bet · G701FiU1 · 1983-12-31 00:00:00 — Idetta betänkande behandlar utskottet motionerna 1982/83:429 av m. fl. (s) omskärpta regler om utlänningars aktieförvärv i svenska företag, 1982/83:430 av m. fl. (s) omsvenska företags investeringar i utlandet, 1982/83:862 av m. fl. (vpk) om åtgärderför att begränsa svenska företags investeringar i utlandet, 1982/83:1705 av () om gemensam tull-och valutaunion med , m. m., 1982/83:1712 av () om en gemensamnordisk aktiemarknad, m. m. Utskottet har inhämtat yttranden över motionernafrån fullmäktige i . Yttrandena återfinns som bilaga tillbetänkandet. 1.Motion om utlänningars aktieförvärv i svenska företag Imotion 429 av m. fl. (s) hemställs 1. attriksdagen uttalar sig för att återgår till tidigare restriktiva praxis när det gäller tillstånd för utlänningar att köpa aktier i svenskaföretag, 2. attriksdagen uttalar sig för att de fackliga organisationernas företrädare också får delta i beslut i valutastyrelsen om tillstånd till utländska köp av svenska aktier. I motion 429 anförs att som litethögutvecklat industriland med stor utrikeshandel i stor utsträckning är utsattför internationella beroenden, speciellt på det ekonomiska området. Det ärdärför angeläget att slå vakt om det ekonomiska oberoende som fortfarandeåterstår. Genom att bibehålla svenska storföretag i svensk ägo i så storutsträckning som möjligt ökar möjligheterna till nationell handlingsfrihet iolika situationer. 1Riksdagen 1983184.5 samt. FiU1983/84:1 2 emellertid tillstånden för utlänningar att köpa aktier isvenska företag ökat starkt i omfattning. Det har sin grund i en ny och meraliberalistisk praxis inom valutastyrelse jämfört med tidigare. Det är nu angeläget att valutastyrelse återgårtill tidigare restriktiva praxis, när det gäller beviljande av tillstånd.Motionärerna anför vidare att det är angeläget att de fackligaorganisationernas företrädare i valutastyrelsen också får delta i besluten idessa tillståndsärenden. Den kraftiga ökning avförsäljningen av svenska aktier till utlandet som ägt rum 1979-1981 och somredovisas i motionen fortsatte och första halvåret 1983.Försäljningarna var 7 336 milj. kr., vilket var mer änexporten av aktier , då den uppgick till 2 580 milj. kr.Utskottet ser det ökade utlandsintresset för svenska aktier som positivt. Detinnebär att kapitalmarknaden för svenska företag har breddats och atttillgången på riskvilligt kapital har ökat. Detta underlättar möjligheternatill en industriell expansion för svenska företag. Detta var också avsikten dåvalutastyrelsens praxis ändrades 1979. Det stora underskottet i de löpande betalningarna medutlandet har tvingat staten till omfattande upplåningutomlands. De ansträngningar som gjorts för att skapa ett privat kapitalinflödehar inte varit framgångsrika. Den svaga investeringsutvecklingen har inneburitatt upplåningsbehovet i det svenska näringslivet varit lågt. Därtill harkommit en växande ovilja hos företagen att ta upp lån utomlands och därmed utsättasig för ytterligare risker för kursförluster. Utskottet har i ett särskiltbetänkande behandlat konsekvenserna av företagens upplåning utomlands (FiU1982/ 83:41). Mot bakgrund av svårigheterna att åstadkomma en privatupplåning utomlands ser utskottet i likhet med riksbanksfullmäktige medtillfredsställelse på den kapitalimport som försäljningen av svenskavärdepapper leder till. Som fullmäktige framhåller i sitt yttrande tillutskottet (se bilaga) har denna form av kapitalimport fördelen att den inteförutsätter en än stramare inhemsk kreditpolitik eller tvinganderefinansieringsregler. En nackdel ur betalningsbalanssynpunkt är som fullmäktigeframhåller att vid en förtroendekris för den svenska ekonomin eller den svenskaekonomiska politiken kan en utförsäljning av svenska aktier äga rum och orsakabetalningspåfrestningar. Å andra sidan måste genom sitt storautlandsberoende oavsett förändringar i utlänningars aktieinnehav föra enekonomisk politik som vinner förtroende utomlands. Motionärerna anser att en återgång till valutastyrelsenstidigare restriktiva praxis när det gäller att bevilja tillstånd föraktieförsäljningar skulle vara ett sätt att komma till rätta med det ökadeutlandsinflytandet. Det kanenligt utskottets mening ifrågasättas om frågan om det utländska FiU1983/84:1 3 inflytandet i svenska företag skall regleras genomvalutalagstiftningen. En annan typ av reglering är den som görs ilagstiftningen om utländska förvärv av svenska företag. I lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företagm. m. uppställs krav på förvärvstillstånd för en utlänning att göra förvärv sominnebär att andelen av röstetal eller aktiekapital överstiger 10,20,30,40 eller50 %. lag ger visst skydd mot att en utländsk aktieägare blirdominerande. Den lägger däremot inga hinder i vägen för utländska aktieägaresom en grupp att öka sitt ägande och röstandel i ett företag. Enligt riksbanksfullmäktige synes det f. n. inte föreligganågon risk att utländska aktieägares rösteandel skulle bli dominerande i någotbetydande svenskt företag. Enligt fullmäktiges mening finns dock ett behov attskapa ett bättre skydd mot utländskt ägande av svenska företag. Enligtfullmäktiges mening bör skyddet ej läggas i valutaregleringen, som bör varaflexibel och kunna anpassas till olika betalningsbalanslägen. I stället bör enöversyn göras av lag i syfte att åstadkomma ett mera fullständigtskydd mot oönskat utländskt inflytande. Utvecklingen bör också noga följasgenom regelbunden analys av värdepapperscentralens material, anser fullmäktige. Utskottet delar fullmäktiges uppfattning att det intefinns tillräckliga skäl att nu återgå till en mera restriktiv tillämpning inomvalutaregleringen i fråga om utlänningars aktieförvärv. Däremot anser utskotteti likhet med fullmäktige att ett bättre täckande skydd bör skapas motutländskt inflytande i svenska företag. Det bör därför utredas om det kan skegenom en utvidgning av lag. Detta bör ges regeringen till känna. Frågan om de fackliga representanternas deltagande ivalutastyrelsens beslut om aktieförsäljning till utlandet regleras ivalutalagen. kommer att lägga fram förslag till förändringarav valutalagen liksom förslag till kompetensfördelning mellanriksbanksfullmäktige och valutastyrelsen. Eftersom kommittén kommeratt framlägga vissa förslag finns det enligt utskottet inte anledning att nuföreta några förändringar. Motionen avstyrks därför. 1. att riksdagenmed anledning av motion 1982/83:429 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 2. att riksdagenavslår motion 1982/83:429 yrkande 2. Motioner om svenska företags investeringar i utlandet I motion 430 av m. fl. (s) hemställs 1.att uttalar sig för att omprövar sitt beslut att intelängre pröva svenska direktinvesteringar i utlandet från betalningsbalanssynpunkt, 1 * 1983/84. FiU1983/84:1 4 2. att uttalar sig föratt regeringen tar upp överläggningar med de svenska storföretagen i syfte attförmå dessa att lägga en större andel av sina produktionsinvesteringar iSverige. I motion 862 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenuttalar sig för att omprövar sitt beslut att inte längre prövasvenska direktinvesteringar i utlandet ur bytesbalanssynpunkt, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna attutlandsinvesteringar endast skall- godkännas om det kan påvisas att de utgörett ömsesidigt samhällsekonomiskt intresse, 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna att dei ett företag/koncern anställdas godkännande krävs för utlandsinvesteringar. I motion 430 anförs att de svenskaföretagens investeringar i utlandet har ökat väsentligt under senare årsamtidigt som investeringsutvecklingen i varit direkt negativ. Dettahar lett till att en allt större andel av de svenska storföretagenssysselsättning förläggs utomlands. På detta sätt konkurrerar alltså i många fallinvesteringar utomlands direkt med möjligheterna till sysselsättningsskapandeinvesteringar i . Den starka uppgången av utlandsinvesteringarna leder tillatt andelen anställda utomlands kommer att fortsätta att öka medansysselsättningen här hemma fortsätter att minska. Situationen förbättras inteheller av att den borgerliga regeringen beslutade att intelängre skall pröva de svenska direktinvesteringarna i utlandet utifrånbetalningsbalanssynpunkt. Enligt motionärernas mening bör densocialdemokratiska regeringen ompröva detta beslut. Regeringen bör också snarastta upp överläggningar med de svenska storföretagen i syfte att förmå dem att tasitt ansvar för industrisysselsättningen i och alltså lägga en störreandel av sina produktionsinvesteringar här. I motion 862 anförs att de svenskaföretagens investeringar i utlandet har ökat på ett dramatiskt sätt under desenaste åren. har industriinvesteringarna i gått tillbaka.En allt större andel av de svenskägda företagens sysselsättning och produktionhar förlagts utanför gränser. Därför krävs åtgärder för att begränsade svenska företagens investeringar i utlandet. Åtgärderna bör vara av två slag. Dels börvalutalagstiftningen skärpas och tillämpas mera restriktivt. Dels börutlandsinvesteringar endast godkännas om det kan påvisas att de utgör ettömsesidigt samhällsekonomiskt intresse för de berörda länderna. Möjligheternaför de anställda inom berörda företag och koncerner att påverkautlandsinvesteringar bör också kraftigt utvidgas. De anställda bör gesvetorätt. FiU 1983/84:1 De svenska företagens investeringari utlandet har ökat kraftigt . Detta framgår av riksbankensstatistik (milj. 1980 1981 1982 1983 l;a hå Tillstånd till direkt investeringar i utlandet 3 796 6540 8 668 6 074 Verkställda investe ringar i utlandet 2 981 4 929 6 413 Enligt riksbanksfullmäktiges mening(se bilaga) finns det anledning att följa svenska storföretags satsningar påproduktion, investering och forskning i andra länder. Risker kan föreligga föratt den växande utlandsverksamheten sker på bekostnad av den inhemskaindustrins utveckling. understryker man att det är frågaom utomordentligt svåra bedömningar. Fullmäktige anser att möjligheten till en mer samladbedömning av svenska företags direktinvesteringar i utlandet kommer attföreligga efter remissbehandlingen av direktinvesteringskommitténsslutbetänkande och då valutakommittén avslutat sitt arbete. I avvaktan härpåavstår fullmäktige från att yttra sig om behovet av att vidta åtgärder för attbegränsa direktinvesteringarna. sammanfattande slutsats äratt direktinvesteringarna haft övervägande positiva effekter för denekonomiska tillväxten (SOU 1983:17). De positiva effekterna avutlandsinvesteringar avtar emellertid när andelen utlandsproduktion blir mycketstor och försvinner helt om centrala företagsfunktioner flyttas från Sverigetill utlandet. I sin sammanfattning anför kommittén att så länge världen iövrigt tillåter direkta investeringar är det sannolikt förenat med nationellavälfärdsförluster att drastiskt begränsa de svenska företagens möjligheter attinvestera utomlands. Det är inte självfallet att investeringarna i Sverigeskulle öka till föjd av t. ex. ökade restriktioner mot direkta investeringar. anser också att det finnsbehov av ett informationsutbyte kring företagens strategier i syfte att bevakasvenska näringspolitiska intressen. Kommittén rekommenderar att ett systeminförs med överläggningar mellan staten och vart och ett av de urnäringspolitisk synvinkel väsentligaste företagen. anser vidare att en prövningav utlandsinvesteringarna även fortsättningsvis skall ske inom ramen förvalutaregleringen. Även om en sådan prövning inte är helt tillfredsställandeså kan den utgöra ett viktigt komplement till överläggningssystemet, anserkommittén. Vad gäller effekterna på sysselsättningen anser kommitténdet inte troligt att utlandstillverkningens expansion häfnmat ensysselsättningsökning i de FiU1983/84:1 6 Uppgifterna visar attsysselsättningen i befintliga utländska dotterbolag minskar, medan tillskotteti antalet anställda utomlands uppkommer genom att nya företag köps ellerstartas. Utredningens analyser visar att dessa investeringar i allmänhet inteersatte motsvarande investeringar i , vilket ändå inte utesluter attkortsiktiga negativa effekter förekommer i vissa fall. Genom kommitténs arbete har ett värdefullt material tagitsfram som kan ligga till grund för att bedöma direktinvesteringarnas effekter iolika avseenden. De frågor och förslag som tas upp i motionerna 430 och 862behandlas utförligt av kommittén. Slutbetänkandet är f. n. underremissbe-handHng. Utskottet ser därför inte anledning att nu föregriparemissbehandlingen av utredningens förslag. Utskottet avstyrker mot dennabakgrund motionerna 430 och 862. 1. att riksdagenavslår motionerna 1982/83:430 yrkande 1 och 1982/83:862 yrkande 1, 2. att riksdagenavslår motion 1982/83:430 yrkande 2, 3. att riksdagenavslår motion 1982/83:862 yrkandena 2 och 3. Motioner om kapitalrörelser i , m. m. I motion 1705 av ()hemställs att begär att regeringen låter utreda frågan om gemensamtull- och valutaunion samt en gemensam aktie- och kapitalmarknad medgrannlandet . I motion 1712 av ()hemställs att hos regeringen begär att sådana åtgärder vidtas attSverige aktivt kan medverka till en liberalisering av kapitalrörelserna iNorden och inrättandet av en gemensam nordisk aktiemarknad. I motion 1705 anförs att efter densvenska devalveringen av kronan har utsikterna för ett svenskt-norskt samarbetei form av en tull- och valutaunion, en gemensam aktie- och kapitalmarknad samtett ökat norskt inflytande i svenskt näringsliv ökat markant. skulle iutbyte få olja, gas och pengar. Detta skulle kunna rädda den svenska ekonomin. I dagens situation står och inför valet attantingen stagnera var för sig eller att växa tillsammans. Envalutaunion mellan och behöver inte betyda en gemensam riksbank,men länderna måste ta ansvar för varandras valutor och sätta in åtgärder när såerfordras. Mot denna bakgrund begärs att regeringen låter utredafrågan om gemensam tull- och valutaunion samt en gemensam aktie- och kapitalmarknadmed grannlandet . FiU1983/84:1 7 I motion 1712 anförs att under desenaste åren har intresset för nordiskt industriellt samarbete ökat. Detta hari sin tur aktualiserat friare kapitalrörelser. a. har de nordiskaindustriförbunden föreslagit inrättandet av en gemensam nordisk aktiemarknad. En liberalisering av kapitalrörelserna och en friaktiemarknad kan vara rimliga mål för att förverkliga ett närmare industrielltsamarbete. gäller emellertid att ställer upp vissa restriktioner för de nordiskaländernas agerande. Konsekvenserna för svensk del av en fri aktiemarknad ochliberaliserade kapitalrörelser i övrigt för våra avtalsenliga förpliktelser medOECD bör alltså närmare utredas och övervägas. Det finns därför nu anledningtill ökad beredskap för det fortsatta samarbetet i och att därvid ävenmöjligheterna till ett närmare monetärt samarbete mellan de nordiska ländernaövervägs. De frågor som berörs i de bådamotionerna har varit eller är föremål för ett flertal utredningar inom ramenför det nordiska eller norsk-svenska samarbetet. Utskottet delarriksbanksfullmäktiges mening (se bilaga) att det inte finns anledning att sättai gång ytterligare utredningar av de frågor som tas upp i de aktuellamotionerna, i varje fall inte innan pågående studier slutförts och framlagts.Fullmäktige ifrågasätter vidare lämpligheten av att nordiskt samarbete i olikaformer utreds ensidigt på svenskt håll. Sådana förslag bör, liksom ,behandlas i etablerade nordiska eller bilaterala organ så attfrågeställningarna redan på utredningsstadiet får en så fullständig belysningsom möjligt. Utskottet delar den positiva grundsyn på det nordiskasamarbetet som kommer till uttryck i motionerna. Att såsom motionärernaföreslår låta utreda dessa frågor ytterligare skulle enligt utskottets meninginte kunna föra dem framåt. Däremot bör i olika nordiska ochinternationella fora fortsätta att verka aktivt för att ett ökat samarbetekommer till stånd. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1705 och1712. 1. att riksdagenavslår motion 1982/83:1705, 2. att riksdagenavslår motion 1982/83:1712. Närvarande: (), (), (), (), (), (),(), (), (c), (), BoSödersten (s), (), (vpk), ()och (). 1** 1983184.5saml. FiU1983/84:1 8 Motion om utlänningars aktieförvärv i svenskaföretag (), (),(), (), (c), ()och () anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 3 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Utskottet delar fullmäktigesuppfattning att det inte finns tillräckliga skäl att nu återgå till en merarestriktiv tillämpning inom valutaregleringen i fråga om utlänningarsaktieförvärv. Utskottet anser inte heller det nu finnas skäl att utreda hur mangenom en förändring av lag kan skapa ett bättre skydd mot utländsktinflytande i svenska företag. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att avslår motion 1982/83:429 yrkande 1, Motion om utlänningars aktieförvärv i svenskaföretag (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 2 börjar med "Den kraftiga" och på s. 3 slutar med"till känna" bort ha följande lydelse: Den kraftiga ökning avförsäljningen av svenska aktier till utlandet som ägt rum 1979-1981 och somredovisas i motionen fortsatte och första halvåret 1983.Försäljningarna var 7 336 milj. kr., vilket var mer änexporten av aktier , då den uppgick till 2 580 milj. kr. Utskottet finner denna utveckling betänklig. Dels innebärden att en ny praxis etablerats inom ett centralt område av valutaregleringeninnan resultatet av den inom valutakommittén pågående samlade översynen ayvalutaregleringen presenterats. Dels delar utskottet den i motion 429 framfördabedömningen att det är ett nationellt svenskt intresse att svenska storföretagi så stor utsträckning som möjligt kan behållas i svensk ägo. Det är möjligt att ett bättre skydd rriot utländskt ägandeav svenska företag kan skapas genom en utvidgning av lag om utländskaförvärv av svenska företag m. m. Nödvändigheten av detta bör ges regeringentill känna. Med hänsyn till den tidsutdräkt som en översyn av 1982 årslag kan ta är det emellertid också enligt utskottets mening nödvändigt att enåtergång sker till valutastyrelsens tidigare restriktiva praxis när det gälleratt bevilja tillstånd för aktieförsäljningar till utlandet. Nuvarande skadligautvecklingstendenser kan annars fortgå . FiU1983/84:1 9 dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att med bifall till motion 1982/83:429 yrkande 1som sin mening ger fullmäktige i till känna vad utskottet anfört omåtergång till tidigare restriktiva praxis när det gäller tillstånd förutlänningar att köpa aktier i svenska företag. Motion om utlänningars aktieförvärv i svenskaföretag (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 3 som börjar med "Frågan om" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: För att besluten i valutastyrelsenskall få en allsidig underbyggnad även när det gäller utländska köp av svenskaaktier bör, som motionärerna föreslår, de fackliga organisationernasföreträdare i valutastyrelsen delta även i dessa beslut. Bankoreglementets 13 § bör ändras i enlighet härmed. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att med bifall tillmotion 1982/83:429 yrkande 2 a. antar följande Förslag till ändring i Lag med reglemente för (Bankoreglementet) (RFS 1975:6) Härigenom föreskrivs att 13 §första stycket skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § Till ledamöter i den i 6 a § valuta- Tillledamöter i den i 6 a § valuta lagen nämnda valutastyrelsen skall lagennämnda valutastyrelsen skall fullmäktige utse dels från riksban- fullmäktigeutse dels från riksban ken vice riksbankschefen, en fulN kenvice riksbankschefen, en full mäktig eller suppleant för fullmäktig mäktigeller suppleant för fullmäktig och en bankdirektör, dels utanför ochen bankdirektör, dels utanför banken tre ledamöter, av vilka en bankentre ledamöter, av vilka en skall representera bankväsendet och skallrepresentera bankväsendet och två näringslivet i övrigt. För tjänst- tvånäringslivet i övrigt. För tjänst i ärenden rörande direkta iärenden rörande direkta investeringar utomlands skall full- investeringarutomlands oc/zfiV/jrÅ/jc/ mäktige därjämte utse två ledamö- tillutländska köp av svenska aktier ter, som skall representera arbetsta- skallfullmäktige därjämte utse två garna. Fullmäktige skall därjämte ledamöter,som skall representera FiU1983/84:1 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utse suppleanter för dessa le- arbetstagarna. Fullmäktige skall damöter. därjämte utse suppleanter för dessa Denna lag träder i kraft . b) antar följande Lag om ändring av valutalagen (1939:350) Härigenom föreskrivs att 6 a §första stycket skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6a§ beslutanderätt enligt Riksbankensbeslutanderätt enligt denna lagutövas inom av denna lag utövas inom av en styrelse (valutastyrelsen). Valu- en styrelse (valutastyrelsen). Valu tastyrelsen består av sju ledamöter tastyrelsen består av sju ledamöter utom vid handläggning av ärenden utom vid handläggning av ärenden rörande direkta investeringar utom- rörande direkta investeringar utom lands, då den består av elva le- lands och tillstånd till utländska köp damöter. av svenska aktier, då den består av Denna lag träder i kraft . Motioner om svenska företags investeringar iutlandet (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med "sammanfattande"och på s. 6 slutar med "motionerna 430 och 862" bort ha följandelydelse: harframlagt ett omfattande material som resultat av sina undersökningar. Dettaremissbehandlas f. n. Även om kommittén vid jämförelse med ett hypotetisktalternativ, där inga utlandsinvesteringar hade förekommit och i beaktande avatt är ett litet land, med en liten hemmamarknad, som vill ha eninternationellt sett hög levnadsstandard, kommer till slutsatsen attdirektinvesteringarna haft övervägande positiva effekter för denekonomiska tillväxten, anför den själv en rad omständigheter som innebär attdenna slutsats är kringgärdad med mycket stora och många reservationer.Direktinvesteringskommittén pekar bl. a. på att den internationellastrukturomvandlingen, vari direktinveste- FiU1983/84:1 11 ringarna är ett viktigt inslag, innebär attföretagskoncentrationen ökar varmed också ökar riskerna för negativa effektersom följd av monopolise-ring. Kommittén understryker också att de positiva effekterna avutlandsinvesteringar avtar när andelen utlandsproduktion blir mycket stor ochförsvinner helt om centrala företagsfunktioner flyttas från tillutlandet. Tecken på en begynnande tyngdpunktsförskjutning kan enligt kommitténockså skönjas. Sålunda har 24 företag 1978 av sin produktionutomlands jämfört med 10 företag , och ett ökande antal företag har merän hälften av sina anställda utanför . Den andel av utlandsförsäljningensom också produceras utomlands har ökat från år år 1978.Utlandsproduktion är således nu viktigare än export för försörjning avutländska marknader för de multinationella företagen, konkluderardirektinvesteringskommittén. undersökningsresultat ochslutsatser är inte obestridda. Utskottet finner emellertid att det frarnlagdamaterialet ytterligare understryker de krav som ställts i motionerna 430 och862 om att bör ompröva sitt beslut att inte längre pröva svenskadirektinvesteringar i utlandet fråii betalningsbalanssynpunkt. Utskottettillstyrker också de i motion 862 framförda förslagen att bör hosregeringen begära förslag till sådana ändringar i valutaförfattningarna attdels utlandsinvesteringar endast skall godkännas om det kan påvisas att deutgör ett ömsesidigt samhällsekonomiskt intresse, dels de i ett företag/koncernanställdas godkännande krävs för utlandsinvesteringar. dels utskottets hemställan bort ha följande lydelse: