bet · G701FiU45 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening bördärför de s.k. handelshusen ha möjlighel att av tillverkaren eller bearbelarenerhålla ett belopp som motsvarar del belopp som deponerats. Detla bör framgågenom ett tillägg lill 2§. Utskottet föreslår därtor eU sådant tillägg.Motionerna 2958 och 2959 får anses tillgodosedda därmed. Av 3§ i förslagel till lag omexportdepositioner för skogsprodukter framgår aU om försäljningspriset bestämtsi utländskt myntslag skall det omräknas till svenska kronor enligt bankernasnoterade säljkurs den femtonde i den månad under vilken exporten skedde. Ävenom avsikten med att ange en bestämd dag är tänkt som en förenklingbör enligl utskottets mening t.ex. ocksä en rutin som används av tullverketför valutaomräkning kunna tillämpas. Därigenom blir deposilionsunderiagelberäknat på samma sätt som del statistiska värdet i exportanmälan i det fall faktureringsker i utländskt mynt. Härigenom underiättas såväl exportörernas somtullverkets rutiner. Utskottet föreslår därför att 3 § får en ny tredje meningmed följande lydelse: Om särskilda skäl föreligger får generaltullstyrelsenföreskriva annan grund för omräkningen. Enligt vad utskottet erfarit kanexportörerna få mycket svårt att få fram underiag för en riklig deklarationredan fill den tionde efter exportmänaden som anges i 7 §. Det finnsrisk atl i stor utsträckning mäste debilera förseningsränta enligt14 §. Delta skulle innebära olä- FiU1983/84:45 II genheler säväl för exportörerna som för tullverket.Utskottet föreslår därför all tidpunkten för deposition och avlämnande avdeklaration förlängs till den 20 efter exportmänaden. I en skrivelse lill utskottet att del är felaktigt att - somregeringen föreslagit - lägga exporldeposilioner även på exporten av granvaror,som svarar för av den svenska trävaruexporten. Sågverksindustrin ochträvaruexporten nådde goda resultat . föreligger enklar eftersläpning i orderingången jämfört 1983.Speciellt granmarknaden iir utsatt för stora påfrestningar. Orderingången harminskat kraftigt och priserna har varit oförändrade . Föreningen anför vidare all ur nationell ekonomisksynpunkt lorde ett undantag för granvaror vara av jämförelsevis ringabetydelse, medan de sågverk som till övervägande delen är inriktade pågranproduklion drabbas av betydande ekonomiska svårigheter - svårigheter somkan påverka sysselsättningsläget negativt. Föreningen yrkar därför alllagtexten ändras så atl berörda varuslag av gran undantas fråndepositionsskyldigheten. Utskollel har tidigare redovisat de krav som ställs föratl företag skall undantas från depositionsskyldighet. Som niimnls bör dispenskunna komma i fråga, om arbetsgivarens ekonomiska ställning är så svag att eninbetalning på konto i skulle leda lill obestånd eller andraallvarliga ekonomiska svårigheter för honom. Som framgår av Svenska sågverks-och trävaruexport föreningens skrivelse har utvecklingen för sågverksindustrinunder är 1983 som helhet varil mycket gynnsam. För de sågverk som tillövervågande delen är inriktade på granproduktion kan emellertid ekonomiskasvårigheter uppstå. Med hänsyn lill alt antalet sågverk med endastgranproduktion är mycket litet lorde det enligt utskottets mening vararimligare all i dessa fall pröva dispensvägen i stället för att generelltundanta granprodukterna frän deposilionsskyldighelen. En sädan särbehandlingskulle dessutom orsaka trävaruexporlörer och tullmyndigheter betydandeadministrativa svårigheter. Utskollel anser således alt någon ändring inle bör vidtasi lagtexten med anledning av vad som anförls om granprodukler. Förslag till lag om tillfälligt förbud mot höjning avvinstutdelning i vissa aktiebolag Utskotlet har inle någol all erinra mol del framlagdaförslagel. Stabila spelregler för den ekonomiska politiken I motion 2965 (fp) anförs allregeringens åtgärder skapar ryckighet i politiken, vilkel skapar svårigheterför den export- och importkonkurre-rande industrin. Det finns, anser mofionärerna,ett stort behov av mera FiU1983/84:45 12 stabila spelregler inom den ekonomiska politiken. Liknandetankegångar redovisas ocksä i motion 2960 (2933) (m). Utskottet delar motionärernas uppfattning att stabilaspelregler skapar goda förutsättningar för och underlättar planeringen avnäringslivets utveckling. Det är således inte ell självändamål förstatsmakterna atl vidta åtgärder som påverkar utvecklingen i samhällel. Imolion 2956 (fp), som behandlas i belänkande FiU 1983/84:40, uttrycker sammamotionärer viss förståelse för detla. I mofionen redovisas följande slutsatser. Regeringen bör ange ramarna för denekonomiska politiken inför avtalsförhandlingarna. Del är bra som den nuvaranderegeringen gjort att ange ett infiationsmäl. Men detla måsle understödjas av enstram finanspolitik som ger det trovärdighet. Varje regering måsle förbehållasig rällen alt korrigera den ekonomiska politiken om resultatet avavtalsförhandlingarna eller yttre omständigheter kräver det. I princip är detinte fel alt regeringen nu vidtagit åtgärder även om de konkreta stegen liksomfidpunkten kan kritiseras. Utskotlet har samma principiella inställning sommolionärerna uttrycker i sistnämnda mofion. Utskottet avstyrker med det anfördamolion 2965 yrkande 2. 1. beträffande avslag på proposition 1983/84:200 attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2959 yrkande I, 198.3/84:2960, 1983/84:2961och 198.3/84:2965 yrkande I, 2. beträffandeinbetalning av medel på likvidiletskonto attriksdagen med avslag på motionema 1983/84:2962, 198.3/84:2963 och 198.3/84:2964antar i proposition 1983/84:200 framlagt förslag till lag om inbetalning pälikviditetskonto, 3. beträffandeexportdepositioner för skogsprodukler altriksdagen med anledning av motionerna 1983/84:2958 och 1983/84:2959 yrkande 2samt med bifall lill vad utskottet anfört antar i proposition 1983/84:200framlagt förslag lill lag om exporldeposilioner för skogsprodukter med denändringen atl 2, 3 och 7 §§ erhåller följande som Utskottets förslag betecknadelydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag 2§ Skyldig att ställa depositionenär den för vars räkning varan förs ut ur landet. Har varan överlåtits lillnågon som inte är bosalt här i landet och som för ut den ur landet, skalldepositionen ställas av överlåtaren eller, om inte heller denne är bosatt här ilandet, den senaste överiåtaren i överlåtelsekedjan som är bosatt här ilandet. Depositionsskyldighel föreligger inte när deposilionsunderiagel enligl3§ uppgår lill högst under en kalendermånad. Om den som är deposilionsskyl-diginte tillverkat eller bearbetat varan äger han rätt atl av tillverkaren ellerbearbelaren erliåtla ell belopp som motsvarar det belopp som deponerats. Beloppsom den deposilionsskyldige får tittgång till enligt denna bestäininetse skattjämte ränta betalas tillbaka, när det deponerade beloppet återbetalas. Räntanlöper från den dag beloppet eriagts titt den depositions-skyldige. I övrigtgäller för räntan föreskrifterna i 12 S. Depositionsbeloppet är 3 proceni av varans försiiljningspris med till-lägg av fraktkostnader, försiikrings-premier och andra omkostnader för varan före avgång från griinsorl i (deposilionsunderiagel). Om försiiljningsprisel bestämts i utländskt myntslag skall del omräknas lill svenska kronor enligl bankernas noterade säljkurs den femtonde i den månad under vilken exporten skedde. Har varan inte överlåtits utgörs depositionsunderlaget av marknadspriset på avsändnings-orten med motsvanmde tillägg. Deposilionsbeloppet är 3 proceni avvarans försäljningspris med till-lägg av fraktkostnader, försäkringspremieroch andra omkostnader för varan före avgång från gränsort i (deposilionsunderiagel). Om försäljningspriset bestämls i utländskt myntslagskall det omräknas till svenska kronor enligl bankernas noterade säljkurs denfemtonde i den månad under vilken exporten skedde. Om särskilda sktdföreligger får generaltultstyretsen föreskriva annan grund för omräkningen.Har varan inte överlätils utgörs deposilionsunderiagel av marknadspriset päavsändningsor-ten med motsvarande tillägg. Om särskilda skäl föreligger fårdeposilionsunderiagel utgöras av tillverkarens försäljningspris jiimle tilläggsom anges i första stycket. 7§ Depositionsbelopp fastställs av tullmyndigheten. Den som är depositionsskyldig Den som är depositionsskyldig enligl 2§ skall lill ledning för tull-myndighelens beslut lämna deklaration för kalendermånad under vilken utförsel ägt rum. Deklarationen skall ha kommit in lill tullmyndigheten senasi den tionde närmast efter den månad då utförseln ägde rum eller, i fall som avses i 2 § första stycket andra meningen, då den deposilionsskyldige fick kännedom om alt utförseln skett. enligt 2§skall fill ledning för tullmyndighetens beslut lämna deklaration förkalendermånad under vilken utförsel ägt rum. Deklarationen skall ha kommit intill tullmyndigheten senasi den tjugonde närmast efter den månad däutförseln ägde rum eller, i fall som avses i 2§ första stycket andra meningen,då den depositionsskyldige fick kännedom om att utförseln skett. FiU1983/84:45 14 Regeringens förslag Utskottets förslag I deklarationen skall redovisas devaror enligt I § som förts ul ur landet under månaden med angivande avvaruslag, tulllaxenummer, kvantitet, värde enligl 3§ samt depositionsbeloppet. 4. beträffande förbud mot vinstutdelning i vissaaktiebotag attriksdagen antar i proposition 1983/84:200 framlagt förslag till lag omtillfälligt förbud mot höjning av vinstutdelning i vissa aktiebolag, 5. beträffandebehovet av stabila spelregler attriksdagen avslår molion 1983/84; 2965 yrkande 2. Närvarande: (), (), (), (), (), (), (),(), (c), (), (), i (s), (), () och HansPetersson i (vpk). Avslag på proposition 1983/84:200 (), (), (), (), (c), () ochMargit () anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med "Möjlighelerna att" och pä s. 6 slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse: Prisstegringstaklen i den svenskaekonomin ligger alltjämt kvar på en hög nivå, i årstakt, trots alt deninternationella prisstegringstaklen successivt avtagit. Prisökningen i är t. o.m. april månad uppgår lill 3,. Regeringen har som mål för helåret satt 4%.Det slår klart att regeringen kommer att misslyckas med sin infiationspolilik.Lönekostnadsökningarna beräknas , trots atl alla avtal ännu inte är klara,bli större än vad regeringen angav som mål ifinansplanen . Regeringens åtgärder för att försöka dämpa pris- ochlöneutvecklingen, nämligen pris- och hyresstopp, likviditetsindragningar frånförelag och kommuner samt förbud för höjda aktieutdelningar , anserutskottet vara verkningslösa. De utvärderingar som gjorts av fidigare prisstopphar visat att denna typ av åtgärder inte får någon varaktig prisdämpandeeffekt. Prisstegringarna riskerar i stället att i det långa loppet bli högre.Det FiU1983/84:45 15 inflationsmål om som regeringen nu ställer upp för1985 blir därför inle mer trovärdigt genom prisstoppet . I likhel medvad som anförs i motionerna 2960, 2965 och 2961 anser utskottet att de åtgärderregeringen föreslår snarare är riktade mot symptomen än mol orsakerna tillpris- och koslnadsstegringen. UtskoUet anser det inte särskilt sannolikt att detillfälliga likviditetsindragningar som regeringen föreslär skall fä någoneffekt på lönekostnads-utvecklingen. Avtalsrörelsen avseende 1984 och i vissmån 1985 är till stora delar redan avslutad. Likviditetsindragningar ochexportdepositioner lorde i efterhand inte kunna påverka resultatet avavtalsförhandlingarna. Utskottet skulle för sin del hellre sett att regeringenfört en stramare finanspolitik genom utgiftsbesparingar. Detta hade lett tilllägre penningmängdstillväxt, lägre inflation och lägre räntor. Sådana åtgärderär, som ulskottel ser det, en nödvändig beståndsdel i en politik för långsikligekonomisk utveckling och balans. Förslaget att förbjuda höjda vinstutdelningar iaktiebolagen 1985 måste betraktas som kosmefika. Påslåendet att åtgärden skullestödja inflationsbekämpningen på det fördelningspoliliska planet saknar allgmnd i både ekonomiska teorier och praktisk erfarenhet. Utskottet avstyrkerdärför förslagel. Enligt utskottets mening förrycker och försvårar deföreslagna åtgärderna och regleringarna företagens planering och agerande. Destrider mot näringslivets berättigade krav på fasta spelregler. Utskottet avstyrker med del anförda regeringens förslagtill likvidilelsindragningar, exportdepositioner och stopp för höjdaaktieutdelningar. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: I. beträffande avslag på proposition 1983/84:200 attriksdagen med bifall till motionema 1983/84:2959 yrkande I, 1983/84:2960,1983/84:2961 och 1983/84:2965 yrkande 1 avslår proposition 1983/84:200, Avslag på proposition 1983/84:200 i (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med"Möjligheterna att" och på s. 6 slutar med "till godo" bortha följande lydelse: Efter mänga är av omvändfördelningspolitik, där de arbelande tvingats stå tillbaka till förmån för envinst- och förmögenhetsulveckling inom industri och storfinans, har detsvenska näringslivel en mycket god likviditet. I propositionen nämns en summaav ca , vilket motsvarar ungefär det dubbla statligabudgelunderskollel för inne- FiU1983/84:45 16 Denna goda likviditet kan hänföras till gjordarekordvinster och en mycket låg investeringsvilja. Mot denna bakgrund finns delenligt utskottet skäl för likviditetsindragningar och exporldeposilioner avminst den storleksordning som föreslås i proposilionen. Kommuner och landstingskommunerbör emellertid undantas från kravet på att placera medel på likviditetskonlon. Inbetalning av medel på likviditetskonto i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 7 som börjar med "De likvida" och slutar med "avstyrksdärmed" bort ha följande lydelse: Regeringens ekonomiska politik gårut på att i första hand prioritera ökade vinster inom industrin medan denoffentliga sektorn tvingas fill återhållsamhet som direkt och indirekt ökararbetslösheten. Den kommunala sektom har genom indragningarna avbeskattningsrätten för juridiska personer l.o. m. innevarande är berövats över6 miljarder kronor. De nu föreslagna likvidilelsindragningarna skulle minskakommunernas lillgångar med ylterligare . Ulskoltet villbestämt avvisa della förslag. Det skulle, som anförs i motion 2963, leda tillatt kommunerna får ännu svårare atl klara de uppgifter som åligger dem. Därmedkommer också sysselsättningen i den kommunala sektorn alt minska. Enligt ulskoltelsmening bör kommunerna ges möjlighel atl på ett aktivt sätt medverka till enrättvisare fördelningspolitik och bidra till alt genomföra en politik för fullsysselsättning. Utskottet tillstyrker därför förslagel i molion 2963 allkommunerna undantas frän likvidiletsindragningen. Yrkandet i motion 2964 om undantag för vissa kommuner blirockså tillgodosett genom detta ställningstagande. dels den del av utskottets yttrandesom på s. 8 börjar med "Ulskottel vill" och på s. 10 slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse; Det finns starka skäl all se lillalt de vinster som genereras i företagen kommer till användning för atl ökainvesteringarna, produktionskapaciteten, produktionen och sysselsätlningen iindustrisektorn. som föreslås i molion 2963, villkor ställas attinvesteringsplaner skall presenteras i samband med återbetalningen av de medelsom deponerats på likviditetskonlol. Om sädana investeringsplaner inlepresenteras bör medlen i stället tillfalla staten och användas för ensamhälleligt styrd investeringspolitik. En sådan politik bör, som föreslås imotion 2963, utformas för atl fylla de strategiska målsättningar för denekonomiska politiken som angetts i mofion 2957. Utskottettillstyrker med det anförda motion 2963 yrkande 2. FiU1983/84:45 17 dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande inbetalning av medel på likviditetskonto attriksdagen med avslag på motion 1983/84:2962 samt med anledning av motion1983/84:2964 och med bifall till motion 1983/84:2963 antar i proposition1983/84:200 framlagt förslag till lag om inbetalning på likviditetskonto medden ändringen aU 1, 3 och 7 §§ erhåller följande som Reservantens förslagbetecknade lydelse: Regeringens förslag Reservantens förslag 1 § Arbetsgivare skall betala inmedel på räntebärande konto (likviditets-konto) i enliglbestämmelserna i denna lag. Staten är inte 5Äy/£//g att betala in Staten, landstingskommuner; kommuner och kyrkliga kommuner är inteskyldiga att betala in medel på likviditetskonto. Om det finns synnerliga skäl fårregeringen medge befrielse, helt eller delvis, från skyldighet att betala inmedel pä likviditetskonto. 3 § Landstingskommuner, kommu- (Dennaparagraf utgår) ner ochkyrkliga kommuner skall på likviditetskonto betalain ett belopp motsvarande av den del av lönesumman för somöverstiger . Med lönesumman avses det underlag förarbetsgivaravgift som anges i 2 § första stycket. Om beloppet inte uppgår tillminst IO skall inbetalning på likviditetskonto inte göras. 7 § Del belopp som en arbetsgivarehar betalat in pä likviditetskonto skall med ränta enligt 6 § av riksbankenbetalas tillbaka till arbetsgivaren eller den tidigare dagsom regeringen föreskriver eller beslutar i särskilda fall. För att medel skall återbetalaskrävs att investeringsplan redovisas av arbetsgivaren för hur medlen skallutnyttjas. Planen skall godkännas av regeringen eller av den myndighetregeringen utser. FiU1983/84:45 18 Behovet av stabila spelregler (), (), (), (), (c), () ochMargit () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 12 som börjar med "Utskotlet delar" och slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse; Ingrepp och regleringar av den lypregeringen nu föreslagil skadar och försvårar företagens planering. Den försvensk industri nödvändiga expansionen hämmas av ryckigheten i den fördaekonomiska politiken. En regering måste alltid ha rätt atl vidta åtgärder, omexempelvis resultatet av avtalsförhandlingar eller yttre omständigheter kräverdet. Men när regeringen genom alt vidta fel åtgärder eller underlåta att vidtalämpliga åtgärder tvingas att komma tillbaka för att korrigera sina egna misstag,uppslår en osäkerhet hos de ekonomiska aktörerna som försvårar eller omöjliggörett rationellt beslutsfattande. Utskottet anser atl näringslivet har rält att av enregering kräva stabila spelregler för den ekonomiska politiken. Vad utskottethär anfört med anledning av motion 2165 (fp) bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemslällan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande behovet av stabila spelregler attriksdagen med bifall till molion 1983/84:2965 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. FiU1983/84:45 19 Lag om inbetalning på likviditetskonto Härigenom föreskrivs följande. 1 § Arbetsgivare skall betala in medel på räntebärandekonto {likviditets- konto) i enligt beslämmelserna i denna lag. Stålen ärinle skyldig alt betala in medel på likviditetskonto. Om det finns synnerligaskäl får regeringen medge befrielse, helt eller delvis, från skyldighet allbetala in medel på likvidiletskonto. 2 8 Andra arbetsgivare än landstingskommuner, kommuner ochkyrkliga kommuner skall på likvidiletskonto betala in ett belopp motsvarande 6 proceni av den del av lönesumman för som överstiger . Med lönesumman avses underlaget för för arbetsgivarav gift lill folkpensioneringen enligl lagen (1981:691) om socialavgifter. Om beloppet inle uppgår lill skall inbetalning inte göras. För inbetalning enligt första stycket gäller följande. Senastden skall arbetsgivaren, i avräkning på det slutliga beloppet,betala in ell belopp motsvarande 3 proceni av avgiftsunderlaget för preliminärarbetsgivaravgift för till folkpensioneringen (preliminärinbetalning). Om della belopp inte uppgår lill skall någonpreliminär inbetalning på likvidiletskonto inte göras. Ålersloden av beloppetenligl första stycket skall betalas in (sliitliginbetalning). Om den preliminära inbetalningen överstiger vadarbetsgivaren enligt första stycket skall betala in på likvidiletskonto skallriksbanken betala tillbaka överskjutande belopp jämte 7 proceni årlig räntadärå från inbetalningsdagen. Örelal som uppkommer vid ränteberäkningenbortfaller. 3 §Landstingskommuner, kommuner och kyrkliga kommuner skall senast den 31 januari1985 på likvidiletskonto betala in etl belopp motsvarande 3 proceni av den delav lönesumman för som överstiger . Med lönesummanavses del underlag för arbetsgivaravgift som anges i 2 § första stycket. Ombeloppet inge uppgår till skall inbetalning pälikvidiletskonto inle göras. 4 §Riksförsäkringsverket skall före och den 31januari 1985 underrätta varje arbetsgivare om hans skyldighet enligt 2 eller 3§ och därvid ange del belopp som skall inbetalas. av sådanunderrättelse skall tillställas . Belopp som skall betalas in på likviditetskonto avrundastill närmast lägre hundratal kronor. 5 8 På medel somslår inne på likvidiletskonto utgår åriig ränta , vilken läggstill kapitalet vid utgången av kalenderår. Öretal som uppkommer vidränteberäkningen bortfaller. 6 § Ominbetalning på likvidiletskonto inle sker inom föreskriven lid skallarbetsgivaren betala ränta på beloppet till stalsverkei. Ränian är 2 proceniför varje påbörjad kalendermånad efter den månad dä beloppet FiU 1983/84:45 20 rätteligenskulle ha betalats till dess inbetalning sker, dock längst till och meddecember 1986. Räntaenligt första stycket fastställs av och skall betalas inom den tidsom bestämmer i varje särskilt fall. Ränta som inte betalas inomföreskriven tid får drivas in i den ordning som gäller förindrivning av skatt enligt uppbördslagen (1953:272). Restavgift utgår dockinte. 7 § Det belopp som enarbetsgivare har betalat in pä likviditetskonto skall med ränta enligt 6 § avriksbanken betalas tillbaka till arbetsgivaren eller dentidigare dag som regeringen föreskriver eller beslutar i särskilda fall. 8 § beslut enligt denna lag får inteöverklagas. Denna lag träder i kraft efter den dag, dälagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . FiU1983/84:45 21 Lag om exportdepositioner för skogsprodukter Härigenom föreskrivs följande. 1 8 För skogsprodukter som förs ut ur landet under lidenden 30 juni 1985 skall en deposition ställas hos stålen enligt denna lag. Med skogsprodukler avses varor hänföriiga lilltulllaxenummer 44.05-44.15,47.01 och 48.01-48.08. 2 8 Skyldig all ställa depositionen är den för vars räkningvaran förs ul ur landet. Har varan överlåtils till någon som inte är bosatt här i landet och som för ut den ur landet, skall depositionen ställas av överlåtaren eller, om inle heller dehne är bosatt här i landet, den senaste överlätaren i överiälel- sekedjan som är bosall här i landel. Depositionsskyldighelföreligger inte när depositionsunderlaget enligt 3 8 uppgårtill högst under en kalendermånad. 3 8 Depositionsbeloppet är 3 proceni av varansförsäljningspris med tillägg av fraktkostnader, försäkringspremier och andra omkostnader för varan före avgång från gränsort i (deposilionsunderiagel). Om försäljningspriset bestämts i utländskt myntslag skall det omräknas till svenska kronor enligl bankernas noterade säljkurs den femtonde i den månad under vilken exporten skedde. Har varan inle överlåtits utgörs deposilionsunderiagel av marknadspriset pä avsändningsorten med mot svarande tillägg. Om särskilda skäl föreligger får deposilionsunderiagelutgöras av tillverkarens försäljningspris jämte tillägg som anges i förstastycket. 4 8 Frågor om depositionsskyldighel enligt denna lagprövas av tullmyn- dighel. som ocksä kontrollerar efterlevnaden av lagen. Med tullmyndighet avses generallullsiyrelsen eller den underlydande myndighet som är behö rig enligl vad generallullsiyrelsen bestämmer. Beslämmelsernai 35-37 88 tullagen (1973:670) skall lillämpas. 5 8 Den för vars räkning en vara som avses i 1 8 förs utunder där angiven lidsperiod skall i exporlanmälan uppge huruvida han är bosatt här i landel och. om så inte är fallet, från vem han förvärvat varan. får anmoda även överlåtare som inle ärbosall här i landel all lämna upplysning om från vem en vara enligl förstastycket förvärvats.