bet · G701FiU25 · 1983-12-31 00:00:00 — De bedömningar sompresenteras i årcis finansplan pekar på en fortsatt produktionsuppgång iivenunder . Den bild som tecknas i finansplanen överensslämmer i huvudsak medde prognoser som redovisades i proposition 1983/84:40. ;iv ochdecember och iiven med dem som publicerats av olika större ulrcdningsinslitut.Några väsentliga förändringar i bedömningen av hur konjunkturen kan komma attutvecklas har egentligen inte skett . Prognoserna för några avde centrala variablerna för de större industriländerna anges i tabellerna II-13. De har alla rört sig inommycket begränsade prognosintervall som framgår av tabellerna. Det endaundantaget utgör bedömningen av sysscl-siittningsulvecklingen i Förentastaterna. prognoser har redovisat arbetslöshetstal för pådrygt . medan nu aktuella bedömningar ligger i intervallel 8-8,, FiU 1983/84:25 24 Itruttnnatinnalprndnklens utveckling i OKCD-området 4 -4,5 3 -3,5 Konsiinienlprisulveckling i OFX-l)-områdel s -s s De faktorer som tidigare framhållits som osiikerhetsmoment vad gäller stabiliteten i den pågående återhämtningeninom OECD-området iir alltjämt desamma. Hoten utgörs främst av den iniernaiionellaskuldkrisen, det höga riintelägct i Förentastaterna, protektionistiska tendenser i världsekonominoch, med undanlag för , en alltförrestriktiv ekonomisk politik i de stora . Sannolikheten föratl den ekonomiska tillväxten i skall kunna öka och stabiliseras på en hög nivå blir tillstor del beroende av hur utvecklingen i Förentastaterna och kommeratt gestalta sig. har recessionmed den högsta arbetslösheten sedan uppvisa! en stark ekonomisk tillväxt under år1983. Förklaringen lill detta är främst den förda ekonomiska politiken, med en kombination avexpansiv finanspolilik och lätlnader ipenningpolitiken - dvs. en mot alla tidigare förviinlningar Iraditionell stabiliseringspolitisk uppläggning. Den snabba återhämtningen av ekonomin har emellertidfört med sig ett betydandebudgetunderskott och ett kraftigt underskott i bytesbalansen. har dock endast i begriinsad omfattning -tillviixlen uppgick till blygsamma I % - kunnatdra fördel av expansionen i FiU1983/84:25 25 Det av budgetunderskottet i Förentaslalerna orsakade höga ränteläget och de av bylesbalansunderskotlet kraftigtförstärkta protektionistiska tendenserna har fått negativa konsekvenser förVästeuropas ekonomi. Den nuvarande höga dollarkursen ger konkurrensfördelar förVästeuropa, men osäkerheten om den skall beslå inverkar sannolikt negativt påhandelsutvecklingen. Del växande bylesbalansunderskotlet och deninternationella skuldkrisens påfrestningar för de amerikanska affärsbankernakan medföra ett fall i dollarkursen. presenterade ibörjan av februari sin årsrapport med en prognos för den ekonomiskautvecklingen . Inte heller denna prognos avviker på ell avgörandesätt från nämnda prognoser. Del framgår emellertid av rapporten atl Förbundsrepublikeni ökad utsträckning väntas lila till att en ökad export, i stället för tidigareinhemska faktorer, tar över rollen som tillväxtmolor i den ekonomiskautvecklingen. avser regeringen att föra en stram ekonomisk politik.Del kan tilläggas all denna strategi för all åstadkomma en stabil ekonomisktillväxt nu anges av nästan samtliga regeringar i Västeuropa.Det viktigaste avsättningsområdet för export är Västeuropaoch av denna export går lill . och , dvs.länder som förväntas ha fortsatt svåra ekonomiska problem även under år 1984.Ett nödvändigt villkor för att åstadkomma ett varaktigt ekonomiskt uppsving iVästeuropa synes därför vara en mindre restriktiv finanspolilik i de länder somhar fått inflationen under kontroll och som har överskott i sin bytesbalans.Med en sådan politik bör också lillväxtimpulserna från bättrekunna tas lill vara i och inte som f. n. främst fångas upp av Japanoch länderna i . När det gäller länderna utanför OECD-(nnrådei villuiskollel göra följande kommentar. 1 avsaknad av en långsiktig lösning av bl. a. delatinamerikanska ländernas skuldproblem har industriländernas export tilldenna världsdel kraftigt reducerats. Stor risk föreligger därför atltillväxtbetingelserna för de olika länderna i delta område försämrasinnebärande negativa återverkningar pä utvecklingen av världshandeln. Den ekonomiska utvecklingen i slatshandelsländerna. medundantag för , har däremot påtagligt förbättrats.Tillsammans med en påtvingad låg imporl från OECD-området under början av 1980-talet.bl, a. med hänsyn till stalshandelsländernas beroende av importeradein-salsvaror. bör detta innebära att handeln med dessa länder börjar öka underår 1984. Detta medför i sin tur en ökad export från främst FörbundsrepublikenTyskland, som är slatshandelsliindernas viktigaste handelspartner inomOECD-området. Utskottet gör den bedömningen att återhämtningen inomOECD-området kommer atl fortsätta . Om investeringarna tar överrollen FiU1983/84:25 26 frän den privata konsumtionen som främsta drivkraften iden pågående konjunkturuppgången kan denna bli självbärande även under år 1985.Men som framgått av redovisningen av del internationella konjunkturlägel ingerutvecklingen i redan i det korta perspektivet en viss oro. Den ekonomiska utvecklingen i I flera avseenden har år 1983inneburit en positiv utveckling för den svenska ekonomin. Den exportleddaexpansionen, som utgjorde motiveringen för devalveringen, har gått betydligtsnabbare än vad som förväntades och har gett etl överskott ihandelsbalansen . Även om ökningen ibruttonationalprodukten (BNP) stannat vid har detla inneburit en ökadindustriproduktion på något . Lönsamheten har förbättrats inäringslivet som kapacitetsutnytljandet främst i denkonkurrensulsatla delen av industrin har ökat väsentligt. vilket är en betydligt lägre prisslegringstaktän vad som förväntades efter devalveringen . Utvecklingen på arbetsmarknaden haremellertid varit svag, Arbetslösheten är fortfarande hög. uppgick dentill 162 000 personer medan motsvarande antal arbetslösa var147000. Bedömningen i propositionen av utsikterna för ger.som framgår av tabell 14. en tillväxt i BNP på . Denna förklaras av atl denpositiva utvecklingen av exporten väntas fortsätta, att den tidigare negativainves-leringsutvecklingen vänder och all de totala investeringarna ökar mednågol mer än I %. Vidare förutses lagerinvesteringarna och den privatakonsumtionen öka något. Hushållens realt disponibla inkomster förviintasemellertid bli oförändrade. Prival konsumtion OlTenllig konsumtion Biulloinveslering Pylesbalans -6.1 -5.2 Utskottet vill understryka attdenna positiva utveckling av pioduklion. investeringar och export endast ärmöjlig om regeringens inflationsmål. FiU1983/84:25 27 som innebär atl prisstegringen räknat på årsgenomsnittinle överstiger , förverkligas. Det kan tilläggas att denna bedömning, som framgår avtabell 14, i vissa avseenden är något försiktigare än OECD-sekretarialets.OECD-progno-sen överensslämmer i stort med finansplanens vad gällerBNP-utveckling-en men förutser en väsentligt kraftigare tillväxt i exporten. 1 moderata samlingspartiets motion2031 och centerpartiels motion 2524 kommenteras de i finansplanen presenteradeprognoserna mera ingående. I motion 2031 (m) anförs all regeringens prognos för tillväxteni BNP ligger alldeles för högt. Orsakerna till denna felbedömning sägs vara enalltför optimistisk bedömning av export-, industriproduktions-, investerings-och konsumtionsutvecklingen. Molionärerna har inte några väsentligainvändningar mol finansplanens redovisning av den internationellakonjunkturutvecklingen. Förklaringen till den i motionen negativa bilden av denekonomiska utvecklingen i beror på atl man utgår från en i jämförelsemed regeringen väsentligt högre inflationstakt lill följd av en kraftigstegring i lönekostnaderna. Regeringens antagande om lönekost-nadsiitvecklingenbedöms, bl. a. mot bakgrund av de lönekrav som ställts, som orealistiskt. Deltaleder till att konkurrenskraften mol utlandet försämras med negativa följderför utvecklingen av exporten och en väsentligt lägre tillväxt iindustriproduktionen än vad regeringen förutspår. Härav följer vidare attinvesteringsutvecklingen blir forlsalt negativ som löneökningar ochtransfereringar kommer atl urholkas, vilket omöjliggör för hushållen atl ökasin konsumtion. Utskottet delar uppfattningen att en avsevärt högreinflationstakt än den som förutsatts i finansplanen skulle kunna skapa svåraproblem och omintetgöra våra möjligheter att häva de ekonomiska obalanser somalltjämt kännetecknar den svenska ekonomin. De av regeringen vidtagna fördelningspolitiskaåtgärderna har därför vidtagits för att bilda underlag för en lugnavtalsrörelse. Därtill kommer att det samlade uttaget av arbetsgivaravgifterär oförändrat och atl företagens behov avprishöjningar är små på grund av den kraftiga lönsamhelsförbättringen. Det ärutskottets uppfattning atl vi. mot denna bakgrund och med hänsyn till att vitmder bör få måttliga internationella prisökningar, bör nå det avregeringen uppsatta inflationsmålet. Därigenom skapas förutsättningar för attexporten, industriprodiiktionen. investeringarna och konsumtionen skall kunnautvecklas på det sätt som angivits i finansplanen. Det kan i sammanhanget noteras att OECD-sekretariatel iflera avseenden är mer optimistiskt än regeringen och utskottet.Sekretariatets bedömningar skiljer sig således i väsentlig grad från dem somgörs i mofion 2031. I anslutning till den i motionen förutsedda fortsatt negativainvesteringsul-vecklingen vill ulskottel göra följande kommentar. Den ifinansplanen angivna invesleringsprognosen bör enligl utskotlels FiU1983/84:25 28 mening ses som en försiktig bedömning. haren påtaglig höjning skett av kapaciletsulnyltjandel. Del finns därutöver mycketsom talar för atl de beräkningar som gjorts av kapaciletsreserven i industrininnebär en överskatlning. Delar av vår nuvarande produktionskapacitet harblivit föråldrad på grund av de stora relalivprisförskjulningar som skett efteroljeprishöjningarna. Del bör också fiamhållas all en ökning av industriinvesteringarnamed är relativt måttlig, sett mot bakgrund av atl den investeringsnivå somdärigenom skulle uppnås är långt under den nivå somvar rådande under hela första delen av . Även i motion 2524 (c) anförs all konjiinkluriippgångenspositiva effekter har överskattats i finansplanen. I motionen framhålls attdel uppställda inflationsmålet inte kan nås. En prisstegring lika stor somunder -dvs, - kan för inte uteslutas, menar motionärerna.Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till vad som anförts med anledning avmotion 2031 (m). 1 motion 2524 (c) hävdas också att en prognos, som ger enfillväxt i investeringarna och en viss ökning av den privata konsumtionen vidrealt oförändrade disponibla inkomster för hushållen, inle är förenlig med finansplanensförutsättning atl en ökad upplåning skall ske utanför banksystemet. Enligtulskoltels uppfattning är emellertid del kredilulrymme som krävs för denangivna tillväxten i investeringar och privat konsumtion inte av denomfattningen - ell par miljarder att jämföra med upplåningen utanförbanksektorn på mellan - att den i motionen förutseddairndanlrängningseffekten upptriider. Företagens likviditet och lönsamhet är f.n. mycket god. Möjligheterna alt självfitiansiera investeringarna iir såledesstora. Sammanfattningsvis vill ulskottel anföra följande. Mol bakgrund av den bild som ulskoltet redovisat av deninternationella utvecklingen och de positiva effekter som kunnatnoteras av den förda ekonomiska politiken delar utskottet den bedönining avutvecklingen av den svenska ekonomin som görs i finansplanen. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottet vill inledningsvis slåfasl alt den centrala uppgiften för den ekonomiska politiken är att uppnå fullsysselsättning. Den internationella utvecklingen av arbetslösheten undersenare delen av 1970-talel och är mycket nedslående. Trotsatt flera av länderna inom OECD-området kan uppvisa en produktionsuppgång somallmänt karaktiiriseras som en högkonjunktur iir arbetslöshetstalen höga. EndastFörenta staterna kan genom en kraftig! ökad tillviixt i BNP uppvisa en nedgångav antalet arbetslösa men nivån ligger alltjämt mycket högt. Desenaste arbetslöshetstalen avseende januari visar FiU1983/84:25 29 att arbetslösheten har ökat till 10,' iFörbundsrepubliken och lill 12,i . Enligt OECD-prognosen fortsätter arbetslösheten atl öka iVästeuropa irnder . beräknas den uppgå till12%, vilket motsvarar någol mer än 20 miljoner människor-. Allvaret i situationenunderstryks av att ungdomsarbetslösheten i de stora industriländerna inom OECDför låg på (och ). Den förda politiken har inneburit atl, lill priset av enstort piodukiions-borUall och en mycket hög arbetslöshet, de tongivandeindustriländerna lyckats pressa ned inllaiionsiaklen från nivån lill mellan2 och , Del iir- uppenbari att konflikten mellan målen en högambition för sysselsättningen och en låg inflationstakt allljiirnl råder iindustriländerna, vilket ocks;i illusti-er;is av den nuvarande utvecklingen iFörenta slalerna, där tendenser lill en ökning av inllaiionsiaklen återigen görsig gällande. Det är därför ulskoltels uppfattning att den höga arbetslösheteninom OECD-om-riidei kommer all beslå så länge som en samordnad ekonomiskpolifik mellan främst de stora induslriliindcrna saknas som laginfla-lionslaki prioriteras. I en sädan omviirld blir del för de mindreindusirilän-derna inom OECD-omiådel rned stor- ulrikeshandelsandel - exempelvisde skandinaviska länderna och Beneluxlanderna - nödvändigt att hållaarbetslösheten nere, all prisstegringarna hälls tillbaka och attkostnads-stegringen inle överstiger den nivii som etablerats hos de viktigastehandelspartnerna. En konsekvens av detla blir också atl en politik ensidigtinriktad pä en expansiv finanspolilik lör- all lösa sysselsäiiningspioblemetinle blir möjlig. I iiioiion 2031 (rn) fiamhålls allarbeislösheien pä sikl inle k;ui minskas orn inle inflalionslaklen sänks.Viktigast ärdiir-för an för;! er-i myckel stram finanspolilik innebärande enkraftig minskning av de olTentliga uigifierna och budgeiunderskotiet, Imotionen förordas även en sänkning av skaiie-iryckel. vilket accentuerar kraveipå en kraftig minskning av irigifteriui i siat och kommun, Ulskoltet vill understryka all en successiv sanering av destatliga finanserna är nödvimdig. Detta bör ske i takt med atl tillväxten iden privata delen av ekonomin ökar. En sädan poliiik kan komma i kontliki meden poliiik lör full sysselsätlning. Uiskollel har ovan angivii varför- enbarten expansiv finanspolilik inle iir en möjlig väg för- an nä balans i ekonominoch eliminera arbcislöshelen, Moiionärernas förslag lill uppläggning av finanspolitikeninnebiir, enligt utskollels mening, den moisaita yiierlighe-ten, dvs. enensidigt inriktad, restriktiv finanspolilik, diir nästan enbari extremt storabudgetneddragningar skall lösa praktiskt tagel alla nuvarande obalanser i vårekonomi. Enligl ulskottel iir en sädan politik säviil fördelningspolilisktoacceptabel som siabiliseringspoUiiski inetTeku\ - FiU1983/84: 25 30 nettoeffekten på budgeten av alt man isolerat vidtarkraftiga nedskärningar av offentliga ulgifler är avsevärt mindre än denursprungliga utgiftsminskningen. Enligt preliminära kalkyler utförda avfinansdepartementet leder del i motionen presenterade budgelförslagel till enhöjning av arbetslösheten med 35000 personer jämfört med det förslag sorn försfram i finansplanen. Enligt utskotlels uppfattning är det nödvändigt altslabiliseringspoliliken utformas så att investeringarnas ochutrikeshandelsneitots andel av vår produktion ökar. beiyder alleftertVågan måste ges en sådan inriktning atl expansionen går snabbare och alllönsamheten blir relativl sett högre i den konkurrensulsatla sektorn.1970-laleis och av 1980-ialels industriella slagnation ställerdärutöver stora krav på en strukturomvandling av vår ekonomi. är denoffentliga sektorns och de offentliga utgifternas andel av BNP mycket större äntidigare - fiamför alll är dess finansiella position myckel svagare efter budgetunderskottetsvåld-»samma ökning under senare delen av 1970-lalet. Del innebär all lillväxieni den offentliga resursanvändningen och de offentliga utgifterna under kommandeår måste bli lägre. Med hänsyn lill della och till all ekonomin från produktionssynpunktär inne i en högkonjunkiurfas måste finanspolitiken vara stram. Från dennautgångspunkt och med beaktande av all de offentliga finanserna måste sanerasblir kravei på en minskning av budgelunderskollel ofrånkomligt. Men enminskning av de offentliga utgifterna måsle ske i en sådan takt och på ettsådant sätl alt problemen på arbetsmarkna-den inle blir oss övermäktiga.Konkret innebär denna politik, som hell avviker tian den som föror-das i motion2031 (m), all efieriVågeiryckei hålls stramt genom en väl avvägd finans- ochpenningpolitik och alt en aktiv arbetsmarknadspolitik motverkarkonjunkturcykelns negativa inverkan på produktion och sysselsättning. Utskottet vill emellertid understryka all även enförslärkt arbeismark-nadspolrlik i längden inte kan lösa desysselsättningsproblem som följer av att samhällsekonomin är i fundamentalobalans, Slabiliseringspoliliken måste diirför kornplelieias med atl åtgärderäven sätts in pä ekonomins irlbudssida. Detla siäller bl, a. stora krav pä ensamordning av de generella medlen och de selektiva medlen - främst dä denärings- och regionalpoliliska medlen - om del övergripande målet fullsysselsätlning skall uppnås. 1 motion 2031 (m) framhålls vidare atl de i motionenföreslagna besparingarna är föi-delningspoliiiski välmotiverade. De innebär,sägs del i motionen, all vi lånar mindre från våra barn och barnbarn. Delfördelningspoliliska resultatet av dessa besparingar och i motionen föreslagnaåtgärder inom det skattepolitiska området medför emellertid allhöginkomsttagare och innehavare av stora förmögenheter gynnas. Som exempel kanhär nämnas att molioniirerna föreslår sänkta marginalskatter som denobegränsade avdiagsrätien bibehålls, sänkia arvs-, gåvo- och förmögenhetsskattersaml borttagande av omsättningsskatten pä aktier. Ulskottel avvisar dennainriklning av fördelningspolitiken. FiU1983/84: 25 31 Utskottet vill i della sammanhangäven tillägga alt uttrycket "låna från våra barn och barnbarn" kanvara vilseledande. lill ökade den svenska statsskuldenfrän till . Är 1976 var helastatsskulden placerad inom landet och är av den placerad utomlands.Denna del måsle betalas tillbaka med IVarntida exportinkomster och övervältrasföljaktligen pä nästa generation. Vad gäller den inhemska statsskulden bliremelleriid en analogi rned privatekonomiska förhållanden missvisande.Avgörande för alt kommande gene-ralionei' skall kunna behålla minst sammakonsumlionsnivå som vi har iir friimst invesleringsulveckling,teknikutveckling och innehållet i de immateriella investeringarna som t.ex.standard på utbildningen. Sålunda kan en myckel oskicklig politik, sommissgynnar dessa faktorer - vilket uiskollel anser titt förslagen i motion 2031(m) gör - men som är siatsfinansielll "sund", bli förödandeför vara barn och barnbarn. Det är följaktligen inte budgetunderskottet ellerden inhemska statsskuldens storlek i sig som utgör ett hot mol våra barn ochbarnbarn ulan del iir den samlade ekonomiska politikens utformning. I motion 2031 (m) föresliis även all genomgripandesysiernförändringar genomförs som syftar till en omstrukturering av denoffentliga sektorn. På sikl menar molioniirerna all alll. ifrån daghem ochåldringsvård lill parkförvaltning, brandförsvar oeh galuunderhäll, bör kunnaske i privat regi. Del finns vissa verksamheter inom den oflenlliga sektorn,där uppdrag kan läggas på privata enlteprenörer. Del iirinle finansirlskotieis uppgift all avgöra om det finns andra områden där detockså skulle kunna prövas. Det får bedömas frän fall till fall. lilltrots vill utskottet för- sin del sälta en besiiimd grans vid den socialaomsorgen. T.ex. värden av barn, sjuka och gamla är en samhällelig uppgift sominle bör uisiinas för kommersiella intressen. Utskottet avvisar därför bestiimten privatisering av den offentliga sektorn enligl de riktlinjer som anges imotion 2031 (m). Mot har angiven b;ikgrund avstyrker uiskollel deriktlinjer för den ekonomiska politiken som föreslås i motion 2031 (m) yrkande I. \\cn i moiituiernti 2088 (fp) och2524 (c) hävdas all iiislramningsetlek-ten är lör liten eller obefintlig i denbudget som regeringen presenterar. Intentionerna hos såväl Iblkpariiei somcenlerparliei är all äsiadkomma utgiflsnedskärningar "av beiydligl slörreomfattning än vad regeringen föreslagil". Enligl uiskoiieis meningöverskattas även i dessa motioner den snabbhet med vilken produktion ochsysselsättning kan stiillas om lill annan typ av efterfrågan. Effekten blir atlproblemen pä aibetsmarknaden genom en sådan politik oundvikligen kommer attök;i. Vad giiller motion 2088 (fp) villulskoltet tillägga följande. 1 motionen framhälls atl den i finansplanenambitiöst upplagda konjunkiuranpassning-en inte är möjlig an genomföra, bl, a,på grund av att det ekonomiskt FiU1983/84:25 32 statistiska underlaget för en sådan politik ärotillfredsställande. Ulskoltet delar inte denna uppfattning och finner detanmärkningsvärt atl det i motionen inte görs några försök all ens kvalitativtuppskatta hur nedskärningar och andra åtgärder slår på den reala ekonomin,dvs. på produktion, köpkraft och sysselsättning. Del kan i detla sammanhang tilläggas atl i motionenföreslås nedskiir-ningar i budgeten som uppenbart skulle skapa svårigheter altupprätthålla moiionärernas ambition atl kraftfullt bekämpa inflationen. Detgäller t. ex. den kraftiga neddragningen av subventionerna lill livsmedel,avgiftshöjningar i kommunerna till följd av minskade statsbidrag och kraftigahyreshöjningar på grund av minskade bostadssubventioner. 1 motionen hävdas vidare atl förslaget tillbesparingspolilik inte står i strid med en rättvis fördelningspolitik.Utskottet måsle emellertid konstatera all den i motionen valda inriktningen avpolitiken riskerar att förvärra situationen på arbetsmarknaden med negativafördelningseffekter som resultat. De föreslagna åtgärder inom skatteområdet,som närmare behandlas av utskottet i avsnittet om budgetpolitiken, innebärskatleskärpningar för låginkomstlagaie - trots all vi enligl molionärerna nåttskatletaket -och liiitnader lör höginkomsttagarna. Det är en fördelningspolitiksom ulskottel inle kan acceptera. Mol bakgrund av vad som här anförts avstyrker uiskollelmofion 2088 (fp) yrkande I. 1 motion 2524 (c) framhålls atlregeringens budgetförslag inte har någon älsiramningselfekl ulan tviirlom enexpansiv effekt. efter-striivar en i jämförelse med finansplanenmarkant neddragning av budgeiunderskoitet, som enligl motionen bör verkställasunder nu pågående högkonjunktur. Utskottet vill med anledning härav göra följandekonmieniarer. Motionärernas bedömning alt budgelförslagel i årets finansplanskulle ha en expansiv effekt måste, såvitt utskottet förslär, ha sin förklaringi ett miss-försiänd. Älsiramningseffekten /budgei mäts irelation lill en prolongering av 1983/budgei. All måla enåisiramningseffekt genom alt, som motionärerna gör, jämföra budgetunderskottenmellan tvä länder saknar enligl utskottets uppfattning mening. Ulskottelvidhåller sålunda an regeringens budgeiförslag har en efterfrågedämpandeeffekt. Motionärerna kritiserar regeringen för att den inle harlyckats förhindra atl arbetslösheten har ökat. anser molionärerna allregeringens finanspolitiska åtstramning är alldeles för liten. Motionärernaanser sig presentera etl alternativ som innebär långtgående besparingar ochdärmed en budgetmässig åtstramning. Utskottet återkommer till förslagensbudget-miissiga effekter i avsnitlet om budgelpoliliken. 1 motionen görsemellertid inle någon analys av hur dessa åtgärder påverkar sysselsättningen. 1stället talas i allmänna ordalag om all en besparingspolilik inte slår i stridmed en FiU1983/84:25 33 rättvis fördelningspolilik som måsle inriktas på enlångsiktig sysselsätl-ningspolilik.