bet · G701AU17 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet bilaga 7 tillproposition 1983/84:107 om forskning avsnitten 1,.2, 3.3 och 3.4 samt den ianslutning därtill väckta motionen 2630 av m. fl. (vpk).. Vidarebehandlas proposition 1983/84:100 bilaga 12 avsnittet vissa arbetslivsfrågorsamt motion 1983/ 84:916 av m. fl. (m) väckt under allmännamotionsfideni år. Proposition1983/84:100 bil. 12 avsnittet Vissa andraarbetslivsfrågor (s. 32-34). I propositionen hemställs att bemyndigarregeringen att inrätta en personlig ordinarie tjänst som professor (25-28) iarbetsrätt för vid Arbetslivscentrum. Proposition1983/84:107 bil. I propositionen bereds tillfälle att tadel av vad statsrådet anför om arbetsmarknadspolitisk forskning samtarbetslivs- och arbetsmiljöforskning. Dendel av bilagan som gäller arbetsmiljöforskningen behandlas av socialutskottet. Motionväckt under allmänna motionstiden 1983/84:916av m. fl. 26.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående arbetsmarknadsforskningen. Yrkandena1-5, 7-17 och 19-25 behandlas i betänkandet AU 1983/84:21, yrkandet 18 ibetänkandet AU 1983/84:18 samt yrkandet 6 i utbildningsutskottets betänkandeUbU 1983/84:19. Motionmed anledning av proposition 1983/84:107 1983/84:2630 av m. fl. (vpk) I motionenyrkas 1Riksdagen 1983/84. AU 1983/84:17 2 1. att uttalar sig för ökad forskning ommaktkoncentrationens och monopoliseringens effekter vad gällersysselsättningssituationen, den industriella strukturen och den inhemskamarknaden, 2. att uttalar sig för ökad forskning ommultinationaliseringens effekter vad gäller sysselsättningen i , dessbegränsade effekt på olika sysselsättningsskapande åtgärder och dess effekterpå fackets roll, verksamhet och framtida utveckling, 3. att uttalar sig för ökad forskning kringarbetsmarknadsutbildningen och andra arbetsmarknadspoHfiska åtgärder i enHghetmed vad som anförs i mofionen, 5.att hos regeringen hemställer om åtgärder för inrättande av fackligaforsknings- och kontrollinsfitut enligt vad i mofionen anförs. Yrkandet4 kommer att behandlas i utbildningsutskottets betänkande UbU 1983/84:28. När det gäller forskningen på detarbetsmarknadspolitiska området erinras i proposition 107 om att delegafionen(A 1981:01) för arbetsmarknadspoH-tisk forskning (EFA), som intar en centralställning i sammanhanget, kommer att avlämna ett betänkande . SluUigställning till den framtida arbetsmarknadspolitiska forskningen bör enligtpropositionen tas först efter remissbehandling av detta förslag. I avvaktandärpå lämnar föredragande statsrådet allmänna synpunkter i frågan. Detanförs i propositionen att forskningen bl. a. bör syfta till att ge ettförbättrat underlag för överväganden och beslut rörande arbetsmarknadspolitikensinriktning och dimensionering. Forskningen bör omfatta faktorer som bestämmervolymen och karaktären på arbetslösheten och dess effekter på människorna. Denbör också inbegripa såväl utbud som efterfrågan på arbete ochanpassningsprocesserna på arbetsmarknaden. Avvägningoch samordning mellan å ena sidan arbetsmarknadspolitiska åtgärder och å andrasidan generella ekonomisk-politiska insatser samt insatser inom industri-,regional-, social- och utbildningspoHtik är enligt propositionen frågor av storbetydelse. Att analysera dessa och ge underlag för hanteringen av såvälstabiliserings- som fördelningspolitiska avvägnings-problem är en viktiguppgift för arbetsmarknadsforskningen. Bl.a. ungdomsarbetslösheten har medfört ett ökat kommunaltengagemang i sysselsättningspolitiken. Insatsernas art och omfattning har varitmycket varierande. Det finns ett behov av forskning rörande kommunernasarbetsmarknadspoHtiska åtgärder och de samordnings- och awägningsproblem somföreHgger meUan statliga och kommunala mål och insatser. Enfråga som kräver särskilda överväganden är den nya tekniken och främstdatateknikens betydelse för sysselsättning och arbetsmiljö. AU1983/84:17 3 fektutredningens (A 1978:05) slutbetänkande som nyligenlagts fram bör bli en värdefull utgångspunkt för fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbete. När det gäller utbudet av arbetskraft framhålls ipropositionen behovet av fortsatt forskning om hur efterfrågan på arbetskraft,demografiska förändringar, skatte- och bidragsbestämmelser,pensioneringssystem, arbetsmarknadslagstiftning etc. påverkararbetskraftsutbudets sammansättning och arbetskraftens rörlighet. I fråga om forskning kring faktorer som påverkarefterfrågan av arbetskraft nämns lönekostnadernas ochlönekostnadsrelafionernas betydelse för storleken och sammansättningen avföretagens efterfrågan på arbetskraft. En annan fråga som nämns gäller nyastödformers effekter på företagens rekrytering av t. ex. handikappade.Slutligen nämns i detta avsnitt av propositionen betydelsen av forskning ochutvärdering av beredskapsarbetena som bedöms utgöra en betydelsefull ochresurskrävande del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. erinras i propositionen om den betydelse förforskningen på det arbetsmarknadspolitiska området som Arbetslivscentrum ochdelegationen för arbetstidsfrågor (DELFA) har. I fråga om Arbetslivscentrumanmäls att en översyn f. n. görs av centrets framtida forskningsinriktning. Närdet gäller DELFA erinras om att delegationens uppgift är att initiera och följaförsöksverksamhet som rör arbetstidsfrågor. Delegationen har genomfilläggsdirektiv fått vidgade uppgifter med bl. a. ökad inriktningpå ekonomi, sysselsättning och jämställdhet mellan kvinnor och män. Vidareerinras om att debatten om arbetsdelning blivit alltmer intensiv i ochatt en viktig uppgift för DELFA är att belysa frågeställningar kringarbetstiden som ett eventuellt medel i sysselsättningspolitiken. Utskottet tar först upp frågan om denarbetsmarknadspolitiska forskningens och arbetslivsforskningens inriktning sombehandlas i vpk:s partimotion 2630. Vpk anser i motionen att den inriktning somforskningen på det arbetsmarknadspolitiska området enligt propositionen skallha är felaktig. Den bygger nämligen på förutsättningen attarbetsmarknadspolitiken anpassas till den ekonomiska politiken och därmed tillatt forskningen koncentreras till frågor om behovet av och effekterna av olikaåtgärder som påverkar utbudet och underlättar anpassningen samt faktorer sompåverkar arbetskraftsutbudets sammansättning och arbetskraftens röriighet.Motionärerna menar att forskningen måste ges en helt annan inriktning om denskall kunna positivt påverka uppfyllelsen av de arbetsmarknadspolitiska målsättningarnarörande ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Den föreslagnainriktningen leder till att arbetsgivarna får ett forskningsmonopol som börbrytas. Mot den av arbetsgivarna styrda forskningen måste ställas en forskningi facklig regi, där de arbetande anger problemen och inriktningen.Partsforskning är nödvändig för att klargöra de verkliga problemen. Någraexempel på problemområden är: Lönenivå och lönesysteih och dess inverkan pålivsbetingelser och livslängd, klassamarbetets effekter på fackföreningsrö- 1* 1983/84. AU1983/84:17 4 relsens möjligheter att hävda sina medlemmars intressen,möjligheter till förbättringar av arbetsmiljön i tider av stor arbetslöshet ochekonomisk stagnation; forskning om den nödvändiga arbetstiden irelation till industriproduktionens och den offentliga verksamhetensutveckling. Utskottet kan för sin del inte se att den inriktning somregeringen förordar i fråga om den arbetsmarknadspolitiska forskningen har enså ensidig inriktning på anpassning av arbetskraften till arbetsmarknadens kravsom framhålls i motionen. Utskottet menar för sin del att statsrådet ipropositionen gör en rimlig avvägning mellan frågor som å ena sidan haranknytning fill arbetskraften och dess anpassning till arbetstillfällena och åden andra sidan berör näringslivets efterfrågan av arbetskraft och företagensanpassning till arbetskraften. Utskottet har mot den här bakgrunden ingenerinran mot vad som anförs i propositionen om den arbetsmarknadspolitiskaforskningens allmänna inriktning. Det finns dessutom anledning att återkommafill frågan om den arbetsmarknadspolitiska forskningens framtida inriktningefter beredningen av det betänkande: som delegationen förarbetsmarknadspolitisk forskning (EFA) lägger fram . Med det anfördaavstyrks motion 2630 i motsvarande del. Den arbetsmarknadspolitiska forskningens organisation ärhuvudfrågan i här aktuell del av motion 916 av m.fl. (m) frånallmänna motionstiden . I motionen erinras om att behovet av enintensifierad och brett upplagd forskning i arbetsmarknadsfrågor växer i taktmed att arbetslösheten stiger och arbetsmarknaden fungerar allt sämre.Motionärerna pekar på att denna forskning fill stor del bedrivs inomramen för Arbetslivscentrum samt att forskningen i huvudsak finansieras medmedel från arbetarskyddsfonden. Det sker därutöver viss uppdragsforskning viduniversiteten, men den har anknytning till arbetsmarknadsmyndigheterna och harblivit ensidigt inriktad. Motionärerna menar att måste den friaforskningen kring arbetsmarknadsrelaterade frågor vid universiteten öka. Deföreslår därför att forsknirigsrådsnämnden under /85 skalltillföras 10 milj. kr. från arbetarskyddsfonden för fördelning tillarbetsmarknadsinriktade forskningsprojekt vid universiteten. Moderatasamlingspartiets motion 2634 med anledning av proposition 107 har intehänvisats till arbetsmarknadsutskottet men här aktuellt yrkande beskrivs i densenare motionen som ett första steg som syftar till att ändra finansieringenav den arbetsmarknadspolitiska forskningen. Denna forskning bör enligt motion2634 nämligen bedrivas i samma former och på samma villkor som annansamhällsvetenskaplig forskning: I ett särskilt avsnitt i samma motion somgäller avvägningen mellan sektorsinriktad och övrig forskning föreslås engradvis avveckling av forskningsadministrationer som arbetar medsektorsforskning, bl. a. delegationen för arbetsmarknadsforskning. I motion2634 tas avslutningsvis också upp verksamheten inom Arbetslivscentrum.Motionärerna ifrågasätter om Arbetslivscentrum skall bestå i nuvarande formeroch omfattning och anser att arbetsHvsforskningen skulle gynnas av AU1983/84:17 5 en starkare knytning fill forskningen vid universitet ochhögskolor. Utskottet kan först konstatera att dearbetsmarknadspolitiska frågorna har en sådan vikt i samhället att enomfattande och allsidig forskning om dem är nödvändig. Det beror främst påarbetets stora betydelse för individen men också på de stora kostnader somläggs ned på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Därför har det ansetts vara avstor vikt att genom forskningsinsatser belysa effekterna av dessa åtgärder förindivid och samhälle. Utskottet menar för sin del att den prioritering av denarbetsmarknadspolitiska forskningen som t. ex. verksamheten inom EFA och vidArbetslivscentrum innebär därmed är mycket motiverad- Utskottet kan inte se attdessa och liknande organisationer skulle innebära ett hot mot den friaforskningen kring här aktuella frågor. De leder genom de forskningsprogram somstatsmakterna antar till att forskningen fokuseras fill frågor som ärväsentliga för t. ex. utvecklingen av arbetsmarknadspolitiken. av EFA:s typ leder dessutom till befruktande kontaktmellan den utredningsverksamhet som EFA bedriver på regeringens uppdrag och denaktuella arbetsmarknadspolitiska forskningen. Det kan tilläggas att en stor delav de uppdrag EFA administrerar utförs av forskare vid universitet ochhögskolor. Arbetslivscentrum som också berörs i de aktuellamotionerna skall enligt sina direktiv (SFS 1976:943) bedriva och främjaforsknings- och utvecklingsarbete om förhållanden som rör individer ochgrupper i arbetslivet, relationerna mellan arbetsmarknadens parter, frågor ominflytande i arbetslivet samt arbetsorganisationen och dess funktionssätt.Institutet hade under /83 en budget för verksamhet på ca 30milj. varav regeringen hade anvisat en grundfinansiering av : 8,45 milj.kr. Arbetarskyddsfonden beviljade det året därutöver en projektram av. 15,3milj. Arbetslivscentrum leds av en styrelse om fio ledamöter bestående avfrämst företrädare för arbetsmarknadens parter. Vid institutet finns f. n. treprofessurer och tre andra tjänster som forskningsledare. Därutöver finns ett60-tal forskare och assistenter samt ett 30-tal personer som arbetar med kansHuppgifterav skilda slag. I budgetpropositionen föreslår regeringen att en personligprofessur skall inrättas på det arbetsrättsliga området. Som anförs i proposition 107 görs inom Arbetslivscentrumen översyn av centrets framfida forskningsinriktning. Avsikten är attkoncentrera resurserna bättre än bl. a. så att verksamhetensomfattning hålls på en i stort sett oförändrad nivå. Tre programområden skallenligt planerna utvecklas tills en ny organisation träder i kraft den 1 juli1985, nämligen (1) strukturförändringar ochhuvudmannaskapsfrågor, (2) styrningoch delakfig-het i offentlig verksamhet och (3) utveckling avarbetsorganisation och produktionsteknik. Utskottet ser med fillfredsställelse på de ansträngningarsom nu görs att effektivera verksamheten vid Arbetslivscentrum. En överföringav resurser från centret fill universitet och högskolor skulle med storsannolikhet leda fill AU1983/84:17 6 en nedprioritering av forskningen på de aktuella områdenaoch accepteras därför inte av utskottet. Redan den inom centret pågåendeorganisationsöversynen tar sikte på att verksamheten skall bedrivas på en istort sett oförändrad nivå. Även förslaget i motion 916 om attforskningsnämnden (FRN) skulle tillföras 10 milj. kr. av arbetarskyddsfondenför fördelning av arbetsmarknadsinriktade forskningsprojekt vid universitetenavstyrks av utskottet, eftersom detta i praktiken också skulle komma att gå utöver verksamheten vid Arbetslivscentrum. Utskottet behandlar i sammanhanget ocksåbudgetpropositionens förslag om att en personlig professur skall inrättas pådet arbetsrättsliga området vid Arbetslivscentrum för . Utskottethar inga erinringar mot förslaget och föreslår att ger regeringen detbegärda bemyndigandet. Utskottet tar avslutningsvis upp förslaget i vpk:spartimofion 2630 om att statsmakterna villkorslöst skall finansiera en sådanforskning och vidta sådana åtgärder som gör det möjligt att inrätta fackligaforsknings- och kontrollinstitut med forskare på olika områden. Bland frågorsom bör bli föremål för särskild uppmärksamhet i forskningen nämns i motionenmultinafionaliseringen av den svenska industrin, eftersom denna företeelsedirekt påverkar effekterna av olika sysselsättningsskapande insatser som t. ex.regionalpolitiska satsningar och oHka arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet kan först konstatera att den forskning som de imofionen föreslagna fackliga forsknings- och kontrolHnstituten skulle bedriva istort sett sammanfaller med den verksamhet som bedrivs vid Arbetslivscentrum.Utskottet kan vidare konstatera att LO:s representantskap beslutat bygga uppett fackligt ekonomiskt forskningsinstitut. Institutet beräknas vara fulltutbyggt . Det anförda innebär att motion 2630 inte bör föranleda någonåtgärd i denna del. 1. beträffande denarbetsmarknadspolitiska forskningens och arbets livsforskningens inriktning attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2630 yrkandena 1-3 lägger proposition1983/84:107 bilaga 7 i motsvarande del till handlingarna, 2. beträffande denarbetsmarknadspolitiska forskningens organisa tion attriksdagen avslår motion 1983/84:916 yrkande 26, 3. beträffande inrättandetav en personlig professur i arbetsrätt vid Arbetslivscentrum attriksdagen ger regeringen det i budgetpropositionen begärda bemyndigandet. AU 1983/84:17 4. beträffande fackliga forsknings- ochkontrollinstitut att avslår motion 1983/84:2630 yrkande 5. Närvarande:Frida (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och iBengtsfors (c). 1.Den arbetsmarknadspolitiska forskningens och arbetslivsforskningens inriktning(mom. 1) Lars-OveHagberg (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 sombörjar "Utskottet kan" och slutar "motsvarande del" bort haföljande lydelse: Somframhålls i vpk:s partimotion 2630 måste de framtida forskningsinsatserna fåen helt annan inriktning och omfattning om de skall kunna positivt påverkauppfyllelsen av de arbetsmarknadspolitiska målsättningarna att ökasysselsättningen och minska arbetslösheten. Regeringensförslag om forskningen förutsätter ett avancerat klassamarbete där arbetare,arbetsköpare och statsmakt förutsätts ha identiskt lika intressen. En sådanintressegemenskap finns emellertid inte. Det visar sig också att en stor del avden forskning som bedrivits kring arbetsmarknadsfrågor harsysslat med frågan om hur man skall kunna ta ut mesta möjliga arbete urarbetarna. Arbetsgivarna har mycket medvetet tagit vetenskapen i sin tjänst vidutsugningen av arbetskraften. Det har inte bara gällt teknisk forskning utanockså beteendevetenskaplig. Motdenna av arbetsgivarna styrda forskning måste ställas en forskning i fackligregi där de arbetande anger problemen och inriktningen. Partsforskning ärnödvändig för att klargöra de verkliga problemen. Några exempel påproblemområden är: Lönenivå och lönesystem och dess inverkan på livsbetingelseroch livslängd, klassamarbetets effekter på fackföreningsrörelsens möjligheteratt hävda sina medlemmars intressen, möjligheter till förbättringar avarbetsmiljön i tider av stor arbetslöshet och ekonomisk stagnation; forskningom den nödvändiga arbetstiden i relation till industriproduktionensoch den offentliga verksamhetens utveckling. AU1983/84:17 8 Vad utskottet här anfört medanledning av motion 2630 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande denarbetsmarknadspolitiska forskningens och arbetslivsforskningens inriktning attriksdagen med bifall fill mofion 1983/84:2630 yrkandena 1-3 samt med anledningav proposition 1983/84:107 bilaga 7 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Den arbetsmarknadspolitiska forskningens organisaton(mom. 2) , ,och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar "Utskottet kan" och på s. 6 slutar"vid Arbetslivscentrum" bort ha följande lydelse: Som närmare utvecklas i moderata samlingspartietspartimotion 2634 behövs en väsentlig kursändring i fråga om sektorsforskningen.En viktig tanke bakom uppbyggnaden av sektorsforskningen har varit atttillgodose behovet av forskning som har relativt nära anknytning till denpolitiska beslutsprocessen. Den nuvarande betoningen av sektorsforskningen ärdärför en logisk konsekvens av den offentliga maktens tillväxt. Respekten fördet fria kunskapssökandets villkor har försämrats i takt med att den poHfiskasamhällsstyrningen förstärkts. Sådana organisatoriska förändringar måste enligtutskottets mening nu genomföras att merparten av de resurser som i dagkanaliseras via sektorsorgan kan föras över till högskolorna. Utskottet föreslår därför att hos regeringenanhåller öm förslag som syftar till att delegationen förarbetsmarknadsforskning (EFA) gradvis avvecklas. Detta kommer att minska denpolitiska direktivgivningen över denna del av forskningen vilket är enväsentlig avsikt med förslaget. Den arbetsmarknadspolitiska forskningen börnämligen huvudsakligen bedrivas i samma former och på samma villkor som annansamhällsvetenskaplig forskning. Det betyder bl. a. att denna forskning i störreutsträckning än f. n. bör finansieras genom forskningsråden. Utskottettillstyrker därför förslaget i motion 916 att 10 milj. kr. under nästa budgetårskall överföras från arbetarskyddsfonden till forskningsrådsnämnden attanvändas för arbetsmarknadsinriktade forskningsprojekt vid universiteten. Arbetslivscentrum, som huvudsakligen bedriver verksamhetinom det samhällsvetenskapliga området, har haft svårigheter att finna lämpligaarbetsformer och arbetsuppgifter. Dessutom synes forskningsresiiltaten varit avskiftande kvalitet. Det finns därför anledning ifrågasätta om arbetslivscentrumskall bestå i nuvarande former och omfattning. Det är troligt att AU1983/84:17 9 arbetsHvsforskningen skulle gynnas av en starkare knytningtill forskningen vid universitet och högskolor. bör begära attregeringen återkommer med förslag om en sådan ändring i organisationen avverksamheten. Det anförda bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande denarbetsmarknadspolitiska forskningens organisa tion , attriksdagen med bifall till motion 1983/84:916 yrkande 26 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Fackliga forsknings- ochkontrollinstitut (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar "Utskottet kan" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Inom fackföreningsrörelsen finns som framhålls i motion2630 ingen forskningstradition. Detta har inneburit att fackföreningarna harkommit i underläge. Arbetsgivarna lägger fram sina partsinlagor i form av mereller mindre vetenskapliga rapporter. Det är självfallet då också på det sättetatt de problem som blir föremål för forskning är sådana som företagarna anservara väsentligt att få belysta. Som framhållits ovan med anledning av vpk:sförslag när det gäller den arbetsmarknadspolitiska forskningens inriktningmåste mot den av arbetsgivarna styrda forskningen ställas en forskning ifacklig regi. Statsmakterna bör därför som krävs i vpk:s parfimofion 2630villkorslöst finansiera en sådan forskning och vidta åtgärder som gör detmöjligt att inrätta fackliga forsknings- och kontrollinstitut med forskare påolika områden. Utskottet bifaller alltså motion 2630 i denna del. Regeringenbör underrättas om detta. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande fackliga forsknings- ochkontrollinstitut attriksdagen med bifall till motion 1983/84:2630 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Den arbetsmarknadspolitiska forskningens ocharbetslivsforskningens inriktning m. m. (mom. 1 och 4) , ,och (alla m) anför: Vi har i reservation 2 närmareutvecklat moderata samlingspartiets syn på den arbetsmarknadspolitiskaforskningens organisation och föreslagit en nedtoning av sektorsforskningen ochdet politiska inflytandet över forskning- AU1983/84:17 10 Det måste i ökad utsträckning vara den enskilde forskarensom avgör inriktningen av forskningsprojektet varvid projektet har attkonkurrera med andra om anslag från forskningsråd och motsvarande. Vi vill pekapå att en sådan organisatorisk förändring också kommer att påverka denarbetsmarknadspolitiska forskningens inriktning. Inrättande av en personlig professur i arbetsrätt vidArbetslivscentrum (mom. 3) , ,och (alla m) anför: Som vi närmare utvecklat ireservation 2 hyser vi stor tveksamhet till den nuvarande organisationen avArbetslivscentrum och menar att arbetslivs-forskningen borde få en starkareknytning till universitet och högskolor. Trots det har vi accepteratinrättandet av en personlig professur i arbetsrätt vid Arbetslivscentrumeftersom en sådan professur inte innebär en permanent förstärkning av centretsamt att den vid en eventuell omorganisation därmed bör kunna föras över tillnågon av högskolorna.