bet · G701UbU21 · 1983-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 böijar "Vid behandlingen" och på s. 12 slutar"utskottet fömrdat" bort ha följande lydelse: Ett viktigt skäl för bevarande av tandläkamtbildning påfyra utbildningsorter är den regionala balansen mellan tandvård, utbildningoch forskning. Om man ser dessa tre faktorer i ett samlat perspektiv är detmycket som talar för att man från stat och landsting försöker samlatillgängliga resurser för att bevara en regional tillgång till den unikakompetensuppbyggnad som finns inom högskolan. Utskottet förordar därför att det skall finnas fyraenheter för tandläkarutbildning men med en mer profilerad fördelning avutbildningsplatserna. Denna fördelning bör bygga på att man i slutet av1980-talet har tre tandläkarhögskolor med traditionell utbildning och forskningmedan den fjärde förutom grundutbildning med ett mindre intag samt forskningockså bör utvecklas till ett centrum för eftemtbildningsverksamhet och 3 1983/84. UbU1983/84:21 22 internationellt inriktad utbildning. Den utbildningsortsom enligt utskottets uppfattning bör fä denna speciella inriktning är . Det bör vara både angeläget och möjligt att undersöka hurtandvården i de södra landstingen skall kunna knytas ännu närmare tillutbildningen i genom t.ex. avtal om efterutbildning av tandvårdspersonalm.m. Med hänsyn till att effekterna av den minskade intagningen följer först omnågra är finns det tid för i att genom förhandlingar med bl.a. berörda landsting undersöka möjligheterna för en utökad uppdragsverksamhet.Liknande avtal skulle eventuellt också kunna ingås med regionen. Möjligheten att arrangera olika former avinternationell utbildning bör också kunna undersökas. Målet för detta bör vara att tandläkarutbildningen i genom intäkterav uppdragskaraktär sä långt som möjligt skall kunna behälla sinpersonalstyrka. Av de tre storstadslänen har det ojämföriigt sämstaarbetsmarknadsläget och detta kommer att, relativt sett,ytterligare försämras. Möjligheterna att bereda alternativ sysselsättning förden personal som friställs vid en nedläggning av tandläkarutbildning tordevara sämst i , Likaså torde det vara svårt att finna lämplig alternativanvändning av i frigjorda lokaler, som fö. undersenare är rustats upp. Utbildning och forskning på det odontologiska områdethåller hög kvalitet vid enheten i . Enligt utskottets mening är det möjligt att med enplaneringsram för tandläkariinjen om 320 nyböijai-platser anordnatandläkamtbildning vid fyra enheter. Nybörjarplatserna bör för nästa budgetårfördelas med 120 i , 60 i , 60 i och 80 i . Utskottet föreslår att med bifall till motion1983/84:1738 i denna del, med avslag pä propositionerna 1983/84: 40 och1983/84: 100 och med anledning av motionerna 1983/84:86 yrkandena 15,1983/84:100 yrkande 30, 1983/84:108, 1983/84:114, 1983/84:117, 1983/84:137,1983/ 84: 140 yrkandena 9 och 10, 1983/84:1708 och 1983/84:2305 i denna delfastställer planeringsramar för tandläkarlinjen i enlighet med vad utskottetförordat. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att med bifall tillmotion 1983/84: 1738 i denna del, med avslag på propositionerna 1983/84:40 och1983/84: 100 och med anledning av motionema 1983/84:86 yrkandena 15, 1983/84:100 yrkande 30, 1983/84:108, 1983/84:114, 1983/84:117, 1983/ 84:137,1983/84:140 yrkandena 9 och 10, 1983/84:1708 och 1983/ 84:2305 i denna delfastställer planeringsramar för tandläkariinjen i enlighet med vad utskottetförordat. UbU1983/84:21 23 Anslag för /85 (mom. 7) Under förutsättning av bifall tillreservationerna I och 6 (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar . "Läkarutbildningsavtalen innehåller"och på s. 14 slutar "av ." bort ha följande lydelse: Med hänvisning till vad som anförts i det föregåendeföreslår utskottet att med bifall till motion 1983/84:811 i denna deloch 1983/ 84:1738 i denna del och med avslag pä proposition 1983/84; 100 ochmotion 1983/84:86 yrkande 18 räknar upp anslaget med . jämfört medregeringens förslag och till Utbildning för vårdyrken för /85anvisar ett reservationsanslag av . dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 7. att med bifall tillmotionerna 1983/84:811 i denna del och 1983/84:1738 i denna del och med avslagpå proposition 1983/84:100 och motion 1983/84:86 yrkande 18 till Utbildning förvårdyrken för /85 anvisar ett reservationsanslag av 366887000kr., Budgetfrågor (mom. 7) Under förutsättning av bifall tillreservation 5. () och ()anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 14 börjar "Utskottet beräknar" och slutar "trefakulteter" bort ha följande lydelse: Utskottet beräknar besparingen beträffande dengrundläggande utbildningen på tandläkarlinjen efter avvecklingsperioden till30,4 milj. kr. Vissa tandvårdskostnader (mom. 9) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 15 börjar "Utskottet har" och pä s. 16 slutar"av ." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör den av regeringen föreslagnaförändringen av anslagstekniken under förevarande anslag inte genomföras.Patientintäkterna bör inte inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten utanfå disponeras av de odontologiska fakulteterna. Detta bör med bifalltill motion 1983/84: 1736 som sin mening ge regeringen till känna. Samtidigtbör till Vissa tandvårdskostnader anvisa ett förslagsanslag av133600000 kr. för nästa budgetår. UbtJ 1983/84:21 24 delsatt utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse; 9. att med bifall till motion 1983/84;1736 och med anled-nirig av proposition 1983/84; 100 till Vissatandvårdskostnader för /85 anvisar ett förslagsanslag av . samt beträffande vissa patientintäkter som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Ytterligareminskning av läkarutbildningen (mom. 2) Per , , GöranAllmér (alla m) anför: Ertytterligare minskning av planeringsramen för läkarlinjen - utöver de 180platser som utskottet nu föreslår besluta om - blir enligt vårmériirig nödvändig i ett tredje steg. UbU1983/84:21 25 Sammanställning av remissyttranden över proposition1983/84:40 bilaga 6 punkt 5 jämte vissa motioner (lakar- och tandläkarutbildning) Efter remiss i ärendet haryttranden avgivits av ' (NUU),statens förhandlingsnämnd (SFN), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) efterhörande av berörda högskoleenheter, ochhögskolor (UUH) och . Framväxten av nuvarande utbildningsorganisation () lämnar följande beskrivning av tillkomsten av den nuvarandeorganisationen. Läkarutbildningen inleds med tvä prekliniska studieår somär föriagda till medicinskt teoretiska institutioner. Det tredje studieåret -det prope-deutiska året - innefattar kliniska moment, bl. a. den propedeutiskakursen samt kurser i bakteriologi, patologi, klinisk kemi och kliniskfysiologi. Det s. k. kliniska stadiet inleds med det fjärde studieåret som iförsta hand omfattar utbildning inom medicin och kirurgi. De medicinskt teoretiska institutionerna är pä alla orterförlagda till statliga institutionsbyggnader. meddeladesläkamtbildning endast i , och . I inleddes utbildningen i kliniskaämnen . Den totala årliga intagningen ökade mellan läsåren1947/48 och 1960/61 från 220 till 453 nybörjare. Även under 1960-taletfördubblades läkarutbildningskapaciteten. Ett avtal mellan staten och kommun innebarett generellt medgivaride att klinisk läkarutbildning fick meddelas vid Malmöallmänna sjukhus. Intaget vid i ökades efter beslut ianledning av prop. 1963:142 till 190 nybörjare . Utbildningen skullefördelas i stort sett lika mellan lasarettet i och . I ökades fr. o. m. intaget tillden propedeutiska och kliniska utbildningen till 160 nybörjare (prop.1965:140). Förutom till skulle utbildningen föriäggastill det planerade . Detta gällde bl. a. utbildning i medicinoch kirurgi för 60 studerande . Enligt beslutet inrättades också tolv nyaprofessurer. Ett tiotal professurer (bl. a. i medicin, kirurgi, ortopedi och ' Enligt regeringsbeslul skall nämndens uppdrag jämvälomfatta byggnads- och utrustningsförslag berörande odontologisk undervisningoch forskning i . Nämnden skall vidare enligt regeringsbeslut biträdastatens förhandlingsnämnd i förhandlingar om överförande av den vid vissa högskoleenheterbedrivna tandvården till kommanalt/landstingskommunalt huvudmannaskap m. m. UbU1983/84:21 26 vissa laboratorieåmnen) förutsattes bli placerade vidÖstra sjukhuset. Redan då var det känt att utbyggnaden av detta sjukhus varförsenad vilket krävde vissa provisoriska anordningar. Vid tillkom föist nybyggnader förinfektions-, kvinno-och barnsjukvård. Den slutna infektions- och barnsjukvårdeni inklusive regionsjukvården samt läkarutbildningen och forskningeninom dessa områden är koncentrerad tiill enheterna vid . Den fortsatta utbyggnaden av kom attytteriigare försenas. De professurer som skulle ha placerats vid Östrasjukhuset knöts därför övergångsvis lill befintliga sjukvårdsenheter iGöteborg. En omprövning av planerings;Förutsättningarna för bl. a.medicin- och kirurgiklinikerna vid kom till stånd mot bakgrundav bl. a. en vidareutveckling och konkretisering av tankegångarna rörandesjukvärdens nivåstrukturering. Detta ledde till en ändrad stomplan för Östrasjukhuset som godkändes av . Planeninnebar att sjukhuset inte längre - med undantag för barn-ochinfektionsklinikerna - skulle få karaktär av regionsjukhus utan av länssjukhus.De professorstjänster som inrättats med förutsatt framtida placering vid Östrasjukhuset skulle inte överflyttas till detta sjukhus (jfr prop. Intaget till den prekliniska utbildningen i ökadesmed 86 nybörjarplatser fr.o.m. . Detta motsvarar 84platser under den propedeutiska och kliniska utbildningen, som förlades till regionsjukhuseti , där en medicinsk utbildnings- och forskningsorganisation byggdesupp (prop. 1965:141 och 1968: 83). I var den kliniska utbildningen länge till stordel förlagd till Serafimeriasarettet och . Staten var dåhuvudman för dessa sjukhus. Fr.o.m. /64 ökades inlaget från 168 till 208nybörjarplatser , vilket motsvarar 200 platser under de propedeutiska ochkliniska stadierna (prop. 1963: 142). Denna ökning avsågs vara temporär ochomfatta tio intagningsärgångar. Utbildningen i bl. a. medicin och kirurgiförlades till medan utnyttjades för utbildningi infektionssjukdomar, psykiatri samt obstetrik och gynekologi. En ytterligare ökning med 72 till 280 nybörjarplatser perår beslutades i anledning av proposition 1965: 141. För propedeutisk ochklinisk utbildning skulle ett nytt sjukhus i tas i bruk /73. Nyssnämnda temporära intag skulle därvid avvecklas. En ytterligare ökning av antalet intagningsplatser med 90till 370 i de teoretiska ämnena och 360 i de propedeutiska och kliniska ämnenabeslutades i anledning av proposition 1969: 137. Den kliniska utbildningen förladeshuvudsakligen till och . I praktiken innebardetta en utökning av ovannämnda - ursprungligen temporära - intag. I anledning av nyssnämnda proposition 1969: fast att mer speciell utbildnings- och forskningsverksamhet istockholmsområdet skulle koncentreras till och Huddingesjukhus. Läkarutbildningsavtalen bygger på denna princip som ocksåöverensstämmer med sjukvårdsorganisationens uppbyggnad. Sedan beslutat lägga ned Serafimeriasarettetbekräftade i anledning av proposition 1978/79: 100 (bil. 12 s.553-556) nyssnämnda princip om koncentration av mer speciell utbildnings- ochforsk- UbU1983/84:21 27 ningsverksamhet till och Huddingesjukhus. godkände att utbildningen vid Serafimeriasarettetöverflyttades till och forskningen till . Utbyggnaden innebär att 1 026nybörjare nu tas in till läkarutbildningen, vilket motsvarar 990antagningsplatser i de propedeutiska och kliniska ämnena. Denna kapacitetfördelar sig på följande sätt; Regionsjukvården och statliga ersättningar enligt avtal () redogör för integrationen inom de kliniska ämnesområdenamellan sjukvården med kommunalt/landstingskommunalt huvudmannaskap samtläkarutbildningen och den medicinska forskningen med statligt huvudmannaskap.Samarbetet mellan dessa huvudmän regleras i de s.k. läkamtbildningsavtalen sombygger pä denna integration. NUU behandlar ingående sambandet mellan regionsjukvårdenoch forskningen vid de medicinska fakulteterna. NUU erinrar därvid om att densenaste regionsjukvårdsutredningen, vars förslag behandlades i proposition1980/81:9, ansåg att sambandet mellan regionsjukvård och utbildningjämteforsknings- och utvecklingsarbete var så starkt, att indelningen av landet iregioner för regionsjukvård borde baseras på var sin av de sex orter som harmedicinsk fakuhet. Detta innebar också en anpassning till indelningen ihögskoleregioner. NUU erinrar bl. a. om att regionsjukvårdsutredningenframhöll att verksamheten vid medicinsk fakultet förutsätter tillgäng tillregionsjukhus och atl regionsjukvården på samma sätt förutsätter anknytningtill medicinsk fakultet för sin utveckling. NUU delar helt utredningens syn pådet ömsesidiga beroendet mellan regionsjukvården och den kliniska forskningen.Detta förhållande innebår enligt NUU, att en avveckling av den statligaforskningsorganisationen vid ett region-/undervisningssjukhus medför attförutsättningarna för dess funktion inom regionsjukvården ändras pä ettavgörande sätt. Mot den angivna bakgrunden avstyrker NUU bestämt attläkamtbildningen i landet minskas på ett sådant sätt att förutsättningarna förregionsjukvårdens organisation ändras. En sådan ändring måste grundas på nya UbU1983/84:21 28 ingående överväganden avseende den framtida organisationenoch lokaliseringen av regionsjukvården. NUU anför vidare bl. En förändring av förutsättningarnaför funktion inom regionsjukvården kan leda lill altlasarettet i måste kompletteras med resurser för den regionsjukvård somnu bedrivs i . Även om sådana effekter inte uppstår , kan dekomma att medföra samhällsekonomiska konsekvenser som överstiger de besparingarunder huvudtitel som skulle kunna uppnås vid en genomfördavveckling av den del av läkarutbildningen vid i som ärförlagd till . Det redovisade utgör enligt NUU:s mening tillräcklig grundför att avvisa förslaget om en avveckling av den läkarutbildning och forskningsom är förlagd till . NUU vill dock därutöver framhålla att verksamhetendär i allt väsentligt är inrymd i nya eller nyupprustade byggnader medändamålsenliga lokaler. En flyttning av den statliga forskningsorganisationentill ett eller flera andra region-/undervisningssjukhus skulle -utöverkapitalförstöring i - medföra en risk för att avsevärda investeringar kanbli nödvändiga vid det eller de sjukhus som forskningen flyttas till. Såvitt NUU kan förstå skulle endast en mindre del av denstatliga driftersättning av ca . per är som enligt avtal nubetalas ut till kommun falla bort vid en avveckling av läkarutbildningeni . En dominerande del av driftersåttningarna sammanhänger nämligen medden kliniska forskningens omfattning. Det är oklart i vilken mån denna del aversättningen totalt sett kan minskas genom att forskningen flyttas från ettregionsjukhus till ett annat. För att undvika missförstånd vill NUU framhålla atlsambandet mellan regionsjukvården och den medicinska forskningen givetvis intehindrar en väl avvägd uttunning av den statliga utbildnings- ochforskningsorganisationen vid ett region-/undervisningssjukhus. Givetvis finnsdet dock en gräns för hur långt en sådan uttunning kan drivas innanregion-sjukvärdsfunktionen äventyras. ()redovisar inledningsvis följande om statens ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för deras åtaganden: Statens ersättning till huvudmännenför deras åtaganden enligt läkarutbildningsavtalen utgår i form av dels driftersättning,dels investeringsersättning. har driftersättningar betalats ut aconto med ca 712 milj. kr. med följande fördelning; Göteborgsoch läns landstingskommun 3 216000 UbU 1983/84:21 29 Ersättningsbeloppen, omfattar även viss annanutbildning och forskning än den inom kliniska ämnesområden, t. ex. icke-kliniskmikrobiologi. Statiiginvesteringsersättning utgår med - i regel för vissa byggnads- ochutmstningskostnader vid de undervisningssjukhus som tillika är regionsjukhus. Följandeåterbetalningsregel finns i avtalen. Omenhet inom kommunens sjukvårdsorganisation icke längre skall tagas i anspråkför läkarutbildning och forskning, är staten berättigad att vid avtalstidensslut kräva åter så stor del av de av kommunen enligt detta och tidigaremotsvarande avtal uppburna investeringsersättningarna som då återstår efteravdrag av 1/30 beträffande byggnad och 1/10 beträffande utrustning för varjehelt är som förflutit från det kommunens anhållan om ersättningens utbetalandeinkom till vederbörande statliga myndighet. Kanbyggnad eller utrustning, varpå bestämmelserna i första stycket blirtillämpliga, ej av kommunen användas pä ett sätt som svarar mot b; ggna-denseller utmstningens värde och skulle på grund härav återbetalning av uppburenersättning te sig obillig, äger kommunen påkalla jämkning. Uppnår ickeparterna enighet härom, skall frågan avgöras genom skiljedom enligt lag. Enligt SFN kan man utgå frän att den del aversättningen enligt läkamtbildningsavtalen som kan anses avsesjukvårdshuvudmännens åtaganden i fråga om resurser för den kliniskautbildningen är beräknad per utbildningsplats. Ett minskat intag hösten 1984leder till en successivt minskad ersättning . Den del aversättningarna som kan anses avse huvudmännens åtaganden i fråga om resurserför den medicinska forskningen utgör merparten av de totalaersättningsbeloppen. SFNframhåller att man vid bedömningen av konsekvenserna av en minskadläkamtbildning pä olika orter särskilt bör beakta sambandet mellanregionsjukvården och forskningen. Som framgår av proposition 1980/ 81:9 (s. 5)råder ett ömsesidigt beroendeförhållande mellan sjukvård samt utbildning jämteforskning och utvecklingsarbete. SFN erinrar också om att 1974 årsregionsjukvärdsutredning ansåg att sambandet mellan regionsjukvården ochmedicinsk utbildning jämte forskning är så starkt att sjukvårdsregionernamåste baseras på orter med medicinsk fakultet. Vidare erinrar SFN om attläkarutbildningsavtalen samt gällande lagstiftning om bl. a. förening avlärartjänster med läkartjänster utgjort grunden för den vid regionsjukhusenuppbyggda forskningsorganisationen. Den del av ersättningen enligtläkamtbildningsavtalen som kan anses avse huvudmännens åtaganden i fråga omresurser för forskningen bör minska i den utsträckning somforskningsorganisationen förlagd till avvecklas. Omorganisationen i takt med s. k. naturlig avgång, uppstårbesparingseffekten i samma takt. Om organisationen flyttas till ett annatregionsjukhus torde ersättningsanspråk kvarstå, fast från en annan huvudman.Underiag att nu bedöma effekterna härav saknas. 4 1983/84. UbU 1983/84:21 30 Även universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) tarupp sambandet med regionsjukvården och framhåller att med dessanknytning till universitetens medicinska utbildning och forskning bildarkärnan i regionen. UHÄ utgår därför ifrån att läkamtbildningen ävenfortsättningsvis skall bedrivas vid sex högskoleenheter. En annan utgångspunktför UHÄ;s ställningstaganden är att den medicinska forskningen skall bedrivasmed den omfattning som vi har . UHÄframhåller att statens ersättning till sjukvårdshuvudmännen enligtläkarutbildningsavtalen är knuten till dels antalet studerande, dels forskningsorganisationensomfattning. Beräkningsgmnden för utbildningsdelen fömtsätts i princip vara likaför varje huvudman. Därför uppgår enligt UHÄ dessa besparingar till lika storabelopp antingen nedskärningen sker genom nedläggning av en högskoleenhet ellerom nedskärningen fördelas på flera orter. En oklarhet i propositionen är enligtUHÄ hur mycket som kan sparas på anslaget Bidrag till kommunalaundervisningssjukhus pä huvudtitel. Anslagets storiek ärett resultat av förhandlingar mellan staten och sjukvårdshuvudmännen. Iproposition 1983/ 84:40 föreslås att både grundutbildningen och forskningen vidMalmö allmänna sjukhus bör avvecklas och därmed skulle inte längre de 55 milj.kr. utgå, som kommun erhåller enligt läkarutbildningsavtalet somersättning för läkarutbildning och forskning. anförs att deforskningsresurser som inte år helt knutna till den gmndläggande utbildningendelvis skall omfördelas. Det finns därför enligt UHÄ inte skäl att förvänta sigatt besparingarna totalt kan uppgå till 55 milj. kr., eftersom en omfördelningav resurser kan antas medföra att ersättningen till annan sjukvårdshuvudmanhöjs med motsvarande belopp. Integrationen mellan sjukvård, utbildning ochforskning inom de kliniska ämnesområdena innebär bl. a. att läkarutbildningenoch forskningen inom dessa ämnesområden är förlagd till sjukvårdshuvudmännenslokaler. Lå-karutbildningsavtal reglerar samarbetet mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen bl. a. i denna del. Vadgäller lokalerna för den prekliniska utbildningen redovisar byggnadsstyrelsensammanfattningsvis att olika alternativ till reduktion av läkarutbildningenleder till successiv utglesning i nuvarande lokaler genom ett minskat antalelever. Utglesningen sker , varvid genom successivaomdispositioner sammanhängande areor efter hand kan frigöras för annat ändamål.Storleksordningen och kostnaderna härför går dock inte att ange förrän efteringående utredningar. och högskolor redovisar, att besparingarna i fråga omutrustning för preklinisk läkarutbildning vid minskning av planeringsramen ärnärmast marginella, oavsett vid vilken enhet ned- UbU1983/84:21 31 Övertalig utrustning torde kunnafinna alternativ användning vid andra vårdutbildningar inom resp. enhet. Remissinstansernas förslag till dimensionering avläkarutbildningen på olika orter Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) anser att en nedskärning av läkarlinjen i första hand bör komma tillstånd vid (Kl) av följande skäl. Kl är den största utbildningsenheten med 370nybörjarplatser . Detta utgör mer än en tredjedel av samtliga platser ilandet. Tillsammans har och närmare hälften av allanybörjarplatser. En jämnare fördelning i landet är önskvärd. Enligt UHÄ:s mening är utbildningsgruppen på Kl för storför att utbildningens kvalitet skall kunna värnas. Utbyggnaden till 370tillkom i ett läge när läkarbristen var akut och behovet att utöka antaletutbildningsplatser bedömdes som oerhört angeläget. Motivet för att dä välja Klvar att om man koncentrerade utbildningsresurserna kunde utbyggnaden ske medlägsta möjliga totala investeringar. Som en konsekvens därav sjönk också kostnadernaper utbildningsplats avsevärt vid KL UHÄ framhåller att utbildningsorganisationen vid Kl genomdenna ökning kom att något skilja sig frän de övriga utbildningsorterna, genomatt hälften av den kliniska undervisningen förlades till sjukhus som inte harsamma ställning som undervisningssjukhus som de övriga undervisningssjukhusen. Som skäl för att i första hand föreslå att nedskärningennu bör ske vid Kl anför UHÄ också, att Kl står inför en omläggning avutbildningen (ny lokal plan) som avsevärt försvåras på grund av den storastuderandegruppen. För vissa moment måste dubbelundervisning tillgripas vidomläggningen och då tvingas man undervisa i grupper om 370 studerandesamtidigt. ()anser, att en successiv minskning av läkarutbildningen i första hand bör skevid de länssjukhus till vilka sådan utbildning kommit att förläggas islutskedet av uppbyggnadsperioden. Någon statlig forskningsorganisation harinte byggts upp vid dessa sjukhus. NUU framhåller, att en minskning av läkamtbildningen utankonsekvenser för regionsjukvården och den kliniska forskningen kan genomförasvad gäller dels två grupper om 90 nybörjare per är i som harhuvuddelen av den kliniska utbildningen förlagd till ochDanderyds sjukhus, dels en gmpp om 60 nybörjare i som har denkliniska utbildningen under ijärde studieåret (medicin-kirurgiåret) förlagdtill . Enligt NUU:s bedömning kan enavveckling av nyssnämnda grupper med sammanlagt 240 nybörjare medförabättre förutsättningar för en UbU 1983/84:21 32 rationellarbetsfördelning mellan olika sjukvårdsenheter i och . Enavveckling av läkarutbildningen vid de nyssnämnda länssjukhusen torde bl.