bet · G701SoU29 · 1983-12-31 00:00:00 — I samma motion uppges slutligen att arbetare, som som över fio år arbetat i miljöer där de inandats högakoncentrafioner av äsbestfibrer, inte får den medicinska kontroll som bordevara en självklarhet. Motionärerna hemställer att regeringen utformar reglersom säkerställer rätten fill medicinsk kontroll av personer som utsatts förasbestfibrer i arbetsmiljön (yrkande 3). Enligt de bestämmelser som har gällt [38 §fordonskungörelsen (1972:595) med trafiksäkerhetsverketsfillämpningsbestämmelser] har byte av bromsbelägg till annat slag änoriginaldelar medfört skyldighet att företa ny registreringsbesiktning avfordonet. Enligt vad utskottet erfar har emellertid trafiksäkerhetsverket (TSV)med verkan fr. o. m. beslutat att medge undantag frånregistreringsbesiktningsskyldigheten om fordons- eller komponentfillverkarenvisar att de krav som uppställs i TSV:s ovan nämnda publikation F 18-1971 äruppfyllda. Det blir alltså lättare att byta asbesthaltiga bromsbelägg tillasbestfria belägg. Utskottet har vidare inhämtat att arbetarskyddsstyrelsenmot bakgrund av TSV:s beslut kommer att hos produktkontroUnämnden anhålla omförbud mot handel med asbesthaltiga bromsbelägg i de fall godtagbara asbestfriasådana finns att tillgå. Enligt vad utskottet erfar finns det asbestfriabromsbelägg, som uppfyller TSV:s krav, till flertalet personbilmodeller. Det förefaller alltså som om syftet med motionerna1983/84:320 och 1983/84:1208 till stor del kommer att tillgodoses. Utskottetvill dock starkt understryka att i den mån det finns godtagbara asbestfriabromsbelägg och friktionselement dessa måste användas och att andraasbesthalfiga motsvarigheter inte får accepteras. Detta gäller ävenbromsbelägg som används till tunnelbanevagnar. Utskottet anser vidare att detkan övervägas att nu införa ett generellt förbud mot att försälja nytillverkadefordon med asbesthaltiga bromsbelägg. Regeringen bör skyndsamt undersöka dennafråga. Det anförda bör ge regeringen till känna. Arbetarskyddsstyrelsens normeringsverksamhet tycks ha haften klart pådrivande effekt när det gäller att ersätta asbest i olika produktermed annat, mindre hälsofarligt material. Vad som tyder härpå är att den svenskaimporten av obearbetad asbest har minskat kraftigt . (1974-1983) har enligt SCB:s statistik importen minskat från till . SoU1983/84:29 37 Beträffande packningar ochfriktionselement finns det, erfar utskottet, infe tillgång tillgodtagbara alternativ till asbest i alla tiUämpningar. Asbesthaltigtpackningsmaterial har fått sin stora användning beroende på att materialetuppfyller höga krav på tekniska prestanda. Detta gäller höga tryck ochtemperaturer, ofta i kombination med aggressiva media. Det har förekommit attasbestfria packningar som används i industrin inte hållit de prestandatillverkaren lovat med följd att fillbud inträffat. a. mot bakgrund häravhar diskussioner förts mellan representanter för industrin, de fackligaorganisafionerna och arbetarskyddsstyrelsen om ett utökat samarbete när detgäller att ersätta packningar som innehåller asbest. Utskottet har fidigare, bl. a. vid /76,uttalat att mycket långtgående åtgärder är befogade för att motverkahälsoriskerna i samband med användningen av asbest och asbesthaltigt material iarbetslivet (bil. 2 till prot. 1975/76:9). Utskottet har ansett aft målet föråtgärderna bör vara aft asbest och asbestprodukfer skall försvinna frånarbetslivet. Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter vilka som huvudregelförbjuder användningen i arbetsUvet av asbest och asbesthaltigt material är ettsteg i denna riktning. Med hänvisning till vad som ovan anförts angåendebromsbelägg och fill det samarbete som påbörjats beträffande packningar anserutskottet inte att det finns tillräckliga skäl för att filisätta en sådanarbetsgrupp som föreslås i motion 1983/84:1615, yrkande 2. Som ovan nämnts har i asbestkungörelsen intagitsbestämmelser om medicinsk kontroll av dem som sysselsätts i vissa angivnaarbeten. För dem som arbetar med byte eUer renovering av bromsbackar ochkopplingslameller med asbesthaltiga friktionselement gäller att de skallläkamndersökas från arbetets början om tiden för dessaarbetsuppgifter regelmässigt motsvarar minst halva arbetstiden förhelfidsanställd (AFS 1983:13, 26 §2). Läkarundersökningen skall omfatta bl. a.lungrönfgenun-dersökning (27§). Utskottet anser att den anknytning fill minst halvaarbetstiden för vissa arbetare som angivits som förutsättning för rätten tillläkarkontroll enligt 26§2 i kungörelsen är olycklig. Vissa arbetstagare kanvara mycket utsatta för asbest även om de inte själva arbetar minst halva tidenhärmed, t. ex. därför att andra i omgivningen sysslar med sådant arbete. Dettatorde förekomma på många reparationsverkstäder. Bestämmelsen kan också geupphov till gränsdragningssvårigheter. Enligt utskottets mening bör utgångspunkten i stället varaatt alla som i sitt arbete utsätts för inandning av asbest bör erbjudasläkarundersökning. När det gäller arbete av här aktueUt slag- byte avbromsbackar etc. - finns enligt utskottets mening inte skäl att behålla det i26 § asbestkungörelsen angivna villkoret om minst halva arbetstiden. Detta börriksdagen med anledning av motion 1983/84:1615 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna. Här kan också nämnas att arbetarskyddsstyrelsen isamarbete med yrkesmedicinska kliniken på ochMotorhälsan i 4 1983/84. SoU1983/84:29 38 avser att inleda ett forskningsprojekt rörandeeffekterna av asbestexposifion hos bilmekaniker. En studie skall genomföras avsamtliga fill Moforhälsan i anslutna bilmekaniker som är över 40 åroch som arbetat inom yrket . Information om arbetsmiljölagstiftning m. m. I motion 1983/84:431 av StenSvensson (m) och () efterlyses åtgärder för aft förbättrainformationen om arbetsmiljölagstiftningen samt en minskad reglering avanställningsvillkoren för ungdomar vid inslussning till industriarbeten(yrkande 3). Som skäl för yrkandet anför motionärerna att många arbetsgivareoriktigt uppfattat arbefsmiljölagstift-ningen som ett hinder för att anställaungdomar. Motionärerna anser att tillämpningsbestämmelserna fortlöpande skallses över, så att en smidig inslussning av ungdomar tUl industriarbeteunderlättas. Bestämmelserna måste självfallet anpassas till den tekniska utvecklingsom pågår, anser motionärerna. Skydds- och säkerhetsanordningar etc. harfillkommit i ökande utsträckning, vilket bör göra det möjligt för allt flerungdomar att betjäna maskiner som tidigare infe kunde anses lämpliga. Dessafrågor bör enligt motionärerna lösas genom en intensifierad information ikombinafion med en minskad reglering via arbetsmiljölagensfillämpningsbestämmelser. De grundläggande bestämmelserna om minderårigas arbeteåterfinns i 5 kap. arbetsmiljölagen. Med minderårig avses i arbetsmiljölagenden som inte fyllt . Regler som berör minderårigas arbete finns även iandra författningar, bl. a. i strålskyddslagen (1958:110), allmännaordningssfadgan (1956:117) och i vägfrafiklagsfiftningen. Enligt arbetsmiljölagen gäller i huvudsak att minderåriginte får anställas för annat än lättare arbete före det kalenderår under vilkethan fyller och inte heller innan han fullgjort sin skolplikt. Han fårinte anlitas till arbete på sätt som medför risk för olycksfall eller föröveransträngning eller annan skadUg inverkan. Närmare bestämmelser om villkoreller förbud för aft använda minderåriga i arbetslivet får utfärdas avarbefarskyddsstyrelsen. Med stöd härav har arbetarskyddsstyrelsen utfärdatkungörelsen (AFS 1980:13) om anlitande av minderåriga i arbetslivet jämtekommentarer. Kungörelsen har ändrats genom AFS 1982:16 som bl. a. reglerardygnsvilan för minderåriga. Utskottet vill till en början erinra om att bestämmelserom minderårigas arbete länge har utgjort en vikfig del av arbetarskyddslagstiftningen.Grundtanken bakom bestämmelserna är aft barn och ungdom inte genom arbete skallutsättas för risker för olycksfall, överansträngning eller annan menliginverkan på hälsa eller kroppsutveckUng. Arbetarskyddsstyrelsen arbetarfortlöpande på att utge reviderade eller helt nya föreskrifter angåendeanordnandet av arbetsmiljön, varvid även de särskilda problem som sammanhängermed anställning av minderåriga beaktas. SoU1983/84:29 39 Information om innehållet i debestämmelser som gäller minderåriga har på sedvanligt sätt skett genomutgivandet av kungörelserna jämte kommentarer, genom artiklar iarbefarskyddsverkefs tidning samt genom yrkesinspektionens löpandekontakter med arbetsgivarna. Även branschorganisafionerna har erhållit vissinformation. Arbefarskyddsstyrelsen har dessutom givit ut ett häfte.Det gäller vår arbetsmiljö, och en broschyr. Så får barn och ungdomar arbeta,vilka i populär form redogör för de arbetsmiljö- och arbetstidsbestämmelser somgäller för minderåriga. Denna informafion finns utgiven även på finska,serbokroatiska, grekiska, turkiska, spanska och arabiska. Arbetarskyddsstyrelsenhar också producerat en stordiaserie. Lär känna arbetsmiljön, samt en film.Minderåriga i arbetslivet, som informerar om dessa frågor. Det kan enligt utskottets mening inte med fog görasgällande att informationen om vilka bestämmelser som gäller i fråga omminderårigas anställning varit bristfällig. Detta konstaterande stårsjälvfallet infe i motsättning till önskemålet att tillsynsmyndigheternafortlöpande måste sträva efter att informationen om arbetsmiljölagstiffningenbåde i det aktuella avseendet och i andra avseenden förbättras. Utskottet vill vidare erinra om aft under anslaget C1Arbetarskyddsstyrelsen har beräknats . för ökadeinformationsinsatser anpassade fill olika målgruppers behov. Med hänvisning fill det anförda avstyrker utskottet mofion1983/84:431 i här aktuell del (yrkande 3). Den framtida inriktningen av arbetsmiljöpolitiken I motion 1983/84:431 av StenSvensson (m) och (), yrkande 1, tas upp frågan om den framtidainriktningen av arbetsmiljöpoliti ken. Motionärerna framhåller att de psykiskapåfrestningarna i arbetslivet måste uppmärksammas i minst lika hög grad som derent fysiska riskerna. Vidare måste personalpolitiken inriktas på att skapaattraktiva arbetsplatser och en positiv inställning fiU arbete och arbetsliv.Mofionärerna uppger bl. a. att sysselsättningen aldrig får bU ett självändamål,utan måste ha till uppgift att säkra produktionen av varor och tjänster. Deanser också att den tekniska utvecklingen skall utnyttjas för att skapa godaarbetsmiljöer. Motionärerna betonar att det tillkommer arbetsmarknadens parter atfinom ramen för arbetsrätts- och arbetarskyddslagstiftningen utformapersonalpolitiken och därmed arbetsmiljöfrågorna. Lagstiftningen skall ocksåreglera minimikraven för en god arbetsmiljö. Inom dessa ramar skall parternapå arbetsmarknaden ha ansvaret för ambitionsnivå och det gemensammaregelsystemefs utformning. I fråga om företagshälsovården uttalas bl. a. attdess tyngdpunkt måste läggas på förebyggande åtgärder. Under det utredningsarbete som föregick tillkomsten avarbetsmiljölagen , ägnades frågan om en god psykosocial arbetsmiljö storuppmärksamhet (se SoU1983/84:29 40 betänkandet SOU 1976:3, Rapporter i psykosociala frågor).I arbetsmiljölagen har intagits bestämmelser i syfte aft främja goda psykosocialaförhållanden på arbetsplatserna. Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdatföreskrifter, AFS 1980:14, Psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön. Beträffande frågan om att i den tekniska utvecklingen taen ökad hänsyn fill arbetsmiljökrav vill utskottet särskilt nämna attverksamheten vid den tekniska högskolan i är starkt arbetsmiljöinriktad. I företagshälsovårdsutredningens slutbetänkande (SOU1983:32) Företagshälsovård för alla fastslås jift den bästa vägen atfåstadkomma bättre arbetsmiljö är en effekfivt förebyggande verksamhet.Betänkandet remissbehandlas f. n. En proposition väntas . Såvitt utskottet kan finna, vilket utskottet ocksåframförde vid behandlingen av eft likartat yrkande av samma motionärer hösten1981 (SoU 1981/82:15 s. 19), står de åsikter som motionärerna framför i frågaom arbetsmiljöpolitikens inriktning i allt väsentligt i överensfämmelse meddef synsätt som präglar det nuvarande arbetet på arbetsmiljöområdet. Medhänvisning härtill och fill vad utskottet ovan anfört anser utskottet att detinte är påkallat med någon åtgärd med anledning av yrkande 1 imofion 1983/84:431. I motion 1983/84:917 av AlfWennerfors m. ft. (m) hemställs att regeringen ges tiU känna vad motionärerna(i motion 916) anfört om yrkesinspektionens verksamhet (yrkande 1 delvis). sistnämnda motionen anför motionärerna, såvitt nu är i fråga, att oaktatdet i det korta perspektivet synes svårt atf göra mer genomgripandeförändringar och besparingar avseende yrkesinspekfionen, verksamhetenemellertid på lång sikt måste anpassa sig fill def kärva statsfinansiellaläget. I motion 1983/84:2071 av m.ft. (c)förordas en avbyråkratisering av arbetarskyddet. Ett bra och rejält arbetarskyddär betydelsefullt för både individ och samhälle, anför motionärerna. Därför ärdet viktigt att bl. a. yrkesinspektionens arbete kan koncentreras på de mestväsentliga uppgifterna. Det är angeläget att det fakfiska behovet och inteformella mallar beträffande besöksfrekvens m. m. får styra yrkesinspekfionensarbete. Den uppsökande verksamheten bör enligt mofionärerna i ökad utsträckninginriktas på åtgärder som långsikfigt kan eliminera risker för hälsa och miljö.De anser också att arbetsfidslagsfiftningen lett fram fill en hel delbyråkrati, bl. a. genom kravet från arbetarskyddsstyrelsen att s.k. mertidmåste registreras i en särskild bok utöver den normala arbetstidsmätningen. Inom ramen för ett treårsprojekt pågår, som ovan nämnts(s. 26) ett arbete vid arbetarskyddsstyrelsen med att omarbeta äldreförfattningar till föreskrifter enligt arbetsmiljölagen. Arbetet kommer attmedföra en halvering av SoU 1983/84:29 41 antaletföreskrifter vilket i sig bör leda till en minskad byråkratisering. Närdet gäller arbetstidslagstiftningen har förenklingar skett bl. a. genom attbeslut i vissa ärenden har decentraliserats fill yrkesinspektionen. Tidsvinstenför den sökande bör därvid ha ökat. Beträffandeeffektiviteten i arbetsmiljöarbetet anför arbetsmarknadsministern bl. a.följande under anslaget C1 Arbetarskyddsstyrelsen i budgetpropositionen (s.148): Regeringens målsättning är att upprätthålla en högambitionsnivå i arbetsmiljöarbetet trots det kärva statsfinansiella läget. Detinnebär atf skärpta krav måste ställas på arbetarskyddsverket när det gälleratt utnyttja resurserna effektivt och ändamålsenligt. Det gäller såvälföreskrifts- och forskningsverksamheten vid styrelsen som inspektions- ochfillsynsarbetet ute på fältet. Detta kan åstadkommas dels genom att omfördelaresurserna så att insatserna i första hand koncentreras fill de områden däråtgärder framstår som allra mest angelägna, dels genom att förbättra underlagetför planering och styrning av verksamheten. En vikfig utgångspunkt vidprioriteringen är enligt min mening aft resurserna styrs till de områden där destörsta riskerna och allvarligaste problemen finns inom arbetsmiljön. Under anslaget C 3 anförarbetsmarknadsministern vidare (s. 155): Det förhållandet att stora arbetsmiljöproblemfortfarande finns gör det angeläget att de knappa resurserna användsändamålsenligt och att yrkesinspektionens insatser koncentreras fill deområden där behovet av arbefsmil-jöförbättrande åtgärder är störst. Strävandenaatt öka effektiviteten i den regionala tillsynsverksamheten måste fortsätta. Arbetarskyddsstyrelsen har i sinanslagsframställning anfört att de områden där risker och belastningar förarbetstagarna bedöms som särskilt allvarliga kommer att prioriteras medanproblem av komfortkaraktär får stå tillbaka. Arbetsmarknadsministern anför ibudgetpropositionen aft denna prioritering enligt hennes mening är riktig (s.156). Ibudgetpropositionen uppges att en särskild utredare (1983:04) tillkallatsmed uppgift att göra en översyn av yrkesinspektionen och den kommunalatiUsynen. Enligt direktiven (Dir. 1983:35) bör översynen omfatta bl. arationaliserings-, effektiviserings- och decenfraliseringsfrågor. Avreglerings-och avbyråkratiseringsfrågor på bl. a. arbetarskyddefs område behandlas f.n.dels stat-kommunberedning (Dir. 1983:30), dels i den i november 1983av chefen för industridepartementet tillkallade arbetsgruppen med uppgift attgöra en översyn av den statliga normgivningen gentemot arbetslivet. Utskottetanser inte att det finns skäl för att uttala sig för långsiktigabesparingar inom yrkesinspektionen. Motion 1983/84:917 yrkande 1 avstyrksdärför. Med hänvisning till denovan lämnade redovisningen anser utskottet SoU1983/84:29 42 vidare atf syftet med motion 1983/84:2071 fillgodoses utannågon åtgärd. Motionen avstyrks således. Såsom nämnts i föregående avsnitthar regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att göra en översynav yrkesinspektionen och den kommunala tillsynen. Bakgrunden härtiU är aftsocialutskottet i betänkande SoU 1980/81:24 framhållit att huvudmannaskapet förtillsynen av arbetsmiljön på de mindre arbetsställena borde föras över frånkommunerna fill yrkesinspektionen. EnUgt utskottet skulle emellertid enförutsättning för ett sådant beslut vara att de ekonomiska konsekvenserna avbeslutet klarlades och att överenskommelser kunde träffas mellan regeringen ochSvenska kommunförbundet. Frågan om ändrat huvudmannaskap har även senarebehandlats av socialutskottet (SoU 1981/82:39 och SoU 1982/83:29). Medanledning av ställningstagande anförde arbetsmarknadsministern iförra årets budgetproposition (prop. 1982/83:100, bil. 12) aft hon inte ansågdet riktigt att genomföra en så omfattande reform utan aft denna först belystsinom ramen för en översyn av den totala tillsynsverksamheten. I juli 1983tillkaUades så den särskilde utredaren (1983:04) som omnämnts i föregåendeavsnitt. Enligt direktiven bör utredaren som ett led i övervägandena omhuvudmannaskapet för den kommunala tillsynen också pröva för- och nackdelar meden ändrad distriktsindelning (Dir. 1983:55). I motion 1983/84:1209 av m.ft. (s) yrkas attKristianstads län skall få ett eget yrkesinspekfionsdisfrikt. Motionärernaframhåller aft det i betänkandet (Ds A 1979:4), Yrkesinspektionensdistriktsindelning, föreslogs en delning av yrkesinspektionsdistrikt ochatt således län skulle bilda ett eget distrikt. Enligt mofionärernas mening bör den nu tillsatte särskildeutredaren beakta de förslag till ändrad disfriktsindelning för som ladesfram i nämnda betänkande. Utskottet anser att det är angeläget med en snar lösningpå frågan om yrkesinspektionens disfriktsindelning. Regeringens prövning avutredarens kommande förslag bör emellertid avvaktas innan tarsfäUning i saken. Motionen avstyrks därfcir. Anskaffning av vetenskaplig apparatur förarbetarskyddsstyrelsen Arbetsmarknadsministern anför ibudgetpropositionen (s. 150) att arbetarskyddsstyrelsen tidigare tilldelatsvissa medel för anskaffning av veten-skapUg apparatur. Under de två senastebudgetåren har finansieringen av anskaffning och underhåll av vetenskapligapparatur dessutom skett genom att regeringen ställt medel till styrelsensförfogande ur arbetarskyddsfonden. Tillgång till en modern och väl fungerandeutrustning är enligt arbetsmark- SoU 1983/84:29 43 nadsministernen förutsättning för att forskningsverksamheten skall kunna hålla en högkvalitet. Arbetsmarknadsministern anser att def nu är hög tid att finna en merlångsiktig lösning beträffande finansieringen av styrelsens vetenskapligaapparatur, och hon föreslår därför att medel för anskaffning av merkostnadskrävande vetenskaplig apparatur förs upp under ett särskiltreservationsanslag som anvisas arbetarskyddsstyrelsen under tionde huvudtiteln.Med en sådan anslagskonstruktion blir det enligt arbetsmarknadsministernmöjligt att avsätta medel motsvarande rimliga avskrivningskostnader samt attutnyttja resurserna över budgetårsgränserna. Underavsnitt C 2 i budgetpropositionen (bil. 12 s. 152) hemställs att tillArbefarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för budgetåret1984/85 anvisas ett reservationsanslag av . Dessa resurser harfrigjorts genom omprioriteringar inom verksamhetsområdet. Några till dettaförslag direkt hänförliga motioner föreligger inte. Utskottet har ingen erinranmot medelsanvisningen. Under avsnitt C 3 i budgetpropositionen (bil. 12 s.152) hemställs att till yrkesinspektionen för /85 anvisas ettförslagsanslag om . Förslaget innebär att huvudförslaget intetillämpas fullt ut för yrkesinspektionen. Huvudförslaget innebär att anslagenhar pris- och löneomräknats och därefter minskats . Med hänsyn till dehöga krav som ställs på yrkesinspektionen anser arbetsmarknadsministern attyrkesinspektionen utöver huvudförslaget bör tillföras vissa medel för i förstahand inspekterande personal. Arbetsmarknadsministern föreslår därför att yrkesinspektionengenom omprioriteringar inom arbetarskyddsverket tilldelas ytterligare 1,8 milj.kr. Någratill förslaget direkt hänförliga motioner föreligger inte. Utskottet har ingenerinran mot medelsanvisningen. Utredningen (A 1979:01) rörande information om riskeri arbetsmiljön, , avlämnade betänkandet (SOU 1982:30)Information om arbetsmiljörisker med bilagorna (SOU 1982:31) Värdering avrisker i arbetsmiljön och (SOU 1982:32) Arbetsmiljöinformation - påverkan,behov och utbud. Betänkandet har remissbehandlats. Ibudgetpropositionen (s. 63) bereds tillfälle att ta del av vadarbetsmarknadsministern anfört om betänkandet Information om arbefsmiljörisker. Vissaav de avsnitt som arbetsmarknadsministern tar upp vid behandlingen avINRA-utredningens betänkande har behandlats av utskottet tidigare i dettabetänkande. Det gäller kemikommissionens arbete (ovan s. 27), SoU1983/84:29 44 sekretessfrågor (ovan s. 15) och utbildning i arbetsmiljöfrågor(ovan s. 12). Dessa avsnitt berörs därför inte här. I övrigt anför arbetsmarknadsministern bl. a. följande.När det gäller bevakningen av kunskapsutvecklingen beträffandearbefsmiljörisker anser att arbetarskyddsfonden bör kunna ökasina insatser. För arbetarskyddsstyrelsens del framhåller utredningen såvitt nuär i fråga betydelsen av eft väl utvecklat samspel mellan forskningsavdelningenoch tillsynsavdelningen. Arbetsmarknadsministern har inga erinringar motIN-RA:s synpunkter i denna del. INRA har vidare presenterat flera förslag som innebärvidgade uppgifter för arbetarskyddsfonden när det gäller bevakning ochredovisning av forskning på arbetsmiljöområdet. Ett förslag innebär att fondenåläggs att svara för redovisning och spridning av resultat även av annan svenskarbetsmiljöforskning som bedrivs med samhällets stöd. Arbetsmarknadsministern anser att förslaget kräverytterligare belysning, bl. a. i vad avser kostnaderna för och finansieringen avverksamheten, m. fl. Hon är därför inte beredd att förorda eftgenomförande av förslaget. Ett annat förslag som INRA fijrf fram i syfte attförbättra överblicken över svensk arbetsmiljöforskning är attarbetarskyddsfonden utses aft svara för bevakning och inrapportering av de uppgifteri databasen (Index), som avser svenskarbetsmiljöforskning. Arbetsmarknadsministern uppger att hon erfarit att ettsamarbete på biblioteks- och dokumentafionsområdet inletts mellanarbetarskyddsstyrelsen och för att effekfivisera ochrafionalisera verksamheten. Enligt arbetsmarknadsministerns uppfattning börresultatet av detta samarbete avvaktas innan slutlig ställning tas till fråganom SERIX-databasens framfid. Hon kan således inte biträda utredningens förslag. Enligt INRA saknas det eft organ som både hartillfredsställande täckning av arbefsmiljöfrågor i sitt litteratur- ochdokumentafionsbestånd och dessutom möjlighet att ge utåtriktad service. INRAföreslår därför atf ett s. k. ansvarsbibliotek med nationellt ansvar förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning i arbetsmiljöfrågor utvecklasvid arbetarskyddsstyrelsen. Arbetsmarknadsministern anser förslaget om att utvecklaett ansvarsbibliotek på arbetsmiljöområdet angeläget. I samband medbehandlingen av anslaget C 1 Arbetarskyddssfyrelsen föreslås attarbetarskyddsstyrelsen tilldelas . för detta ändamål.