsernaav beredskapsmedel skall fördelas på olika ändamål. Detta gäller också i frågaom fördelningen av dessa resurser mellan länen. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionen. Imotion 365 av () och () begärs ökade insatserför upprustning av vägnätet i län. Motionärerna pekar påglesbygdsvägarnas dåliga standard på grand av bristande underhåll. Samtidigthar arbetsmarknadsläget i länet kraftigt försämrats. Inte minst inomentreprenadbranschen sägs arbetslösheten vara svår. En upprustning av såväl detenskilda vägnätet som länsvägnätet skulle enligt motionärema vara en lämpligåtgärd. Det skulle åstadkomma arbetstillfällen spridda över länet samt stärkadet stora antal mindre företag i länet som är verksamma inom denna bransch. Beredskapsarbetenhar stor betydelse för sysselsättningen i . Under innevarande budgetår harlänet tHldelats drygt 140 milj. kr., vilket är en ökning jämfört med utfalletåret innan med . Till vägbyggen har avsatts ca 12,8 milj. kr. Av demedel tiH statHga investeringar som enligt regeringens beslut i april 1983tidigarelades gick 31,5 milj. kr. till län, därav 18,7 milj. kr. I vilken omfattning beredskapsmedlen skall användas tillväginvesteringar avgörs av länsarbetsnämnden. Hänsyn tas då tiH arbetslöshetenbland olika grupper, kostnader för olika projekt samt projektens angelägenhet. Isammanhanget vill utskottet erinra om att budgetpropositionen (bil. 8)innehåller förslag om ett nytt differentierat bidragssystem för enskildväghållning. Systemet avses ge en rättvisare fördelning av medlen för denenskilde som samhällets varierande intresse i de oHka vägarna bättrekan återspeglas. Ett differentierat system bedöms också kunna anpassas till ochmöjliggöra förändrade prioriteringar från samhäHets sida. Det åriigadriftbidraget tHl enskilda vägar föreslås utgå . Det nyadifferentierade bidragssystemet torde innebära väsentliga förbättringar av denenskilda väghållningen i jämförelse med nuvarande system. Mot bakgrund av detanförda bör motionen avslås. AU 1983/84:21 97 () och () begär imotion 2390 att högsta möjliga anslag beviljas för ombyggnad av vägnätet iVärmlands län då AMS-medlen fördelas. Motionärerna hänvisar till den högaarbetslösheten och ett antal mycket angelägna vägprojekt i länet. Sommotionärema framhåller har de sysselsättningsskapande åtgärderna stor betydelseför att hålla sysselsättningen uppe i . Av de ordinarieberedskapsmedlen har totalt 320 milj. kr. tilldelats länet för budgetåret1983/84. Därav har 24,6 milj. kr. gått till vägbyggen. Därutöver har vidtidigareläggningar av statliga investeringar i april och oktober 1983sammanlagt 113 milj. kr. Som utskottet tidigarepekat på ankommer det på AMS att fördela medlen mellan länen utifrån de behovsom uppstår. Med hänvisning härtill och till vad utskottet tidigare anfört omett nytt differentierat bidragssystem för väghållning avstyrker utskottetmotionen i denna del. Utskottettar avslutningsvis upp ett antal motioner med förslag om beredskapsmedel tillsärskilda projekt. Som utgångspunkter anges sysselsättningsskäl men ävenbehovet av att projekten utförs. Motionerna redovisas nedan. 710Lars-Erik m. fl. (s) Byggande av en lokalanstalt inom fångvården - och ett nyttpolishus i 882Olle m. fl. (s) Byggande av och 1264Karl m. fl. (c) Uppmstning och nybyggnad av järn- 1904Sven Aspling m. fl. (s) Byggande av en lokalvårdsanstalt inom kriminalvården ochförvaltningsbyggnad för lantmäteriverksamhet i samt lokaler förhögskolan i 1929Egon () och Byggande av ett nytt AMU-center i () ,en institutionsbyggnad i Mal- mö , samt viss byggnationinom 2390Bertil () och Nybyggnad av vägen MossfaHet-Rä- JanHyttring (c) men Utskottet är väl medvetet om den svåra situationsom råder på bl. a. byggarbetsmarknaden inom de län som berörs av ovanståendeprojekt. De byggnads- och anläggningsarbeten som tas upp i motionema kan ocksåi och för sig vara väl lämpade att anordnas som beredskapsarbete. 7 1983/84. AU 1983/84:21 98 dockframhålla att det bör ankomma på arbetsmarknadsmyndigheterna att avgöra var ochi så fall i vilken omfattning beredskapsarbeten skall komma tiH stånd. Dennaprincipiella uppfattning, har hävdats under en rad av år. har ocksågodkänt dessa ställningstaganden. Utskottet har inte . ändrat uppfattning pådenna punkt. Vad särskilt gäller nytt AMU-center i hänvisas tiH s. 81.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna. Rekryteringsplatseroch enskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär beslutade att inrätta ettnytt bidrag för stöd till rekrytering inom näringslivet, s. k.rekryteringsplatser. fastslogs att de enskilda beredskapsarbetena avicke investeringskaraktär skall behåHas som en kompletterande åtgärd tillrekryteringsplatserna. De två stödformerna har fått samma bidragsnivå, nämligen50 % av de totala lönekostnaderna för de sysselsatta. Ipropositionen framhålls att det med tanke på den väntade uppgången iindustrikonjunkturen är väsentligt att även främja rekryteringen tillnäringslivet. sägs att möjHgheten bör finnas att genom enskildaberedskapsarbeten ge främst ungdomar praktik och arbetslivserfarenhet och ungakvinnor möjHgheter att prova otraditionella yrken. Medelsbehovet förrekryteringsplatser och enskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktärberäknas till 675 mHj. för nästa budgetår. Beräkningarna utgår från 3miljoner sysselsättningsdagar och en genomsnittlig dagsverkskostnad på . Imotion 916 av m. fl. (m) framhålls att ökningen av AMS-jobbenmåste stoppas och ansträngningarna inriktas på att placera de arbetslösa iriktiga arbeten. Därför bör ramen för de sysselsätttningsskapan-de åtgärdernaberäknas konjunktumeutralt, vHket leder till att behovet av rekryteringsstödetför /85 beräknas till 1,5 miljoner dagsverken.