bet · G701NU30 · 1983-12-31 00:00:00 — omfattande nedskärning, eftersom en sådan inte torde varaförenlig med en meningsfull och effektiv verksamhel vid inspektionen.Energiverket har utgått från att resurserna för statens elekiriska inspektionför /85 ges en omfattning som motsvarar 40 tjänster plus erforderligamedel för verksamheten. Till följd av vakanser är antalet tjänster f. n. För slalens elektriska inspektion bör enligt energiverketför /85 anvisas ett förslagsanslag om , vilketmotsvarar etl utifrån den angivna nivån (40 tjänster plus erforderiiga medelför verksamheten) löne- och prisomräknat anslag minskat . 1 motion 1983/84:455 (vpk) begärs att för nästabudgetår skall till statens elektriska inspektion anvisa etl belopp som med . överstiger vad regeringen har föreslagit. Det i motionen förordadeanslaget överensstämmer sålunda med förslag. En ytterligare utökningav personalstyrkan kommer att bli nödvändig, anför motionärerna. De begränsardock sitt yrkande i denna motion till det angivna, vilket skulle innebäraatt medel ställs lill förfogande för att möjliggöra utnyttjandet av de fem nuvakanta tjänsterna saml atl medel för resor för fältarbete m. m. medges. Utskottet har erfarit att den arbetsgrupp inomenergiverket som utreder vissa frågor rörande verksamheten vid statenselektriska inspektion bl. a. har följande uppdrag. Arbetsgruppen skall utarbetaförslag till eventuella förändringar av organisation, arbetsuppgifter,resursfördelning m.m. för atl bästa resultat skall nås av inspektionenstillsynsverksamhet med de medel som statsmakterna har ställt till förfogandeunder / 85. Vidare skall gruppen bedöma konsekvenserna av enminskning av resursramarna /86-1989/90. Enytterligare uppgift är att utarbeta underlag för statens energiverksanslagsframställning för /86 inkl. utvecklingen . Utskottet vill framhålla atl det är väsentligt atl denverksamhel som statens elektriska inspektion bedriver för atl främja säkerheteni samband med framställning, överföring och användning av elektrisk ström kanutföras på ett effektivt sätt. Vid sin beredning av ärendet har utskottetkommit till slutsatsen att statens elekiriska inspektion med nuvarandepersonalstyrka och arbetsuppgifter inte har möjlighet att bedriva verksamhetenmed en så hög ambitionsnivå som är önskvärd från bl. a. elsäkerhets-synpunkt.Utskottet förutsätter att det utredningsarbete som pågår leder fram tillförslag om hur en effektiv verksamhel på detta område skall bedrivasoch organiseras för att högt ställda krav på elsäkerheten skall kunnauppfyllas. Härvid räknar utskottet med att möjligheterna att avgiftsfinansieradelar av verksamheten noga övervägs. Den nu rådande situationen inom innebar enligt utskottets uppfattning att ytteriigare resurserutöver regeringens förslag bör tillföras inspektionen för nästa budgetär isyfte att en nödvändig ambitionsnivå skall kunnaupprätthållas inom detta NU1983/84:30 68 Utskottet föreslår således attriksdagen i enlighet med vad som föresläs i motion 1983/84:455 (vpk) tillstatens elektriska inspektion för /85 anvisar elt förslagsanslagav . Främjande av landsbygdens elektrifiering Regeringen föreslår ibudgetpropositionen atl reservationsanslaget Främjande av landsbygdenselektrifiering för /85 skall beräknas lill 4,5 milj. kr. 1propositionen erinras (s. 99) om alt godtog vad som i delårets budgetproposition anfördes om den aktuella stödverksamhetens omfattning(prop. 1979/80: 100 bil. 17, NU 1979/ 80:36, rskr 1979/80:248). Statliga bidraglill upprusining av nedslitna och oränlabla nät skulle lämnas under fembudgetår med 2 milj. kr. Vidare skulle bidrag för nyanläggningarfortsättningsvis lämnas med 2,5 milj. kr. Del förslag regeringen nu lämnar slår sålunda iöverenssiämmelse med tidigare riksdagsbeslut. Verksamheten administreras avstatens energiverk. Penningvärdeförsämringen och fördyringar vid upprusiningav elnät har medfört all anslaget till främjande av landsbygdens elektrifieringhar urholkats kraftigt, sägs det i motion 1983/84: 1892 (c. s). Del är därtörnödvändigt att prioritera inom anslagsramen. Motionärerna anser det angelägelau upprustning av nedslitna och oränlabla elnät får förtur före nyanläggningar.De vill alt skall göra ett uttalande av innebörden all statensenergiverk får disponera hela anslaget på 4,5 milj. kr. för främst upprustningav nedslitna och oränlabla elnät. Vidare anförs i motionen atl bidragen lill sådana elnälborde förfängas med yiterfigare en femårsperiod efter utgången av år f985.Anslaget borde dä som begränsas till 10 milj. kr. för hela perioden och utgåmed 2 milj. kr. När utskouet behandlade (NU 1982/83:33 s. 56)ett yrkande (c) med samma syfte som del förstnämnda anförde utskoliel alt del inågra fall kan vara fråga om myckel nedslitna nät där det inte är alldelesuppenbart om del är fråga om upprusining av nälel eller en nyanläggning. Enviss flexibilitet i tolkningen borde i dylika fall vara möjlig. Motionen avslyrklesmed vad utskottet sålunda anfört. Utskottet har samma uppfattning som . Enviss flexibilitel bör vara möjlig inom anslagsramen. Utskottet vill dock intesträcka sig så långt som till att förorda en omdisposition av hela anslaget såsom motionärerna föreslår. Vad sä gäUer förslagel om en föriängning avbidragssystemet till all gälla ytterligare en femårsperiod fömtsäller utskottetatl regeringen följer ui-vecklingen och överväger frågan inför nästa års budgetbehandling.Av vad NU1983/84:30 69 utskottet här har anfört framgår atl utskottetavstyrker motion 1983/ 84: 1892 (c. s). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medel för detnu behandlade anslaget. Stöd till oljeersättande åtgärder m. m. beslut förraåret om fortsatt stöd till åtgärder för att ersätta olja samt för investeringarinom energiområdet (prop. 1983/ 84:62. NU 1983/84:9, rskr 1983/84:124) gällerför tiden fr.o.m. den t.o.m. /87. Stödet uppgårtill 1650 milj. kr. varav bidrag och villkorliga bidrag utgör 660 milj. kr. ochlånegarantier 915 milj. kr. har 120 milj. kr. anvisatspå tilläggsbudget 1. Beslutet innebar vidare medgivande av vissa omfördelningarav tidigare beviljade medel avseende bl. a. upphandling inom energiområdet.Dessutom beslöt om riktlinjer för stödet. Utskottet var inte enigtvid behandlingen av ärendet. Reservationer förelåg beträffande stödets omfattning,riktlinjer för stödet, dess finansiering m.m. 1 det följande tar utskoliel uppmotionsyrkanden från allmänna motionstiden och två anslagspunkter ibudgetptopositionen rörande detta slöd. Först behandlas motionsyrkanden om riktlinjerna förstödet. Därefter tar ulskoltet ställning lill anslagsfrågorna. 1 motion 1983/84:911framförs flera förslag rörande riktlinjerna för det statliga stödet inomenergiområdet. Ulskoltet tar i det följande upp dessa förslag etl och etl.Härvid behandlas även motion 1983/ 84: 2375 (c), som lill dels sammanfaller medpartimötionen. Etl yrkande i motion 1983/84:911(c) är all skall godkänna de riktlinjer för slöd lillenergiinvesleringar som förordas i motionen. 1 denna del av motionen anförs altstödet skall vara så utformat att energihushållning och användning av inhemskafasta bränslen gynnas. Åtgärder och stödvillkor skall bygga på frivilligmedverkan från enskilda, företag, kommuner och landsting och utgå från etldecenlraliseral synsätt. Adminislra-tiva regler, besiktning och tvång i olikahänseenden skall undvikas. beslul om fortsatt stöd till åtgärder för atlersälla olja samt för investeringar inom energiområdet innebär alt stödet börlämnas så att det gynnar introduktionen av inhemska bränslen och värmepumpar(NU 1983/84:9 s. 8). Anläggningar som utnyttjar torv. skogsenergi, halm, soleller spillvärme bör prioriteras. NU1983/84:30 70 Med den inriktning av stödet somgäller och de prioriteringar som enligt riktlinjerna skall göras av bl. a.inhemska fasta bränslen finner utskottet det föga meningsfullt att föreslåriksdagen all göra något sådant uttalande om stödels utformning som föreslås imotionen. Självfallet utgår utskottet ifrån all lillämpningen av stödet sker påetl sä smidigt sätt som möjligt, med beaktande av nödvändiga rättvise- ochrätlssäkerhelskrav. Utskottet avstyrker alltså motion 1983/84:911 (c) iifrågavarande del. Ytterligare påyrkas i motion1983/84:911 (c) att skall besluta att den undre betoppsgränsen förslöd till oljeersällande ålgärder inom ramen för oljeersällningsprogrammetskall sättas till . Med nuvarande undre beloppsgräns vid 50000 kr.blir alltför många angelägna projekt inte stödberättigade, säger motionärerna. Liknande tankegångar uttrycks i motion 1983/84:2375 (c).Yrkandet i denna motion är att hos regeringen skall begära förslag omändring av reglerna för såväl investeringsprogram inom energiområdetsom oljeersättningsprogrammet i enlighet med vad som förordas i motionen. När utskoliel log ställning lillett yrkande (c) av samma innebörd som det nämnda i motion 1983/84:911 (c)anförde utskottet atl del inte då fanns anledning all ändra vare sig den övreeller den undre beloppsgränsen för slöd. Alltför små projekt medför vart försig förhållandevis liten oljeersältning men kräver en hel del administrativaresurser. Det är dock, fortsatte utskottet, angeläget atl oljeersättandeåtgärder vidtas även för mindre projekt, men detla lorde kunna åstadkommas medhjälp av utbildning och rådgivning. Som föreslogs i propositionen borderegeringen fortlöpande pröva frågan om lämpliga gränser för stöd.Motionsyrkandel avstyrktes av utskottet för moderata samlingspartiets del medmotiveringen atl stödet borde avvecklas. företrädare iutskottet reserverade sig lill förmån för motionsyrkandet. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Som utskottet påpekade när frågan behandlades ochsom även uttalades i propositionen bör regeringen fortlöpande pröva frågan omlämpliga gränser för slöd. Vad utskotlet i övrigt anförde i delta ämne ärfortfarande giltigt. Sålunda avstyrker utskottet ifrågavarande delar av motionerna1983/84:911 (c) och 1983/84:2375 (c). Medverkan av regionala utvecklingsfonder m.m. En annan fråga som varkontroversiell vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag rörandeoljeersällningsprogrammet gällde hur de regionala utvecklingsfondernas ochlantbruksnämndernas ansvarsområden skulle avgränsas. Från hällpåyrkades i en motion ett riks- NU1983/84:30 71 dagsbeslut om att de nämnda organen inom sinaansvarsområden skulle ges i uppdrag all administrera sådana lånciirenden inomramen för oljeersättningsprogrammet där den stödberättigade kostnaden forprojektet understeg .300000 kr. Utskottet anförde (NU 1983/84:9 s. 10) att det med hänsynlill de kunskaper och erfarenheter vad gäller mindre och medelstora företag somfinns samlade hos de regionala utvecklingsfonderna var naturligt att fondernaäven i fortsättningen utgj »rde basen lör den rådgivningsverksamhet inomenergiområdet som var riktad mot näringslivet. Däremot fimns del enligtutskottets uppfaltning då inte några skiil som talade för att stödet tillåtgärder för att ersätta olja. m.m. skulle bli mer effektivt om det skullehandliiggas av utvecklingsfonderna. Mot detta reserveradesig representanter, medan moderata samlingspartiet hade sammaavvikande motivering som i det nämnda fallet. I motionerna 1983/84; 911 (c) och 1983/84; 2375 (c)framförs nu krav med samma syfte som i den angivna motionen. Utskottet anser inte att det nu finns någon annan grundför utskottels eller stiillningstagande i frågan än när dennabehandlades för mindre än etl halvt år sedan. Med hiinvisning till vad ulskoltetdå anförde i ämnet avstyrker utskottet ifrågavarande delar av motionerna1983/84:911 (c) och 1983/84: 2375 (c). Ytterligare två yrkanden icenterpartiets motion gäller stöd för oljeersättande åtgiirder. niirmarebestämt stöd för att stimulera användningen av inhemska bränslen. Även i motion1983/84:2375 (c) framförs förslag inom delta område. beslut i denna del innebär (NU 1983/84:9 s. 13f.) atl etl bidrag på högst av investeringskostnaden skall kunna utgå lillden som beställer en större anläggning avsedd för eldning medinhemska bränslen. Med större anläggning menas en anläggning som har en effektpå 0,5 MW eller mer. Med en viss precisering av vilka anläggningar som skullevara stödberälligade godlogs regeringens förslag av ett enigt ulskoll.Riksdagen beslöl också om slöd lill invesleringar i lerminaler därindusiriråvara och bränsleråvara kan separeras. Slödet är ulformat som eilbidrag på högst av investeringskostnaden lill anläggningar som beställtsunder . I fråga om riktiinjer för stöd för den nämnda typen avlerminaler anförde utskottet följande (s. 14): Utskottet vill framhålla attinvesteringsstöd av det slag som är aktuellt företrädesvis bör utgå lilllerminaler som inte är lokaliserade till kuslre-gionerna utan till inlandet.Della slällningstagande grundar utskottet på uppfattningen att sysselsättningeni glesbygdsområdena därmed kan stimu- NU 1983/84:30 72 lerasoch att råvarubasen för sågverk i dessa regioner inte får äventyras. 1 övrigthar utskotlet inget att erinra mot vad som i propositionen anförs om deförordade terminalerna. Moderata samlingspartiets, centerpartiels ochfolkpartiets företrädare i utskottet reserverade sig till förmån förmotionsyrkanden om avslag på regeringens förslag till stöd. anslötsig till de av utskoliel angivna riktlinjerna för slödel. Imotion 1983/84:911 (c) påyrkas att skall besluta att något stöd tillterminaler för separering av indusiriråvara och bränslerävara ej skall utgå.Inrättande av terminaler måste, anför motionärerna, bygga på frivilligmedverkan av de enskilda skogsägarna och ske inom ramen för det nu fungerandesystemet för leverans av skogsråvaror. Utskottetanser att del ifrågavarande slödet med de riktlinjer som gäller härför har storbetydelse för att skogsråvaran skall kunna utnyttjas effektivt. Mot dennabakgrund anser utskottet att inte bör ompröva sill faltadebeslut rörande detta stöd. Motion 1983/84:911 (c) avstyrks alltså i här aktuelldel. Stödetlill invesleringar i förbränningsanläggningar eldade med inhemska fastabränslen föreslås i motion 1983/84:911 (c) höjas från till avinvesteringskostnaden. bör enligt motionärerna besluta härom i syfteatt sådana anläggningar skall kunna utnyttjas oplimall. Delinvesteringsstöd som gäller för inhemska fasta bränslen är enligt utskottetsuppfattning väl avvägt. Därför synes det f. n. inte aktuellt med några ändraderiktlinjer rörande detta slöd. Ulskoltet vill också erinra om attenergiupphandUngsdelegationen har möjlighet att stödja vissa projekt inomfaslbränsleomrädel. Av vad utskotlet här har anfört framgår atl utskottetavstyrker motion 1983/84:911 (c) i nu behandlad del. Imotion 1983/84:2375 (c) anförs att stöd till energiinvesteringar borde kunnaulgå lill anläggningar eldade med fasta bränslen och en effekt pä minst 100 kW.I syfte att befintliga erfarenheter och resurser skall utnyttjas borde ocksåövervägas möjligheten atl låta slödärenden för anläggningar med en lägre effeklän 500 kW handläggas av förmedlingsorganen i kommunerna och avlänsbostadsnämnderna. Någonändring av vilka anläggningar som skall vara slödberälligade bör enligiulskotlets uppfattning inte göras . Inte heller vill utskotlet förorda någonannan ordning vad gäller handläggningen av stödärendena. Utskottet avstyrkeralltså motion 1983/84:2375 (c) i de delar den inte har behandlats tidigare idetla belänkande. Från håll framförs också kravrörande slöd till fjärrvärmeutbyggnaden. I partimotionen 1983/84:911 påyrkasatl skall ansluta sig lill de riktlinjer för flexibla fjärrvärmenälanpassade för låga NU 1983/84:30 73 valtentemperaturersom redovisas i motionen och besluta alt villkoren för stöd tillQärrvärmeutbyggnader skall anpassas efter dessa riktlinjer. För den händelseriksdagen inte ansluter sig till dessa riktlinjer för Qärrvär-meutbyggnadbegärs i motionen att skall besluta att stöd inte längre skall lämnasför Qärrvärmeutbyggnader. Tillkommandeijärrvärmeanfäggningar måste, anför motionärerna, redan från början ges enutformning så att de passar för utnyttjande av alternativa energikällor. Måletmed Qärrvärmeutbyggnaden skall vara att öka handlingsfriheten och möjligheternaatt använda billig miljövänlig energi. Imotion 1983/84:1309 (c) framförs krav av samma innebörd som i den nu angivnadelen av parlimotion, dock med en mer utförlig motivering. Närutskoftet senast (NU 1983/84:9 s. 18) tog ställning till liknande krav frånsamma parti - erinrade utskottet om att tidigare hade avslagit sådanayrkanden. Utskottet underströk dock värdet av att nya fjärrvärmeanläggningarkunde göras fiexibla för att möta kommande behov. Genom ett sådant slöd tillbl. a. utnyttjande av värmepumpar och spillvärme i fjärrvärmesystemet somregeringen då hade föreslagit lorde, anförde utskottet, intressetför genomförande av önskade systemförändringar komma att öka. Utskottet hadevidare erfarit all de i proposition 1983/84:62 föreslagna medlen till visssastrategiska anläggningar för fjärrvärme i storstäderna bl. a. avsågs bliutnyttjade för all främja hopkoppling av skilda nät och för att ökaledningsdimensionen. I enlighet med beslul ett halvt år tidigareville utskottet emellertid inte då ställa som villkor för stöd tillfjärtvärmeanläggningar att de skulle vara av den i motionen nämnda typen.Utskottet avstyrkte motionen med reservation från centerpartietsrepresentanter. beslöt i enlighet med utskollels förslag. Utskottethänvisar till det här återgivna ställningstagandet av i samma frågaför mindre än . Några nya omständigheter som skulle kunna geriksdagen anledning till en annan bedömning än då föreligger inte enligtutskottets uppfattning. Utskottet avstyrker följaktligen motion 1983/84:911(c), såvitt gäller riktlinjer för slöd till fjärrvärmeutbyggnader, liksom motion1983/84: 1309 (c) i motsvarande del. Ikonsekvens med vad utskottet har anfört rörande önskemål om nya riktlinjer förstödet till fjärrvärmeanläggningar avstyrker utskottet ocksä kraven imotionerna 1983/84:911 (c) och 1983/84: 1309 (c) på all sådant slöd under imotionerna angivna förulsällningar ej längre skall lämnas. I budgetpropositionen (punkt E 17) beräknas /85 ett reservationsanslag om 210 milj. kr. lill stöd föroljeersättande åtgärder. NU1983/84:30 74 Härav föresläs följande beloppföras över lill vissa andra anslag, nämligen lill anslagen El, ; Förvaltningskostnader . och E2, Statens energiverk:Utredningar m.m. och information , till anslaget E4, Utbildning ochrådgivning m. m. för atl spara energi med . saml lill anslagen B 1,Lanlbruksstyrelsen och B 2, Lantbruksnämnderna under jordbruksdepartementetshuvudtitel totalt 2,5 milj. kr. Till täckande av förluster i anledning av statligagarantier för oljeersättande ätgärder föreslår regeringen för budgetåret1984/85 under punkt E 18 ett förslagsanslag av . Detta sistnämndaförslag tillstyrker utskottet. Två yrkanden gäller anslaget Stöd för oljeersättandeåtgärder. Det ena återfinns i motion 1983/84: 1896 (m), vari begärs förslag avregeringen lill besparingar pä energiområdet i den omfattning som beräknas imotionen. Anslaget för oljeersättande åtgärder pä 210 milj. kr. bör halveras,anför motionärerna. Del skulle därvid ankomma på regeringen att göra de omdisponeringarsom den lägre anslagsnivån motiverar. Vidare sägs alt del bör vara möjligt attav de sammanlagt 975 milj. kr., som avsattes till slöd för dennalyp av investeringar för användning under är 1984. spara minst 400 milj. kr. 1synnerhet stödet till energiupphandling borde kunna minskas substantiellt. Delbör enligt motionärerna ankomma på regeringen att fördela neddragningen så altverkligt angelägna projekt ändå kan komma till utförande. Det belopp om 975 milj. kr. som omnämns i motionen synesutgöras av dels av pä tilläggsbudget 1 lill statsbudgeten / 84 anvisade 350 milj. kr. för investeringar inom energiområdet(prop. 1983/ 84:62. NU 1983/84: 9 s. 21, rskr 1983/84: 124), dels 625 milj. kr.som återstod av medel till slöd lilldislributionsanläggningar för fjärrvärme (75 milj. och till upphandlinginom energiområdet (550 milj. som tidigare hade beviljat (NU1983/84:9 s. 22). Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att deoffensiva satsningar på energiområdet som har beslutat om kanfullföljas. investeringsprogram inom energiområdet är såvälenergipolitiskt som konjunktur- och sysselsättningspolitiskt motiverat.Motionsyrkanden om riktlinjer för vissa närmare angivna delar av det nugällandet slödel -fjärrvärme och vissl slöd inom faslbränsleomrädel - harutskotlet behandlat i del föregående. Utskottet anser inte att skall göra någotuttalande till regeringen pä grundval av de allmänna resonemang om besparingarinom del statliga energistödet som förs i motion 1983/84: 1896 (m). Dennaavstyrks sålunda i ifrågavarande del. begär i motion 1983/84:911 atl riksdagenskall anvisa 5 milj. kr. för energirådgivning m.m. inom jordbruks- ochirädgårdsnäring-arna. Denna rådgivningsverksamhet har. anför motionärerna,visat sig ha en mycket stor betydelse för energisparinsalserna inom dessa niiringar. NU 1983/84:30 75 Utskottet delar uppfattningen atl den angivnarådgivningsverksamheten är av värde. Det i propositionen angivna beloppet förenergirådgivning inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna är emellertid enligtutskottets mening väl avvägt. Därför avstyrker utskottet motion 1983/84:911 (c)i här aktuell del. I det följande tar utskottet upp etl antalmotionsyrkanden inom bränsleområdet. Det gäller här främst förslag omintroduktion av naturgas i del svenska energisystemet och om inhemska fastabränslen. Etl yrkande avser oljeområdet. I övrigt behandlas frågor omoljeförsörjningen och om kolinlroduklionen i utskottets tidigare aviseradebetänkanden med anledning av särskilda propositioner om vissa oljefrägor resp.vissa kolfrågor. Det nämnda förslaget inom oljesektorn syftar tillbesparing av olja genom återvinning av asfalt. Del begärs i motion 1983/84:560(vpk) att skall hemställa hos regeringen om åtgärder för sådanåtervinning. Motionärerna erinrar om atl på förslagav näringsutskottet (NU 1982/83:33 s. 59) avslog eU liknande yrkande. Utskotlethänvisade då till pågående försöksverksamhet. De besparingar som skulle blimöjliga vid återvinning av asfalt är så omfattande, anför motionärerna, atlriksdagen borde ompröva sin inställning. Förulom besparing av olja skullebetydande mängder stenmaterial och bindemedel kunna sparas. En ökad återvinningav asfalt skulle också innebära flera olika slag av miljövinster. Sommotionärerna påpekar förekommer återvinning av asfall sedan lång tid tillbaka.Vid tillverkning av asfall för vägbeläggningar används betydande mängder olja.Under tider med låga oljepriser har därför intresset för återanvändning avekonomiska skäl inte varit så stort. Utvecklingen av priserna påasfaltprodukter under 1970-talel har dock medfört alt återan-vändningsteknikenpå nytt har aktualiserats i och utomlands. Påuppdrag av bedriver statens väg- och irafikinslitul försöksverksamhetkring teknik för återvinning av asfalt. Vidare pågår sådanålervinningsverksamhet i begränsad omfattning i och kommuner. Återanvändningav oljegrus har genomförts framför allt i län.Från har inhämlals all återvinning av asfall bedöms kunna göraslönsam vid enslaka större projekt, t. ex. vid reparation av hårt belastademotorvägar. Gammal asfall läggs i upplag och kan komma att återvinnas iframtiden. Sammanfattningsvis tillämpas återvinning av asfall där del befinnsvara lönsamt. NU 1983/84:30 76 Av vad utskottet här har anfört framgår alt denfråga som motionärerna tar upp är väl uppmärksammad av berörda myndigheter. Detär, som utskotlet framhöll , värdefullt om det kan utarbetas metoderför asfaltätervinning vilka erbjuder en god ekonomi och tillfredsställande tekniskalösningar. Med hänsyn till vad utskottet här har anfört anser utskottet inteatl nu har anledning alt göra något uttalande i ämnet. Motion1983/84: 560 (vpk) avstyrks sålunda. faslslällde är 1980 riktlinjer förgenomförande av det s.k. (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70.rskr 1979/80:410). Projektet baseras pä import av naturgas frän fördistribution i sydvästra med början .