bet · G701AU1 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:1 Utskottet behandlar i detta betänkandesju motioner som rör olika frågor inom den statliga personalpolitiken. I två motioner, 821 av () och () och 1049 av (vpk) och (vpk), begärs en översynav reglerna rörande förordnandepension som gäller för ett antal högre tjänsterpå det statliga området. Motionärerna är kritiska mot bristen på samordningmellan förordnandepensionen och lön från privat och sektor. Utskottethänvisar till att frågan om förordnandepensionerna kommer att ses över av dennytillsatta kommitté som skall utreda de statliga myndigheternasledningsorganisation. Motionerna bör därför inte föranleda någon ytterligareåtgärd. Vpk:s företrädare i utskottet reserverar sig för bifall till motionerna. m. fl. (c) har väckt en motion 1518 medförslag om utredning av det sociala skyddet vid deltidsarbete. Motionenavstyrks med hänsyn till dels redan genomfört utredningsarbete, dels attflertalet kvarstående ojämnheter på detta område rör avtalsbestämda förmåner. Utskottet avstyrker även två andra motioner med hänvisningtill att det rör frågor som bör handhas av de avtalsslutande parterna. Detgäller motion 501 av m. fl. (s) om att utmärkelsen skall kunna utgå i form av trätelefonenDiavox och motion 1516 av () om vissa påstådda orättvisor på detstatliga pensionsområdet. () begär i motion 152 större öppenhet i detförfarande som föregår regeringens tillsättning av de s. k.anmälningstjänsterna. Motionen avstyrks med hänvisning till att nya regler meddetta syfte har beslutats av regeringen. Fr. o. m. skallmyndigheterna således använda sig av s. k. intresseannonsering vid rekryteringav dessa chefstjänster. Vissa undantag från denna regel har dock gjorts för bl.a. ett anta) högre juristtjänster. Moderata samlingspartiets företrädarereserverar sig till förmån för bifall till motionen. Utskottet behandlar avslutningsvis motion 2058 av StigGustafsson m. fl. (s) om åtgärder för förbättrad anställningstrygghet förstatsanställda. Motionen avstyrks med hänvisning till det preliminäratrygghetsavtal som slutits på det statliga området och som i sin slutliga formavses träda i kraft . AU1983/84:1 2 1982183:152 av () I motionen yrkas att uttalar att de s. k.anmälningstjänsterna tillsätts efter samma förfarande som gäller för de s. k.förslagstjänsterna. 1982/83:501 av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att trätelefonen Diavox ingårsom alternativt förtjänsttecken. 1982/83:821 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen angående en översyn avreglerna rörande förordnandepension. 1982/83:1049 av (vpk) och (vpk) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande översyn av detstatliga systemet med förordnandepension. 1982/83:1516 av () I motionen yrkas att som sin mening uttalar attåtgärder bör vidtas för att undanröja sådana orättvisor för stats- ochkommunalanställda som anförts i motionen. 1982/83:1518 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen hemställerom en översyn av de deltidsarbetandes villkor, i första hand på den statligaarbetsmarknaden. 1982/83:2058 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som anförts i motionen öm arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för statsanställda. Tillsättning av vissa högre statliga chefstjänster I motion 152 tar ()upp frågan om förfarandet vid tillsättning av vissa högre statligachefstjänster. Motionären framhåller att kravet på full offentlighet och insynär en viktig garanti för att tillsättande av tjänst sker enbart på sakligagrunder. I motionen begärs därför att de s. k. anmälningstjänsterna tillsättsefter samma förfarande som gäller för de s. k. förslagstjänsterna. AU1983/84:1 3 Grundläggande bestämmelser omtillsättning av statliga tjänster finns i regeringsformen och i lagen(1976:100) om offentlig anställning. Enligt regeringsformen (11 kap. 9 §) skallsådana tjänster tillsättas av regeringen eller av den myndighet som regeringenbestämmer. Där anges även att hänsyn skall tas endast till sakliga grunder somförtjänst och skicklighet. Det är därmed fastslaget att tjänstetillsättningarskall göras på objektiva grunder utan hänsynstagande till ovidkommandeomständigheter. Närmare föreskrifter om anställningsförfarandet skallenligt lagen om offentlig anställning (4 kap. 8 §) meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. Sådana föreskrifter finns bl. a. ianställningsförordningen. De av regeringen tillsatta tjänsterna är av tre slag,nämligen verkschefstjänster m. fl., anmälningstjänster och förslagstjänster. Verkschefstjänster r)i. fl. tillsätts utan föregåendeansöknings- eller anmälningsförfarande. Frågor om deras tillsättande tas avregeringen upp formlöst på föredragning av departementschefen eller annatstatsråd. Till denna grupp hör de högsta tjänsterna inom statsförvaltningen somverkschef, landshövding, justitieråd, regeringsråd, president i hovrätt ochkammarrätt, justitiekansler, riksåklagare, överdirektör, högre militär chef m.fl. De s. k. anmälningstjänsterna tillsätts efter en speciellanmälan som i allmänhet skall göras av chefen för den aktuella myndigheten.Anmälningen innebär att regeringen underrättas om att en tjänst har blivitledig och bör återbesättas. Anmälningsförfarandet är oreglerat och kan ske mereller mindre informellt. Ofta kompletterar verkschefen sin anmälan med enrekommendation till förmån för en viss kandidat. Till anmälningstjänsterna hörtjänster som avdelningschef och därmed jämförbara tjänster på verksledandeeller motsvarande nivå, t. ex. tjänst som skolråd, hovrätts- ellerkammarrättslagmän, lagmän i någon av de tre största tingsrätterna och länsrätterna,biträdande riksåklagare och överåklagare. Dit hör också det stora antalettjänster närmast under verksledningsnivå, dvs. generellt sett byråchefstjänsteroch vissa ordinarie tjänster som tillsätts med förordnande för bestämd tid. Tillsättning av anmälningstjänsterna behövde tidigare inteföregås av något ansökningsförfarande. I utredningen (Ds B 1982:4) Statligachefsfrågor föreslås dock ett öppnare tillsättningsförfarande. En sådanöppenhet har enligt utredningen ett värde i sig. Den medverkar till att stärkaallmänhetens förtroende för myndigheterna och ansluter f. ö. till den unikaoffentlighetsprincipen som traditionellt präglar den svenskastatsförvaltningen. Vidare konstaterades bl. a. att det är av principiell ochpraktisk betydelse att den ofta vida krets av presumtiva lämpliga kandidatersom kan finnas till många statliga tjänster - dock knappast till de allrahögsta chefstjänsterna (verkschefer m. - ges tillfälle att anmäla sittintresse för en ledig post. AU1983/84:1 4 Efter förslag av utredningen beslötregeringen att efter skall tillsättningen av enanmälningstjänst föregås av s. k. intresseannonsering. Den lediga tjänstenskall således om inte särskilda skäl föranleder annat annonseras i Post- ochInrikes Tidningar. Annonsen bör dessutom införas i myndighetens personaltidningoch anslås på dess anslagstavla. I annonsen skall de som är intresserade avanställningen uppmanas att skriftligen eller muntligen ge sig till känna hosmyndigheten. Föreskrifter om intresseannonseringen har tagits in ianställningsförordningen (10 a §). Syftet med reformen är att genom en störreöppenhet bredda rekryteringsunderlaget inför tillsättningen av chefstjänsteroch därigenom underlätta chefsrörligheten inte bara mellan myndigheternainbördes utan också mellan myndigheterna och övriga sektorer avarbetsmarknaden. Regeringen har för en del tjänster gjort undantag frånregeln om intresseannonsering. Sådana undantag framgår av myndigheternasinstruktioner. Bland de tjänster som har undantagits märks hovrättslagmän,kammarrättslagmän, lagmän i , och tingsrätter samtlagmän vid länsrätterna i . Undantag har också gjorts för bostadsdomare och hyresråd. De s. k. förslagstjänsterna tillsätts efter ett i bestämdordning upprättat förslag av en myndighet under regeringen, ibland en speciellförslagsnämnd. Till denna grupp hör t. ex. professurer, en del domartjänsteroch vissa läkartjänster. Dit hör också bl. a. tjänster som avdelningschef,länspolischef, enhetschef m. fl. För flertalet av dessa tjänster skall regelmässigt ettanställningsförfarande tillämpas. Regler härom återfinns i 10 §anställningsförordningen. I enlighet härmed skall myndigheten utfärda enledigkungörelse i Post- och eller, efter medgivande avregeringen, i annan publikation och dessutom anslå kungörelsen på myndighetensanslagstavla. Efter ansökningstiden, som är , skall myndighetenföreslå den sökande som bör få tjänsten. I bland skall också anges vilkakandidater som bör komma i andra och tredje rummet. Myndighetens förslag skallgenast anslås på myndighetens anslagstavla. Förslaget kan överklagas. m. fl. (s) föreslåri motion 501 att utmärkelsen alternativt skall kunna bestå av trätelefonen Diavox. Enligt motionärernaskulle det bli en populär gåva för de anställda och dessutom vara en stimulansför det statliga företag som tagit fram denna produkt. AU1983/84.1 5 Enligt kungörelsen om utmärkelsen(1974:225, senast ändrad1981:733) skall utmärkelsen tilldelas den som visat nit och redlighet såsomanställd hos staten under . Om den anställde avgår med pension ellerom annan särskild anledning föreligger kan utmärkelsen komma i fråga redanefter anställning. Med anställning hos staten jämställs anställning hosskogsvårdsstyrelse samt, om inte särskilda skäl föranleder annat, anställning iverksamhet som har blivit förstatligad. Utmärkelsen består av ett ur, ett signerat konstglas elleren medalj efter den belönades val. erhöll 5 815 personer utmärkelsen.Av dessa valde medalj, ur och kristallskål. har tidigare behandlatförslag om ändring av reglerna för tjänsteutmärkelsen . Vid 1978/begärdes i en motionen utredning av flera alternativ till de nuvarande tjänsteårsgratifikationerna.Motionärerna tänkte i första hand på möjligheten för den som är berättigad tillgratifikation att få översänt en motsvarande penningsumma till ettinternationellt ändamål eller till någon form av hjälpverksamhet.Arbetsmarknadsutskottet anförde i sitt av godkända betänkande (AU1979/80:1), liksom vid tidigare tillfällen då ändringar av reglerna förutmärkelsen aktualiserats, att hithörande problem i första hand bör lösas avstaten och de anställdas organisationer gemensamt. Utskottet var därför inteberett att föreslå att skulle ta något initiativ i frågan. () och () tar i motion 821 upp frågan om samordning mellan lön från förvärvsarbeteoch pension för vissa tjänstemän inom den statliga förvaltningen. Det gällerett antal högre tjänster som tillsätts med förordnande på bestämd tid.Innehavarna av dessa tjänster har om deras förordnande upphör eller inteförnyas rätt till s. k. förordnandepension. Denna pension reduceras inteenligt motionärerna om den avgående tjänstemannen får nytt arbete utanför denstatliga eller kommunala sektorn. Motionärerna hänvisar till hur denna frågahar lösts för bl. a. politiskt förtroendevalda inom den kommunala sektorn.Detta synsätt bör också tillämpas på dessa tjänster. I motionen föreslås attreglerna för förordnandepension ses över i syfte att undvika pensionsförmånersom är 1* 1983/84. AU1983/84:1 6 Det bör ankomma på regeringen attavgöra formerna för översynen. Även (vpk) och (vpk) kräver imotion 1049, med i huvudsak samma motivering, att en översyn görs av detstatliga systemet med förordnandepension. Gällande regler in. I förordningen (1959:288) omförordnandepension föreskrivs vissa tillägg till och undantag frånbestämmelserna i allmänt pensionsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän(allmänna pensionsavtalet). Förordningen tillämpas på sådana ordinarietjänstemän som tillsätts med förordnande för bestämd tid med undantag förmilitära tjänster och tjänster som avses i tjänsteförteck-ningsavtal förundervisningsområdet (TFU) och tjänst som rektor vid statliga högskoleenheter. En förordnandetjänsteman som lämnar sin tjänst före pensioneringsperiodensnedre gräns har rätt till förordnandepension i stället för egenlivränta omtjänsten har innehafts i oavbruten följd. Detta gäller även omtjänstemannen fått förordnandet upphävt på egen begäran före förordnandetidensutgång eller om tjänstemannen, när förordnandet löper ut efter eget önskemål,inte får det förnyat. En förutsättning för rätten till förordnandepension ärdock att förordnandetjänstemannen inte övergår till annan anställning medstatlig pensionsrätt eller till anställning med sådan ickestatlig pensionsrättmed vilken samordning skall ske. Tjänsteman som haft förordnande än harrätt till förordnandepension motsvarande förtidspension om anledningen till avgångenär en annan än egen önskan. En förutsättning är dock att han eller hon inteövergår till annan tjänst med statlig pensionsrätt. Om förordnandet, sominnehafts än , upphävs eller inte förnyas på tjänstemannensegen begäran kan förordnandepension motsvarande förtidspension ändå utgå omavgången anses önskvärd från allmän synpunkt. Har tjänsten innehafts utgår helförordnandepension. Sådan pensions normalbelopp är av pensionsunderlaget.Om förordnandetjänsten innehafts mindre än minskas pensionen med 1/160för varje full fjärdedel av år, varmed den tid tjänsten innehafts , dock med högst 24/160 eller . Om tjänstemannen avgår på grund avegen önskan och har innehaft tjänsten mindre än och inte uppnått minskas pensionen med en sjättedel för varje påbörjat antal av fem årvarmed levnadsåldern vid avgången understiger , dock med högst tresjättedelar. Förordnandepensionen utgår normalt fr. o. m. dagen efteravgången från tjänsten. I vissa fall utgår betalningen dock först frånpensioneringsperiodens nedre gräns. Det gäller då tjänstemannen på egen begäranfått förordnandet upphävt före pensioneringsperiodens nedre gräns eller då haneller hon inte AU 1983/84:1 7 fått förordnandet förnyat efter eget önskemål och fråga ärom förordnandepension som motsvarar förtidspension. Detsamma gäller dåtjänstemannen har rätt till förordnandepension som motsvarar förtidspensionutan hinder av att han eller hon i samband med avgången går över till annantjänst med statlig pensionsrätt. Antal förordnandepensioner som beviljats på det statligaområdet t. o. m. framgår avnedanstående sammanställning. vid beviljandet Antal i % 65 - 29 27,6 55 - 18 17,2 50 - 6 5,7 45 - 4 3,8 Det övervägande antaletförordnandepensioner () har utgått till personer som varit . För den inom riksdagsförvaltningen som har förordnande förbestämd tid tillämpas i pensionshänseende en ordning som helt motsvarar den somgäller för förordnandetjänstemännen på det statliga området. Heltidssysselsatta förtroendevalda inom kommuner ochlandsting Enligt rekommendation frånKommunförbundet resp. skall egenpension i form avvisstidspension utgå till förtroendevald som avgår vidutgången av eller . Pensionen utgår avpensionsunderlaget multiplicerat med den för pensionen gällandetjänstetidsfaktorn. Pensionen skall samordnas med andra inkomster. Har denförtroendevalde efter avgången inkomst på grund av anställning, offentligtuppdrag eller annat förvärvsarbete skall visstidspensionen minskas avsådan inkomst multiplicerat med tjänstetidsfaktorn. Från minskningen undantasdock ett belopp som motsvarar basbeloppets storlek. Regeringen tillsatte enkommitté med uppgift att se över de statliga myndigheternasledningsorganisation (dir. 1983:48). Arbetets tyngdpunkt skall ligga påfrågorna hur ledningen för myndigheterna bör utformas för att garantera dessaseffektivitet och en god samhällsservice samt möjliggöra medborgerlig insyn ochpåverkan. När det gäller verkschefernas ställning skall utredningen enligt sinadirektiv överväga om den nuvarande AU1983/84:1 8 ordningen för förordnande och entledigande av verkschefer,inräknat pensionsfrågorna, är den mest ändamålsenliga eller om regler ochpraxis bör ändras i något hänseende. Förordnandeperiodernas längd skallgranskas, likaså längden av de sammanlagda perioderna i samma tjänst. Vissa frågor inom den statliga pensioneringen I motion 1516 begär () att åtgärder vidtas för att undanröja vissa påstådda orättvisor när detgäller pensionsförmåner för statsanställda. Motionären tar upp tre fall därskillnader kan förekomma mellan privattjänstemän och offentliganställda ochmellan offentliganställda inbördes. Tvåstatstjänstemän i samma lönegrad går i pension strax före (A) resp. efter (B). Trots att B på grund av har någothögre avgångslön får A högre pension än B. Riksdagenbeslutade om en extra höjning av basbeloppet med . o. m. . Det höjda basbeloppet används dock endast som underlag vidberäkning av folkpension och ATP, medan det ursprungliga basbeloppet liggertill grund för beräkning av den statliga kompletteringspensionen. Genom dettaförfarande missgynnas enligt motionären pensionerade tjänstemän från offentligtjänst. Statsanställdai de högre inkomstklasserna kan göra en stor personlig vinst genom att någonmånad före pensionering säga upp sin anställning. I ställetför tjänstepension utgår därmed ATP, folkpension och livränta. Dessa förmånerkan tillsammans bli betydligt större än om den anställde valt att stå kvar isin befattning och avgå med pension. Regler för statlig tjänstepension Tjänstepension till statliga ochvissa andra tjänstemän regleras i allmänt pensionsavtal slutet den 3 december1974. I avtalet anges de avsnitt i statens allmänna tjänstepensionsreglemente(SPR) och anslutande författningar som skall gälla som kollektivavtal. Rätten till tjänstepensionsförmåner omfattar rätt tilldels egenpensionsför-måner, vilka utgörs av egenpension (ålderspension,sjukpension, förtidspension) och egenlivränta (ålderslivränta,förtidslivränta), dels familjepensionsförmåner, vilka utgörs av familjepensionoch familjelivränta. Tjänstepensionsförmånerna är bruttopensionsförmåner.Därmed menas att de samordnas med den allmänna pensionen (folkpension, allmäntjänstepension m. m.). Undantag från denna regel är egenlivränta som är ennettoförmån. Den samordnas således inte med utgående socialförsäkringsförmåner. Vidberäkning av egenpensionsförmånens storlek tas hänsyn till löneun- AU1983/84:1 9 derlag och tjänstetidsfaktor. Nedan lämnas en kortfattadredogörelse för dessa begrepp. Löneunderlag för tjänstepension (pensionsunderlag)beräknas på grundval av den pensionslön enligt statens pensionslöneförordning(1959:286) som gällt för arbetstagaren före avgångsåret.Pensionslönen utgör i princip den högsta månadslönen inom lönegraden. Ipensionslönen inräknas dock icke mer än hälften av det belopp varmedmånadslönen överstiger av det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring som gäller vid årets ingång. Belopp som överstiger avbasbeloppet medräknas inte. Pensionslönen ökas efter vissa regler, omarbetstagaren haft extra tjänstetidsklass eller vissa lönetillägg som ärpensionsgrundande. Löneunderlag för livränta (livränteunderlag) utgör avdet pensionsunderlag som skulle ha gällt om avgånen hade avsetttjänstepension. Med tjänstetidsfaktor avses i princip förhållandet mellandet antal tjänsteår som arbetstagaren får tillgodoräkna sig och del antaltjänsteår som erfordras för hel tjänstepensionsförmån. Vid heltjänstepensionsförmån är tjänstetids-, faktorn lika med 1. Egenpensionsförmånens storlek (normalbelopp) bestäms pågrundval av arbetstagarens tjänstetidsfaktor och hans pensionsunderlagalternativt livränteunderlag. Normalbeloppet av hel egenpension är avpensionsunderlaget. Till egenpensionens normalbelopp läggs fr. o. m. den månadvarunder den pensionsberättigade fyller ett särskilt belopp(egenpen-sionstillägg). Tilläggsbeloppet utgör av det basbelopp somgäller för den månad då tilläggsbeloppet börjar utgå. Normalheloppet av hel egenlivränta är lika med summan avdels av livränteunderlaget till den del detta inte överstiger en tolftedelav det basbelopp som gällde vid ingången av året föreavgångsåret, dels av återstående del av underlaget. Egenpensionen och egenlivräntan är värdesäkrade genomanknytning till basbeloppet. Värdesäkringen sker med utgångspunkt i detbasbelopp som gällde för juli månad året före avgångsåret. Någon värdesäkringav egenliv-räntans normalbelopp finns inte för tiden från anställningensupphörande t. o. m. året före det år förmånen börjar utbetalas. Reglerna för beräkning avbasbeloppet finns i 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Före år1981 fastställdes basbeloppet för på grundval av före den månad basbeloppet avsåg att gälla. beslöt om ändring avberäkningsgrunderna vid fastställande av basbeloppet (prop. 1980/81:20, SfU14). Ändringen innebar att man vid beräkningen av förändringar i det allmännaprisläget inte längre tog hänsyn till indirekta skatter, tullar, avgifter ochändringar i energipriser AU1983/84:1 10 samt att tillägg gjordes för subventioner. De ändradereglerna tillämpades första gången vid fastställande av basbeloppet för januari1981. Fr. o. m. fastställs basbeloppet engång i stället för som (prop.1981/82:50, SfU 6). Basbeloppet räknas nu fram genom en jämförelse mellan dettal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i november året föredet år som basbeloppet avser och prisläget . har basbeloppet fastställts till . Beslutet att fastställa basbeloppet endast en gång per årmedför att ingen kompensation utges under det löpande kalenderåret för deprisstegringar som sker . beslöt om en återgång till deursprungliga bestämmelserna för beräkning av basbeloppet (prop. 1982/83:55, SfU13). Dessa regler, som således fullt ut tar hänsyn till förändringar i detallmänna prisläget, gäller fr. o. m. . Ändringen slår därmedigenom första gången vid beräkningen av basbeloppet för . Basbeloppet skall även fortsättningsvis fastställas förkalenderår. För att ge en viss kompensation för prisökningar beslötssamtidigt att en extra höjning av pensionsbeloppen skulle genomföras den 1januari 1983. Höjningen fick formen av ett särskilt tilläggsbelopp tillbasbeloppet på . Det innebär att vid beräkning av de pensionsförmåner ochdärmed jämförliga ersättningar som utbetalas från den allmänna försäkringenskall det fastställda basbeloppet som gäller fr. o. m. höjasmed . innebär detta en höjning från . till 19 700kr. Lagen (1982:1232) om tilläggsbelopp till basbeloppet vidberäkning av pensionsförmåner gäller vid beräkning av bl. a. folkpension,allmän tilläggspension, pensionstillskott, hustrutillägg och livränta. Däremotomfattar lagen inte beräkning av kompletteringspensionen inom ramen för denstatliga tjänstepensionen. Denna del regleras i avtal mellanstatens arbetsgivarverk och de statsanställdas organisationer. I enlighet härmed skall fr. o. m. denstatliga bruttopensionsförmånen minskas med socialförsäkringsförmåner somberäknas utan hänsyn till det särskilda tilläggsbeloppet till basbeloppet. Förden som har rätt till statlig bruttopensionsförmån utges iförekommande fall ett engångsbelopp som svarar mot fem gånger skillnaden mellanförmånens månadsbelopp efter ovan vidtagna ändring och månadsbeloppet före ändringen. Den statliga egenpensionen i formav ålderspension beräknas i princip efter följande formel: 0.65 X löneunderlagetx tjänstetidsfaktorn x basbeloppsfaktorn AU1983/84:1 11 I sammanhanget bortses frånhöjningar av pensionen på grund av lönetillägg och tilläggsbelopp tillpensionen. För att illustrera det i motionen påtalade förhållandet omolikheter i pensionsutfallet jämförs nedan den beräknade pensionen för tvåstatstjänstemän som går i pension (A) resp. (B).Löneunderlaget beräknas utifrån den högsta tjänstetidsklassen i lönegrad 25.Tjänstetidsfaktorn antas vara 1 i båda fallen. B är basbeloppets storlek denmånad som beräkningen avser. A:s pension: 0,65 x 12 910 x -z------- = 0,47 B dec.1982 17 800 j,,|i ,982 B:s pension: 0,65 x 13 335 x tttttM--- = 0,45 B dec.1983 19 400 j,|i ,983 Som framgår av beräkningen ovankommer A att få högre pension än B trots att B går i pension senare och med ettstörre pensionsunderlag.