bet · G701SoU18 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottet avstyrkte yrkandet om målsättningen förbarnomsorgens utbyggnad med hänvisning fill att beslutat attmålsättningen skulle vara atf alla barn till förvärvsarbetande och studerandeföräldrar samt barn med behov av särskilt stöd skulle kunna beredas plats inomden kommunala barnomsorgen och att anledning saknades att ompröva dennamålsättning (betänkandet s. 37), Enligt utskottets mening har inteheller nu anledning aft ändra sin inställning i frågan. Ufskoffef avstyrkerdärför motion 1983/84:2054 i denna del (yrkandet). Beträffande familjedaghemmens framfida ställning fannutskottet - som samfidigt underströk vikfen av att upmärksammakvalitetsfrågorna även i familjedaghemmen - aft det med hänsyn fill kommunernasfrihet atf organisera barnomsorgen inte var påkallat med något uttalande avriksdagen i saken (betänkandet s. 36-37). Utskottet vidhåller sin inställningoch avstyrker motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 2). När det gäller bindande kvalitetsnormer avstyrkteutskottet motsvarande motionsyrkande och hänvisade till sitt tidigarei olika sammanhang gjorda uttalande att kommunerna vad gällerbarnomsorgsverksamhefen inte bör bindas av detaljerade föreskrifter somfastslagits av statsmakterna. Utskottet underströk emellertid att deftainnebar att eft stort ansvar ländes på kommunerna då det gällde kvalitetskravenpå barnomsorgen. Vidare erinrade utskottet om vad som istatsbidragsproposifionen anförts om att borttagandet av vissa statliga reglerinte fick leda till en kvalitativ utarmning av förskolan (betänkandet s.15-16). Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och avstyrker således ävennu motionen såvift där föreslås att bindande normer beträffande ytkrav,gruppstorlek och personaltäthet skall fastsfällas (yrkande 3 a, b och c). Yrkandet om fasta vikarier avstyrktes av utskottet medhänvisning till aft det måste få ankomma på kommunerna att själva avgöra påvilket sätt personalfrågor skall lösas då det uppstår behov av vikarier(betänkandet s. 16). Det anförda äger fortfarande giltighet. Yrkande 4 i den nuaktuella motionen avstyrks således. Beträffande bidragen till barn med behov av särskilt stödfann utskottet då motsvarande yrkande behandlades aft skillnadenmellan mofionärernas förslag och det i propositionen framlagda främst låg iatt proposifionen SoU1983/84:18 20 föreslog ett schablonmässigt bidrag, medanmofionsförslaget förutsatte särskild kostnadsredovisning. Enligt utskottetsmening var ett schablonmässigt sysfem att föredra, inte minst frånadministrativ synpunkt, varför utskottet avstyrkte motionen (betänkandet s.23). Under hänvisning till det anförda samt till vad utskottet ovan (s. 13)uttalat om uppföljningen av stafsbidragsreglerna rörande barn med behov avsärskilt stöd, avstyrker utskottet motionen även i denna del (yrkande9). Även när det gäller utbildningenoch fortbildningen av personalen inom barnomsorgen har från vänsterpartietkommunisternas sida väckts motionsyrkanden likalydande med dem som utskottethade atf ta ställning fill . Sålunda hemställs i motion 1983/84:2054att uttalar atf uppdelningen i barnskötar- och förskollärartjänsterpå sikt bör avskaffas och ersättas av en tjänsteform benämnd förskollärare(yrkandeS). I motion 1983/84:2057 begärs att hos regeringenhemställer om förslag som innebär att regler för allmän behörighet för personalinom barnomsorgen införs (yrkande I). Som en följd av detta yrkande hemställermotionärerna vidare att redan anställd personal som saknar formell behörighetbereds möjlighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet (yrkande 2).Motionärerna begär slutligen att uttalar atf personalen inombarnomsorgen genom kommunens försorg bör beredas möjlighet till fortbildningmotsvarande (yrkande 3). Yrkandet om en enda tjänsfeform för barnomsorgspersonalenavstyrktes av utskottet med hänvisning till att det borde ankomma påvederbörande kommun atf avgöra vilka tjänster som bör inrättas inombarnomsorgen (SoU 1983/84:12 s. 44). Utskottet vidhåller sin inställning ochavstyrker mofion 1983/84:2054 yrkande 8. När det gäller regler för allmän behörighet för personalinom barnomsorgen och möjlighet för personal utan formell behörighet att medbevarad lön erhålla sådan behörighet avstyrkte utskottet yrkandena medhänvisning till att det skulle strida mot kommunernas frihet aft ordnabarnomsorgen om skulle fatta beslut om särskilda behörighetsreglereller om aft viss andel av personalen skulle ha genomgått visst slag avutbildning. Utskottet anförde som eft ytterligare skäl för sittställningstagande aft UHÄ inlett en översyn av barnomsorgsutbildningen(betänkandet s. 42-44). Sedan föregående riksdagsbehandling har ingentingframkommit som ger anledning att ändra sin inställning i dessafrågor. Utskottet avstyrker alltså mofion 1983/84:2057 yrkandena 1 och 2. Mofionsyrkandet om fortbildning avstyrktes då utskottetinte kunde tillstyrka aft kommunerna skulle åläggas att ge personalenfortbildning av viss omfattning. Utskottet underströk emellertid vikten av attbarnomsorgs-personalen fick möjlighet till fortbildning och hänvisade bl. SoU1983/84:18 21 föreslagit en utökning av vidareutbildningsmöjligheterna (betänkandet s. 43-44). Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker därmedäven yrkande 3 i den aktuella motionen. Här kan tilläggas aft chefen förutbildningsdepartementet i årets budgetproposition biträder UHÄ:s förslag attförstärka fortbildnings- och vidareutbildningsmöjligheterna förbarnomsorgspersona-len. Utbildningsministern anser för egen del att det ärangeläget att > kommunerna, som svarar för fortbildningen ochvidareutbildningen av, barnomsorgspersonalen, kan utnyttja högskolans kompetensför utbild- , ningsinsatser för denna personal. Det är därför viktigt att högskolan utvecklar sina kontakter med kommunerna i detta syfte, framhålls deti propositionen (prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 242): I motion 1983/84:633 av () och () påpekas att många kommuner har svårigheter när detgäller att bygga ut barnomsorgsverksamheten till full behovstäckning. Dettaberor enligt mofionärerna på starkt ökade kapital- och driftkostnader förverksamheten i förening med eri. försämrad ekonomisk situation för kommunerna.Av flera skäl finns det . därför anledning aft alternativabarnomsorgsformer stimuleras och utveck-' las, anser mofionärerna. Exempel påalternativ barnomsorg utgör förskolor som drivs av Montessori- ochWaldorforganisafionerria och av kyrkan samt : daghem i föräldrakooperativform. Mofionärerna anser att de samlade ' erfarenheter som finns avalternativ barnomsorg är synnerligen värdefulla och bör tas till vara. Dettaborde vara en uppgift för som också borde svara förinformationen till kommunerna i samrhanhanget. I motionen yrkas att detta gesregeringen fill känna. När det gäller innehållet i den pedagogik som tillämpasinom å ena sidan den kommunala förskolan, å andrasidan de av motionärerna nämnda alternativa barnomsorgsformerna, harutskottet inhämtat bl, a. följande. Den svenska förskolan har vuxit fram ur (1782-1852) pedagogiska system, grundade den första barnträdgården(Kinder-' garten) och var den förste som på ett systematiskt sätt utarbetadeett pedagogiskt system för arbete med små barn. Hans grundtanke var att barnen i förskoleåldern bör fostras genom lek. Leken hade enligtFrobel en avgörande betydelse för barnets utveckling och fickgenom förförsta . gången ett värde i sig. Fri lek,samling kring eft visst tema och utevistelse är begrepp från pedagogiksom är aktuella inom förskolan, Momessorimetoden grundades av den italienska läkaren (1870-1952), Metoden bygger på antagandet aft intelligens ochmotorisk förmåga står i intim förbindelse med varandra. Muskel- ochsinnesträning kombineras med skriv-, läs- och räkneövningar etc. Barnens frihetatt välja 1983/84. SoU1983/84:18 22 aktiviteter och möjlighet att arbeta ostört i egen takt ärviktiga förutsättningar för inlärning. Waldorfpedagogiken är en reformpedagogik med tyngdpunktenlagd på utnyttjandet av elevernas konstnärliga begåvning. Metoden leder sittursprung från en skola startad av , anfroposofins grundare, år1919 i . Enligt waldorfpedagogiken hämmar eft rent infellektuellfkunskapsmeddelande elevernas personlighefsufveckling, vilken görs mer harmoniskgenom intensiv övning i målning, musik m. m. Kyrkan, slutligen, tillämpar enligt uppgift sammapedagogik som den kommunala barnomsorgen, men i verksamheten ingår givetvisundervisning om kristendomen. informafion till kommunerna.omstafsbidragsreglerna för barnomsorgen innefattar även information om vad som ibidragshänseende gäller för enskilda .förskolor. Någon annan information omalternativ barnomsorg i här aktuell bemärkelse utgår inte från socialstyrelsen.Som fidigare nämnts i detta betänkande kommer emellertid attunder våren framlägga en rapport om annorlunda lösningar inom barnomsorgen(ovan s. 15). Ett arbetsunderlag till rapporten lämnades vid ett symposium den19-21 mars då bl. a. representanferför ,frifidshemskommittén och deltog. Till grund för arbets-underlagefligger bl. a. enkäter där kommunerna besvarat frågor om i vad mån de har barnomsorgenorganiserad i,former andra än de gängse, t. ex. i form av deltidsdaghem,integrerade deltidsförskolor-daghem, åldersblandade grupper, trefamiljssystem,föräldrakooperativ osv. 1 arbetsunderlaget ingår även eft avsnitt om förskolordrivna av Waldorf- och Monfessoriorgani-safionerna samt av kyrkan. Demokratiberedningen (Dir. 1983:44), som bl. a. fått tilluppgift atf starta försöksverksamhet med brukarmedverkan och att förmedlaerfarenheterna härifrån till kommuner och organisationer-, .har i skildasammanhang informerat om försök med ökat föräldrainflytande på daghem och medföräldrakooperativ. Beredningen har givit ut ett material Tnbjudan till endialog om lokaldemokrati' som distribuerats till landets alla kommuner. Vidarekommer beredningen atf dels i en fillsammans med utgivenbok om serviceinriktad kooperation, dels i en egen småskriftserie behandlafrågor som rör startande av föräldrakooperativ m. m. Utskottet vill inte ifrågasätta att det finns ett intresseute i landet av mera information om sådana former av alternafiv barnomsorg somtas upp i motionen. Det är dock.inte bara som harinformationsuppgifter pä barnomsorgsområdet. Demokratiberedningens informationom föräldrakooperativ m. m. har nämnts. Även Svenska kommunförbundetföljer utvecklingen beträffande den alternativa barnomsorgen. Socialstyrelsenger dessutom redan stort utrymme åt information på barnomsorgsområdet. Medhänsyn härfill är utskottet inte berett att förorda något initiafiv från SoU1983/84:18 23 sida, särskilt som inom kortämnar lägga fram en rapport om annorlunda lösningar inom barnomsorgen. Ufskoffefavstyrker med hänvisning till det anförda mofion 1983/84:633. Allmänt om omsorgen om barn och ungdom 1 motion 1983/84:1640 av LarsWerner m.fl. (vpk) begärs eft samlat program för aft förbättra barns ochungdomars förhållanden med beaktande av vad som anförs i motionen. Motionärernaanser att många ungdomar skjuts i bakgrunden utan atf få någon funktion isamhället. I motionen tar mofionärerna upp flera områden av samhällslivet därde menar att barn och ungdomar måste få större inflytande och tilldelas etteget ansvar, f.ex. arbetslivet, bostadsområdena, skolan, barnomsorgen,fritidssektorn och kulturen. Enligt motionärerna måste den av regeringentillsatta barn- och lägga fram ett konkret åtgärdspaket medsyfte atf förbättra barns och ungdomars situation i . Delegationensarbete bör lämpligen påbörjas före . En mofion med liknande innehåll - ettsamlat.åtgärdsprogram för att förbättra ungdomens situation - behandlades avutskottet .. Utskottet avstyrkte då motionen och anförde (SoU1982/83:16 s. 16-17). Enligt socialtjänstlagen skallsocialnämnden ta initiafiv till och bevaka att åtgärder vidtas för atf skapa engod samhällsmiljö och goda förhållanden föi-bl. a. barn och ungdom.Socialnämnden skall vidare verka för att barn och ungdomar växer upp undertrygga och goda förhållanden. Det åligger också socialnämnden att sörja för aft barn och ungdom som riskerar att utvecklasogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver. Ungdomars förhållanden har vidare uppmärksammats inom enrad olika statliga myndigheter, såsom , delegationen försocial forskning och brottsförebyggande rådet. En närmare redovisning för dettaarbete har lämnats i betänkandets recitdel (s.7-8). Här kan särskilt nämnassocialstyrelsens arbete med att ta fram kunskaps- och planeringsunderlag föratf underlätta kommunernas arbete med ungdonisfrågor. Utskottet vill vidare erinra om den av regeringen nyligentillsatta barn- och som bl. a. skall samordna olikainsatser för barn och ungdom och ta mera övergripande initiafiv. Frågan om ettåtgärdsprogram för atf förbättra ungdomens situation ligger enligt utskottefsmening inom ramen för delegafionens uppdrag. Barn- och ungdomsdelegationentillkallades för aft under statsministerns ledning vara ettrådgivande och saniofdnande organ för barn-och ungdomsfrågor inomregeringskansliet. Delegationen skall inte lägga fram egna förslag utan dessarbete återspeglas direkt i regeringens polifik pa barn- och ungdomsområdet.Delegationen skall ha nära kontakt med myndigheter, organisationer, kommittéerm.fl. som har ansvar för och arbetar med barn- och ungdomsfrågor. Idecember1983 avlämnade delegationen en promemoria där man redogjorde för de viktigasteinitiativen som SoU1983/84:18 24 tagits på barn- och ungdomsornrådet under det gångna året.Av promemorian framgår bl, a, följande. Regeringen tillsatte en särskild, arbetsgruppunder barn- och ungdomsdelegafionen som har fill uppgift aft stimulera och gestöd till olika ungdomsprojekt. Arbetsgruppen disponerar 20 milj. kr. attfördela till projekt som skapar meningsfulla arbeten. Under det senaste årethar runt om i landet ungdomar själva tagit initiativ ti|l olika projekt för attskaffa arbete. För att sprida informationen om framgångsrika projektkomnier arbetsgruppen att publicera en bok med exempelhämtade från olika verksamheter som beviljats bidr.ag-. Boken koinmer även attta upp de allmänna erfarenheter arbetet med.fördelningen av projektmedel gett. Delegafionen kommer också tillsammans med bl. a,aft sammanställa en bok med exempel på hur barn och ungdomarkan få inflytande över och fa ansvar för de verksarnhefer de kommer i direktkontakt med i sin omgivning. Exempel kan hämtas från förskolan, skolan, olikafritidsverksamheter, kulturaktiviteter, föreningslivet, det egna bostadsområdetetc. Den tidigare nämnda demokrafiberedningen,skall studera hurkommuner och landstingskommuner kan stimuleras att pröva olika former avbrukarin-flytande och brukarmedverkan Försöksverksamhet kommer atf initieras iett antal kommuner på områden som berör barn och ungdom. Barn- ochungdomsdelegationen kommer att nära följa ärbétét på detta område. Regeringen tillsatte vidare enarbetsgrupp för utvecklingsarbete vid fritidsgårdar. Bidrag utgår,tillverksamheten ur allmänna arvsfonden med 30 milj; kr. Utvecklingsarbetet kommer atf fa sikte på aft utvecklanytt innehåll, nya arbetsmetoder och nyayerksamhetsformér söm'syftar till attskapa attraktiva alternativ fill de kornmersiejla,ungdomsmiljöerna. Olikaformer av kulturmedverkan skall prövas. Utvecklingen med föreningsdrivnafritidsgårdar skall stödjas. Ungdomarnas inflytande över-verksamheten skalluppmuntras. Nya former för utnyttjandet av fritidsgårdarnas lokaler skallprövas bl. a. genom samverkan nfied skolans SlA-verksämhet. Barn- ochungdomsdelegationen är representerad i arbetsgruppen och följer därmedarbetet. En arbetsgrupp kommer att tillsättas, inomsocialdepartementet med medverkan av genomföraförsöksverksamhet med syfte att demokratisera idrotten och minska utslagningen.Den skall, också försöka stimulera flickor, handikappade ungdomar ochinvandrarungdomar att i ökad utsträckning deha i idrottsaktiviteter. Härutöver kan nämnas aft begärt medelför atf starta försöks- och utvecklingsprojekt i syfte aft förbättra barnsuppväxtmiljö i enlighet med rapporten Ej till salu i ett begränsat antalförsökskommuner där behovet av insatser för att förbättra barns och ungdomarsuppväxtvillkor är stort. I ungdomsrådets rapport, lämnas olika förslag på hurbarn och ungdomar kan delta i samhällsarbetet. Enligt ungdomsrådet bör stödutgå till SoU1983/84:18 25 verksamhet som genomförs av lokala barn- ochungdomsorganisationer, folkrörelser, kooperativ osv. Stöd bör infe utgå tillprojekt som drivs av kommunerna själva. Föredragande statsrådet har tillstyrktatt medel beviljas (prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 393). I budgetproposifionen föreslår utbildningsministern vidareatt Riksutställningar, Rikskonserferoch beviljas 1 milj. kr.vardera för atf öka insatserna för konst, musik och teater i skolorna (s; 388,S. 314 och s. 305). Med anledning av det internationella världsungdomsåret1985 har regeringen tillsaft en särskild beredningsgrupp som skall svara förplanering, genomförande och uppföljning av olika insatser med anledning avvärldsungdomsåret. Arbetet kommer i hög utsträckning att inriktas på att ökabarns och ungdomars delaktighet, engagemang och egna skapande, där kulturaktiviteterspelar en vikfig roll. Som framgått av den här lämnade redogörelsen har en radinitiativ tagits i syfte atf förbättra uppväxtvillkoren förbarn och ungdomar och öka deras känsla av delaktighet på skilda områden avsamhällslivet. Barn- och som har en samordnande funktionföljer arbetet. Utskottet anser mot bakgrund härav inte att det är erforderligtmed någon åtgärd med anledning av mofion 1983/84:1640. 1. beträffandestatsbidragssystem för barnomsorgen attriksdagen avslår mofion 1983/84:2054 yrkandena 5 och 7, motion 1983/84:2078yrkande 4, mofion 1983/84:2109 yrkande 3 delvis, mofion 1983/84:2445 yrkande 2samt mofion 1983/84:889, atfriksdagen med bifall fill regeringens förslag och med avslag på motion1983/84:2109 yrkande 3 i motsvarande del till Bidrag lill barnomsorgför /85 anvisar ett förslagsanslag av 6 , 3. beträffandestatsbidrag till privata daghem bedrivna i vinstsyfte att avslårmotion 1983/84:543 yrkande 1, 4. beträffandestatsbidragens effekter såvitt avser barn med behov av särskilt stöd attriksdagen avslår motion 1983/84:1630, 5. beträffandeett temporärt anordningsbidrag aftriksdagen avslår motion 1983/84:2054 yrkande 6, 6. beträffandeprinciperna för barnomsorgen aftriksdagen avslår mofion 1983/84:543 yrkande 2, 7. beträffandeinriktningen av barnomsorgen attriksdagen avslår mofion 1983/84:2109 yrkande 2, 8. beträffande utredningom obligatorisk förskola aft avslår mofion 1983/84:1224, - SoU1983/84:18 26 9. beträffande statsbidrag till fritidshem förulveckUngssiörda attriksdagen med anledning av motion 1983/84:2235 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 10. beträffande målsättning förutbyggnad av barnomsorgen att avslår rnotion 1983/84:2054 yrkande 1, 11. beträffande utbyggnadens inriktning attriksdagen avslår motion 1983/84:2054 yrkande 2, 12. beträffandebindande kvalitetsnormer aft avslår mofion 1983/84:2054 yrkande 3, fi.beträffande fasta vikarier aftriksdagen avslår motion 1983/84:2054 yrkande 4, 14. beträffande stödpersonal för barn med särskildabehov aft avslår motion 1983/84:2054 yrkande 9, 15. beträffande tjänsteformer inombarnomsorgen atfriksdagen avslår motion 1983/84:2054 yrkande 8, 16. beträffandebehörighet för personal inom barnomsorgen attriksdagen avslår motion 1983/84:2057 yrkandena 1 och 2, 17. beträffandemöjlighet till fortbildning aftriksdagen avslår mofion 1983/84:2057 yrkande 3, 18. beträffande information om alternativ barnomsorg atfriksdagen avslår motion 1983/84:633, 19. beträffande ett samlat program föratt förbättra ungdomens situation atfriksdagen avslår mofion 1983/84:1640. Bidrag till hemspråksträning i förskolan.Regeringen har under punkt F2 (s. 94 och 95) föreslagit aft tillBidrag fill hemspråksfräning i förskolan för /85 anvisa eftförslagsanslag av . I motion 1983/84:1211 av LahjaExner (s) och () hemställs l.att beslutar aft hos regeringen begära förslaggrundade på betänkandet SOU 1982:43, 2. att beslutar som sin mening ge regeringenfill känna vad som i övrigt anförts i denna motion rörande språksfödet förinvandrar- och minoritetsbarn i förskoleåldern. Statsbidrag till hemspråksträningför sexåringar inom den kommunala barnomsorgen infördes . Den 1juli 1979 utvidgades bidraget till aft omfatta även femåringar. Kommunerna haremellertid infe någon SoU1983/84:18 27 lagfäst skyldighet aft bedriva hemspråksträning förförskolebarn. En särskild kommitté (S 1979:03) har sett över frågan omspråksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern. I sitt slutbetänkande (SOU1982:43) Språk- och kulturstöd för invandrar- och minorifefsbarn iförskoleåldern har' utredningen redovisat förslag till åtgärder som rörverksamheten med hemspråkssföd. Utredningen har föreslagit en lagreglering avhemspråkssfö-det genom ett tillägg till socialtjänstlagen. Lagförslaget innebäratt invandrar- och minoritetsgruppers barn skall garanteras ett hemspråkssfödunder viss fid. Utredningen har även föreslagit vissa ändringar istatsbidragsreglerna. I förra årets budgetproposition uppgav socialministernatt han inte var beredd att föreslå några förändringar beträffandestatsbidraget till hemspråksfräning i förskolan. I motion 1983/84:1211 av () och MargitSandéhn (s) föreslås att hos regeringen begär förslag grundade på detovannämnda betänkandet SOU 1982:43 (yrkande 1). Mofionärerna framhåller aftbarnen i invandrarfamiljer är ytterst beroende av språklig stimulans inombarnomsorg och förskola och att hemspråksfräning under ett eller inte ärtillräckligt för att nå jämställdhet i språklig utveckling inför skolstarten medde barn som har svenska som modersmål. Eftersläpningen i språkutvecklingen gerinlärningssvårigheter i läsämnen långt upp i och en osäker grundför inlärning av andra språk. Enligt mofionärerna måste därför stödet ochstimulansen i barnets första språk sättas in . Mofionärernaanser att bör ge regeringen fill känna vad som i mofionen anförts omspråkstödet till invandrar- och minoritetsbarn i förskoleåldern (yrkande 2). Betänkandet (SOU 1982:43) Språk- och kultursföd. förinvandrarbarn i förskoleåldern övervägs fortfarande inom regeringskansliet.Enligt uppgift från önskar man bereda ärendet i anslutningtill språk-och kulfurarvsutredningens (U 1981:04) huvudbetänkande Olika ursprung-gemenskapi (SOU 1983:57), vilket f.n. remissbehandlas. Utskottet delar mofionärernas uppfattning aft invandrar-och minoritets-barn i förskoleåldern måste få det stöd och den stimulans i sittförsta språk som krävs för atf de inte skall få en sämre språklig utveckling änsina jämnåriga. Utskottet anser emellerfid att regeringens prövning av utredningsförslagetbör avvaktas innan tar ställning till frågan om den närmareutformningen av språksfödet. Mofionen avstyrks därför. Regeringensförslag till medelsanvisning tillstyrks. 1. beträffandeförslag grundade på belänkandet SOU 1982:43 atf avslår mofion1983/84:1211 yrkande 1, 2. beträffandespråkstödet för invandrar- och minoritetsbarn i förskoleåldern attriksdagen avslår motion 1983/84:1211 yrkande 2, SoU1983/84:18 28 3. beträffande medelsanvisningen attriksdagen till Bidrag till hemspråksträning i förskolan för /85anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt F3(s.96 och 97) föreslagit att till för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . 1 mofion 198.3/84:2240av NilsCarlshamre m. fl. (m) hemställs, såvift härar i fråga, att vidbehandlingen av proposition 1983/84:100 bil. 7 beslutar atf anslaget F3.Barnrniljörådef fr.o.m. /85 skall utgå och rådet därmed varaavvecklat (yrkande 1). , som inrättades den1 , är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att handläggafrågor rörande barns miljö och barns säkerhet. Rådet har övertagit de uppgiftersom tidigare handlades av lekmiljöråd.