bet · G701SoU19 · 1983-12-31 00:00:00 — omanslag till Vissa myndigheter m.m. (prop. 1983/84:100 bil.7 delvis) I betänkandet behandlas regeringens i proposition1983/84:100 bil. 7 () framlagda förslag om anslag /85 under avsnitt E. Vissa myndigheter m. m. I anslutning till häraktuell del av propositionen behandlas vissa motioner. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisningar under anslagen i avsnitt E. Under anslagsrubriken 1. Socialstyrelsenbehandlar utskottet motionsförslag om registrering av uppgifter ompatienternas yrken m.m. i landsfingens pafientdatabaser, om försöksverksamhetinom offentlig sjukvård med kiropraktorer och naprapater m.m., om samordningav den abortförebyggande verksamheten inom , om behörighet förleg. sjuksköterskor att utöva akupunktur, m. m., om oral galvanism m. m., omförsöksverksamhet med vissa icke-konventibnella behandlingsmetoder, omläkarfördelningen, om ökad blodgivning samt om glaskroppskirurgi förögonskadade diabetiker. Stafiig kontroll av läkemedel m.m. behandlar utskottetmotionsförslag om användning av till apotek återlämnade läkemedel, om ökatsamhällsinflyfande över forskning och utvecklingsarbete beträffande läkemedel,om läkemedelsinformafionen samt om omprövning av registrering av läkemedel. Vidbetänkandet har fogats sex reservationer (s. 26-29). Vpk-ledamotenhar avgivit reservationer mot utskottets beslut beträffande motionsförslagen omregistrering av uppgifter om patienternas yrken m. m. i landstingenspatientdatabaser (nrl), om samordning av den abortförebyggande verksamheteninom (nr 2), om ökat samhällsinflyfande över forskning ochutvecklingsarbete beträffande läkemedel (nr4), om läkemedelsinformationen (nr5) samt om omprövning av registrering av läkemedel (nr6). M-och c-ledamöterna har avgivit reservation mot utskottets beslut beträffandemotionsförslaget om försöksverksamhet med vissa icke-konven-tionellabehandlingsmetoder (nr3). 1Riksdagen 1983/84.12 saml. SoU1983/84:19 2 Vissa myndigheter m. m. Regeringen har under punkt El (s.69-73) föreslagit att fill för /85anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1983/84:312 av MargöIngvardsson m. fl. (vpk) föreslås att hemställer hos regeringen omåtgärder med syfte att medicinska register och framtida öppenvårdsregisterskall kunna kompletteras med uppgifter om yrke och andra data om den socialabakgrunden. I motion 1983/84:407 av RuneTorwald (c) och () hemställs atf begär att regeringensnarast tar de initiativ som krävs för atf få fill stånd en försöksverksamhet isyfte atf kunna inom sjukvården ta till vara det kunnandesom finns hos välutbildade kiropraktorer och naprapater. I motion 1983/84:444 av (vpk) och Margö (vpk) föreslås, såvitt här är i fråga (yrkande3),atf hos regeringen hemställer om åtgärder syftande till atf tryggasamordningen av det abortförebyggande arbetet inom . I mofion 1983/84:493 av GullanLindblad (m) och () hemställs 1. aft riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att leg. sjuksköterskor med längreutbildning i akupunktur självständigt skall kunna arbeta som akupunktörer, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna atf smärtlind-ringsakupunktur börkunna bedrivas i små decentraliserade enheter som förestås av en leg.sjuksköterska, i landstingefs eller i enskild regi. I motion 1983/84:629 av MarianneKarlsson (c) hemställs att hos regeringen begär inifiativ syftandetill att eft projekt med en ny medicinsk specialitet initieras, där man arbetarmed hela den mänskliga organismen i samband med åkommor från tänder ochtandlagningar. I mofion 1983/84:781 av BirgittaHambraeus (c) och () hemställs atf som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet medalternafiva behandlingsformer. I motion 1983/84:784 av () hemställs aft hos regeringen begär en analys - parallellt medbeslutad försöksverksamhet - av huruvida det schweiziska systemet medlegitimation av kiropraktorer och SoU1983/84:19 3 med ersättning för vård hos kiropraktorer kan omsättas påsvenska förhållanden. I mofion 1983/84:1621 av PärGranstedt (c) och () hemställs att hos regeringenhemställer om åtgärder till förmån för personer med oral galvanism i enlighetmed vad som anförts i motionen. I mofion 1983/84:2234 av JohnAndersson m.fl. (vpk) hemställs att som sin mening ger regeringenfill känna nödvändigheten av en bättre fördelningsmässig styrning avläkarresurserna. I motion 1983/84:2246 av JanHyttring m.fl. (c) hemställs atf beslutar som sin mening geregeringen till känna önskvärdheten av en ökad blodgivning. I motion 1983/84:2261 av KenthSkårvik (fp) och tredje vice falman () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att vidareutbildning avläkare i glaskroppskirurgi bör utbyggas och aft dimensionering avutbildningen bör göras med hänsynstagande till de synpunkter som framförts imofionen. I motion 1983/84:2463 av MargaretaWinberg m. fl. (s) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna att meritvärderingssystemetgörs till eft aktivt medel i arbetet mot koncentration av läkare till södraSverige. I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till för nästa budgetårbehandlar utskottet mofionsförslag om registrering av uppgifter om patienternasyrken m. m. i landstingens patientdatabaser, om försöksverksamhet inomoffentlig sjukvård med kiropraktorer och naprapater m.m., om samordning av denabortförebyggande verksamheten inom , om behörighet för leg.sjuksköterskor att utöva akupunktur, m. m., om oral galvanism m. m., omförsöksverksamhet med vissa icke-konventionella behandlingsmetoder, om läkarfördelningen,om ökad blodgivning samt om glaskroppskirurgi för ögonskadade diabetiker. Registrering av uppgifter om patienternas yrken m. m. ilandstingens patientdatabaser Vid den träffadeöverenskommelsen mellan representanter för ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen under år 1984- vilken redovisades 1983(prop. 1982/83:174 p. 1, SfU 1982/83:26, rskr 1982/83:367) - förutsattes attsjukvårdshuvudmännen utan särskild ekono- SoU1983/84:19 4 misk ersättning skulle genomföra ett förslag avsocialsektorns sfafisfikdelega-tion angående patientdatabaser med avdelegafionen rekommenderat mini-miinnehåll för den slutna vården (p. 10 andrastycket i överenskommelsen). Socialsektorns statistikdelegafion är ettsamrådsorgan för samordning av statistiken inom socialsektorn och består avcheferna för , och statistiska centralbyrånsamt av förbundsdirektörerna för ochLandstingsförbundet. Direktören för Sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut (Spri) är adjungerad till delegafionen. Samtliga sjukvårdshuvudmän har därefter fr.o.m. den 1januari 1984 åtagit sig aft upprätta patientdatabaser. Bakgrunden fill sjukvårdshuvudmännens åtagande atfupprätta egna patientdatabaser-vanligen kallade landsfingens patientdatabaser()-är följande. Uppgifter om pafienter i sluten vård vid kroppssjukhus harsedan 1960-talet registrerats av landstingen (varmed här även avses kommunerutanför landsting). Motsvarande registrering av pafienter i sluten psykiatriskvård har huvudsakligen gjorts av med uppgifter från landstingeneller landstingens sjukvårdsenheter som underlag. En registrering av patienteri öppen vård har emellertid saknats näsfan helt. I proposition 1979/80:6 om uppgifter ochorganisafion, m.m. framhölls bl.a. atf alla för planeringsarbete m.m. erforderligauppgifter om patienter inom den offentliga hälso- och sjukvården borde kunnahämtas från register hos landsfingen, vilka register tillsammans kunde sägasutgöra landstingens patientdatabaser. I propositionen avsågs i första handuppgifter om patienter i sluten kroppssjukvård och i sluten psykiatrisk vård.Nödvändigheten att i landstingens pafientdatabaser registrera vissa enklareuppgifter om patienter i öppen vård påpekades emellertid. Det förordades ipropositionen att överenskommelser skulle träffas med sjukvårdshuvudmännen omaft dessa skulle upprätta pafientdatabaser med åtminstone visst minimiinnehåll. har i allmänna råd beträffandelandstingens patientdatabaser (1983:45) gett rekommendationer om minimiinne-hållefi patienfdafabaserna. Rekommendationen grundar sig på en promemoria aven arbetsgrupp inom socialsektorns statistikdelegafion om innehåll ilandsfingens pafientdatabaser. rekommendation avser slutenkroppssjukvård och sluten psykiatrisk vård. Uppgifter om yrke och om socialbakgrund ingår inte i det minimiinnehåll som rekommenderas förpatienfdafabaserna. Imotion 1983/84:312 av MargöIngvardsson m. fl. (vpk) anförs bl. a. att det är anmärkningsvärt atf man ännuinte kan hämta någon samlad, social/ yrkesmässigt relaterad statistik från densvenska hälso- och sjukvårdssektorn. Atf spåra samband mellan arbetsmiljö,andra sociala bakgrundsförhållanden och ohälsa måste, framhålls det, vara encentral uppgift för det SoU1983/84:19 5 De medicinska register som upprättasinom landsfingen bör därför enligt motionärerna kompletteras med uppgifter omyrke och social bakgrund. Särskilt angeläget är def enligt motionärerna attframtida patienter/besökare i den utbyggda primärvården kontinuerligtregistreras med yrkeskod och andra data om den sociala bakgrunden. Fanns dessauppgifter skulle det vara mycket enklare att hitta samband mellan arbetsförhållandenoch sjukdom, vilket skulle kunna ligga till grund för snabbt insatta åtgärder.Motionärerna begär åtgärder med syfte att medicinska register och framtidaöppenvårdsregister skall kunna kompletteras med uppgifter om yrke och andradata om den sociala bakgrunden. Arbetsgruppen inom socialsektornsstatistikdelegation var överens om aft information om patientens yrke ellersysselsättning är väsentlig vid studier av sambandet mellan miljö och hälsa menpåpekade att def dock inte räcker med uppgift om yrket vid insjuknandefillfället.Gruppen framhöll att det är uppgifter om yrke och miljö som erfordras. Dessutom erbjuder registrering av yrkesuppgifterstora kvalitetsmässiga problem med hänsyn bl. a. fill att yrke lätt kanförväxlas med utbildning och titel. Mot denna bakgrund kunde arbetsgruppen inteföreslå aft uppgift om yrke skulle ingå i minimiinnehållet. Inom överväger man emellertid frågan omhur man i patienfdafabaserna skall kunna registrera uppgifter som kan utgöraunderlag för studier av samband mellan yrke/miljö och hälsa; En arbetsgrupp bestående av företrädare försocialstyrelsen, Spri, för allmän medicin och - basdata-gruppen - har i en avgiven rapport(Spri rapport 142) Basdata om kontakter i primärvården gett rekommendationer omvissa uppgifter som bör registreras i primärvården. Rekommendationerna omfattardels data om pafienternas kontakter med primärvården som alltid bör registreras(minidata), dels uppgifter som tillfälligt eller kontinuerligt kan registrerassom tilläggsuppgifter till minidata (tilläggsdata). Uppgifter omyrke/arbetsplats hänförs i basdatagruppens rekommendationer till kategorintilläggsdata. Även om uppgifter om pafienternas yrkesbakgrund ellersociala bakgrund ännu inte förutsätts ingå i minimiinnehållet i landsfingenspafientdatabaser finns ändå möjligheter att få uppgifter om socialstatus, yrke,sysselsättning m. m. som s. k. bakgrundsvariabler till studier av sjuklighef,dödlighet och vårdutnyttjande. Landstingen måste dessutom ges attbygga upp de nya registren. Utskottet anser sig kunna förutsätta attuppmärksammade brister rättas fill efter hand. Med hänsyn till det anförda bör motion 1983/84:312 (vpk)infe föranleda något initiativ från sida. Motionen avstyrks således. SoU1983/84:19 6 Försöksverksamhet inom offentlig sjukvård medkiropraktorer och naprapater m. m. har vid tretillfällen tidigare behandlat motionsförslag om legitimation av personer som iutlandet erhållit utbildning till Doctors of Chiropractic. I betänkande SoU1974:29, i vilket bl. a. en orientering om kiropraktik lämnades, och ibetänkandena SoU 1975:6 och SoU 1976/77:9 har emellertid utskottet på ibetänkandena anförda skäl ställt sig avvisande till införande av en särskildlegitimation för Doctors of Chiropractic. I betänkande SoU 1976/77:9 påpekadeutskottet att det kunde vara motiverat att man närmare övervägde vilkamöjligheter som finns att inom den offentliga sjukvården ta till vara denkunskap och skicklighet som seriöst arbetande kiropraktorer otvivelaktigt hardå def gäller viss manipulationsbehandling. Utskottet fann det motiverat attden då verksamma medicinalan-svarskommittén (S 1974:02) övervägde frågan om hurkiropraktorer med examen som Doctors of Chiropractic eller motsvarande examenlämpligen skulle kunna inordnas bland de ohka kategorier yrkesutövare som finnsinom sjukvården. Då kiropraktisk behandlingsverksamhet i viss mån var attjämställa med sjukgymnasternas verksamhet och då utomlands utbildadesjukgymnaster - efter bedömning av kompetensen och eventuelltkompletterande utbildning- kunde vinna legitimation i vårt land, kunde detenligt utskottet övervägas t. ex. aft Doctors of Chiropractic och personer medmotsvarande utbildning skulle kunna inordnas i sjukvården genom aft fålegitimation som sjukgymnast. Utskottet föreslog atf den då aktuella motionenskulle överlämnas till medicinalansvarskommittén, vilket blev ochsedermera regeringens beslut. Utskottet behandlade i betänkande SoU 1977/78:6 frågan omlegitimation för personer som vid i erhållitutbildning till Doctors of Naprapathy. Utskottet, som i betänkandet redogjordeför naprapafi m.m., avstyrkte mofionsförslaget men fann befogad anledningförutsätta att medicinalansvarskommittén vid de överväganden som kommitténhade att göra beträffande Doctors of Chiropractic och personer med motsvarandeutbildning skulle komma att göra motsvarande överväganden beträffande personermed utbildning som Doctors of Naprapathy. redovisade sina överväganden ibetänkande (Ds S 1979:2) Kiropraktorer m. fl. ställdesig på skäl som anfördes i betänkandet avvisande fill tanken på en särskildlegitimafion av kiropraktorer såsom självständiga yrkesutövare med behörighetatf själva ställa diagnos och arbeta helt på egen hand. De mot legitimation avkiropraktorer anförda skälen kunde enligt medicinalansvarskommittén i alltväsentligt anföras som argument också mot legitimation av naprapater ochosteopater. För att ge ytterligare underlag för en vetenskaplig värderingföreslog medicinalansvarskommittén emellertid aft en försöksverksamhet skullestartas med icke-legitimerade utövare av behandling arbetande vidnågra sjukhuskliniker i nära kontakt med därtill avdelade SoU1983/84:19 7 Försöksverksamheten kunde enligt kommittén ses somett led i undersökning av om det för den etablerade sjukvården finns etttillkommande värde i de behandlingsmetoder som används av kiropraktorer ochliknande yrkesutövare. Dessutom skulle försöksverksamheten enligt kommittén geunderlag för bedömning av vissa sådana yrkesutövares allmänna kvalifikationerför arbete inom den av samhället godkända hälso- och sjukvården. Kiropraktorerur den relativt enhetligt utbildade gruppen Doctors of Chiropractic borde,anförde kommittén, i första hand komma i fråga för försöksverksamheten. Sedanförsöksverksamheten prövats fick det avgöras om andra grupper inom det aktuellaområdet - naprapater, osteopater m.fl. - skulle omfattas av motsvarande ellerliknande försöksverksamhet. påpekade i fråga omersättning från den allmänna försäkringen att om kiropraktor eller liknandeyrkesutövare är verksam inom eller på annat sätt knuten fill den offentliga sjukvården,patienten endast behöver erlägga patientavgift enligt försäkringssystemet. Efter remissbehandling av medicinalansvarskommifténsovannämnda betänkande uppdrog regeringen åt att - isamråd med - med utgångspunkt i vad som föreslagits ibetänkandet utarbeta en projektplan för en försöksverksamhet med kiropraktorerinom offentlig sjukvård. Sedan överlämnat en sådanprojektplan uppdrog regeringen genom beslut åt attgenomföra en försöksverksamhet med kiropraktorer vid sjukhus. Regeringenföreskrev att resultaten av försöksverksamheten skall redovisas för regeringensnarast möjligt efter det att försöksverksamheten avslutats. I motion 1983/84:407 av () och () begärs atf anhåller att regeringen snarasttar de initiafiv som krävs för att få fill stånd en försöksverksamhet i syfteatf kunna inom sjukvården ta till vara det kunnande somfinns hos välutbildade kiropraktorer och naprapater. I mofion 1983/84:784 av () påpekas attinledandet av den förutskickade försöksverksamheten med kiropraktorer ioffentlig sjukvård fördröjts. Mofionären anför att med anledning av desvårigheter som tycks föreligga att kunna genomföra försöksverksamheten kanskeäven en annan studie borde genomföras. Mofionären begär sålunda att -parallellt med förutskickad försöksverksamhet - en analys skall göras avhuruvida systemet i med legitimation av kiropraktorer och medersättning från sjukkassesystemet för vård hos kiropraktorer kan omsättas påsvenska förhållanden. För den förutskickadeförsöksverksamheten finns en särskild projektgrupp, som består av somordförande en representant för och vidare två läkare, tvåpersoner utsedda av samt en matematiker. Ibörjan av 1983 förelåg en projektplan för försöks- SoU1983/84:19 8 gjorde ordföranden, enav läkarna i projektgruppen samt en företrädare för en studieresa till varvid bl. a. frågor omlegitimation för kiropraktorer och kiropraktorers anknytning tillsjukkassesystemet studerades. Av olika skäl kom försöksverksamheten inte 1983. avses emellerfid försöksverksamheten inledas med ens. k. pilotstudie vid . Därefter skallhuvudstudien inledas vid samt vid sjukhusen i ,och . Vid dessa fyra sjukhus kommer verksamheten att pågåunder . Utskottet konstaterar att försöksverksamheten nu kommer igång såvitt avser kiropraktorer. När resultaten föreligger frånförsöksverksamheten med kiropraktorer får övervägas om en motsvarandeförsöksverksamhet bör bedrivas med f.ex. naprapater. Syftet med mofionerna1983/84:407 (c) och motion 1983/84:784 (m) får därför anses tillgodosedda.Motionerna avstyrks därför. Samordning av den abortförebyggande verksamheten inomsocialstyrelsen I den personalorganisation somsocialstyrelsen hade före omorganisationen per fanns enhelfidsfjänsf som föredragande läkare (gynekolog) med arbetsuppgifterhuvudsakligen beträffande dels frågor om mödrahälsovård och däri integreradpreventivmedelsrådgivning inom den dåvarande hälsovårds- och medicinalbyrån (SN1), dels sexual- och samlevnadsfrågor inom kansliet hos den dåvarande nämndenför hälsoupplysning. I nya organisafion finns enprimärvårdsbyrå (HS 1) för bl. a. frågor om hälso- och sjukvård vidvårdcentraler, mottagningar för distriktsvård och mödra- och barnhälsovård.Primärvårdsbyrån skall med heltidstjänster som beräkningsgrund ha 20 tjänster.Med viss förändring av arbetsuppgifterna och personalminskning har kansliet med en byrå för hälsoupplysning (FAP 4),som med hehidstjänster som beräkningsgrund skall ha 24 tjänster. En helfidsfjänsf för en gynekolog med arbetsuppgifter inomprimärvårdsbyrån och byrån för hälsoupplysning finns inte i den nyaorganisationen. Innehavaren av gynekologtjänsten i den tidigare organisationenhade i enlighet med övergångsanordningar i samband med omorganisationen kvarsin tjänst , då hon övergick fill annan läkartjänst. I mofion 1983/84:444 av (vpk) och Margö (vpk) påpekas att den tidigare kopplingen mellanmödrahälsovård/preventivmedelsrådgivning och abortförebyggande upplysningsaknas i nya organisation. Medel borde enligt motionärernautgå till åtminstone en tjänst med vilken skall vara förenat ett uttalat ansvarför samordning av den abortförebyggande verksamheten. Motionärerna begär,såvitt här är i fråga (yrkande 3), åtgärder syftande fill att tryggasamordningen av det abortföre- SoU1983/84:19 9 byggande arbetet vid primärvårdsbyrån och byrån förhälsoupplysning inom . I en reservation som fogats vid1980 års abortkommittés avgivna huvudbetänkande - (SOU 1983:31)Familjeplanering och abort. Erfarenheter av ny lagstiftning - anförs bl. a.atf inom ramen för de tjänster som i den nya organisationenhänförts fill primärvårdsbyrån och byrån för hälsoupplysning bör tillse attåtminstone en tjänst får ett uttalat ansvar för samordning av denabortförebyggande verksamheten. Förslagen i betänkandet bereds f. n. inomregeringskansliet. Frågan om en tjänst för en gynekolog i socialstyrelsensnya organisation för här aktuella samordningsuppgifter behandlades under1981/dels i socialutskottets betänkande SoU 1981/82:34 (s.10-12) med anledning av en mofion, dels i ett frågesvar av dåvarande statsrådetKarin Ahrland (prot. 1981/82:104 s. 184-187). behandling av frågan om engynekologfjänst /föregicks av en utfrågning medföreträdare för . Dessa framhöll bl. a. aft de projekt i vilkainnehavaren av gynekologf jänsten varit engagerad avslutats eller i stort settvar avslutade, att ett större engagemang från sjukvårdshuvudmännens sida iutvecklingsarbete m.m. förutsattes och att medel för tjänsten - i konkurrensmed behov av medel för andra angelägna ändamål - inte kunde inrymmas inom denmedelsram som gäller för nya organisation. redovisade i sitt betänkande ochstatsrådet i sitt frågesvar vissa resurser inom nyaorganisation, som är ägnade att kompensera indragningen av gynekologtjänsten iden fidigare organisationen. I överensstämmelse med den syn som socialutskottet ochstatsrådet anlade vid behandlingen av den /82 aktualiseradefrågan om en gynekologtjänst för här aktuella samordningsuppgifter villutskottet framhålla atf det i första hand ankommer på atfnärmare överväga vilket samordningsbehov som finns och hur det i så fall kantillgodoses inom ramen för givna resurser. Enligt utskottets mening bördessutom regeringens beredning av abortkommitténs förslag avvaktas innanriksdagen går in på den närmare utformningen av den aborfförebyggandeverksamheten. Med hänsyn härtill bör motion 1983/84:444 (vpk) yrkande 3 infeföranleda någon åtgärd från sida och avstyrks. Behörighet för leg. sjuksköterskor att utöva akupunktur,m. Någon definition av akupunkturfinns inte. Akupunktur innebär emellertid atf nålar sticks in genom huden påvissa bestämda ställen på kroppen. Nålarna kan enbart lämnas i sina lägen,manipuleras för hand, tillföras elektricitet, m. m. Akupunktur används motsmärta och vid behandling av 1* Riksdagenl983/84.12saml.NrI9 SoU1983/84:19 10 Utskottet har behandlat motionsförslag om forskningom akupunktur m. m. i betänkandena SoU 1974:24, SoU 1975:6 och SoU 1977/78:6, gav professor ochbiträdande överläkaren , båda i , i uppdrag aftgranska den vetenskapliga redovisningen av olika akupunkturbehandlingsmetoderm, m. Till fullgörande av uppdraget avlämnade nämnda personer inovember 1982 till vid smärta och sjukdom,1 rapporten konstateras aft akupunktur kan lindra smärta och det framhålls aftakupunktur använd i denna avsikt ar i överensstämmelse med vetenskap ochbeprövad erfarenhet. När det gäller akupunktur vid sjukdoni framhålls att denexperimentella och kliniska dokumentationen är klart bristfällig. Det framhållsemellertid att skäl finns för aft uppmuntra klinisk prövning. Akupunktur börenligt rapporten utövas av läkare eller, efter remiss från läkare, annan personinom sjukvården som har adekvat medicinsk kunskap, såsom sjuksköterska. 1 mofion 1983/84:493 av GullanLindblad (m) och () påpekas att de få sniärtlindringsklinikersom finns oftast är anslutna till större sjukhus i större städer, vilket medförlånga res- och väntetider för patienter, 1 stället för att enbart ges vidcentraliserade kliniker bör smärflindringsaku-punkfuren decentraliseras närmarepatienterna fill så små_ enheter som möjligt. En sådan klinik skulle, anförmotionärerna, kunna skötas av en sjuksköterska med gedigen utbildning i hälso-och sjukvård samt en längre utbildning i akupunktur.