bet · G701JoU25 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottetförordar därför att huvudmannaskapet för hästavelsarbetet på sätt anges ipropositionen överförs från lantbruksstyrelsen till en huvudorganisationbildad av nuvarande hästavelsföreningar samt att arbetet härmed bedrivs så attövertagandet kan ske , Utskottethyser sympati och förståelse för motionärernas ambition att bibehålla densvenska hästaveln på en hög och konkurrenskraftig nivå och vill påpeka attriksdagen i ett uttalande betonade angelägenheten av att draghästarnasbetydelse inom skogsbruket uppmärksammades av berörda myndigheter och organ.Önskemålet härom underströks av i en framställning till regeringen(NU 1975:30, rskr 1975:202). Enligt utskottets mening har hästen fortfarande enbetydelse inom skogsbruket. Vidare har ridsporten och de aktiviteter somanordnas av ridklubbar och ridskolor en stor betydelse. anseratt det är ett samhällsintresse att ett lämpligt hästmaterial finns att fiUgåinom landet. Utskottet delar denna uppfattning. Kommitténerinrar i sammanhanget om att det under åtskiUiga århundraden gjorts storainsatser för att få fram svenska häststammar av hög kvalitet. Enligt kommitténsuppfattning finns det fortfarande anledning att väl förvalta det kulturarv somhästen och kunskapen om hästen utgör. Utskottet, som instämmer i kommitténsuttalande, anser att den kunskap och erfarenhet rörande hästavelns villkor somär representerad inom våra hästavelsorganisationer för att nyssnämndamål skall kunna uppfyllas. Somföreslås i propositionen bör för nästa budgetår ett oförändrat belopp av . anvisas under förevarande anslag för stöd åt hästaveln att användas förövergång till ny organisation. Anslaget bör därefter successivt avvecklas.Enligt utskottets mening får det fömtsättas att avvecklingen sker i en takt somej försvårar för organisationerna att vidmakthålla ett avelsarbete av minstsamma kvalitet som f. n. och på ett sätt som medger vederbörligt hänsynstagandefill samtliga deltagande avelsföreningars intressen, alltså såväl varmblods-som kallblodsavelns. Självfallet krävs att verksamheten i övergångsskedet inte gesalltför snäva ramar. Vadgäller lagregleringen av avelsverksamheten är som anges i propositionen ett avlantbruksstyrelsen utarbetat förslag f. n. föremål för remissbehandling.Jordbruksministern avser att återkomma till denna fråga i ett senare sammanhang.Utskottet finner i avvaktan på kommande proposition i ämnet inte anledning atthär gå in närmare på frågan om fortsatt besiktningstvång m. m. som tas upp iett par av motionerna. IUkhet med jordbmksministern har utskottet inget att invända mot attverksamheten vid hingstuppfödningsanstalten överlåts till en stiftelsemed ändamålet att främst i norra främja hästaveln och JoU 1983/84:25 22 Liksom jordbruksministern är utskottet inte berett att föreslå attstaten skall ingå som delägare i verksamheten. Som redovisas i propositionen ärdomänverket inte heller hågat att ingå som stiftare. Verket är däremot positivttill att medverka till att ställa skogsmark och skog till förfogande förkörarutbildningen vid Wången. Riksdagenhar som anförts tidigare understrukit angelägenheten av att draghästamasbetydelse inom skogsbruket uppmärksammas av berörda myndigheter och organ.Utskottet har också framhållit atthingstuppfödningsanstalten därvidlag har en angelägen uppgift att fylla.Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Det är därför utskottets starkaförhoppning att anstalten även under den nya stiftelsens ledning skall kunnafullgöra sin viktiga uppgift, inte minst till den norrländska glesbygdensfromma. Enligt vad utskottet erfarit har staten och ATG träffat enöverenskommelse som innebär att ATG fr. o. m. går in som enpart i den nya stiftelsebildningen. Motbakgmnd av detta och vad ovan anförts och med hänsyn jämväl till den positivainställning till verksamheten vid hingstuppfödningsanstalten somriksdagen tidigare gett uttryck åt förutsätter utskottet att regeringen ochberörda myndigheter följer utvecklingen med uppmärksamhet och vidtar deåtgärder som kan visa sig behövas för att verksamheten vid anstalten skall fåden avsedda inriktningen. Utskottet hälsar i nämnda sammanhang medtillfredsställelse att domänverket förklarat sig villigt att medverka till attköramtbildningen ges erforderliga markresurser. Propositionenföranleder under förevarande punkt i övrigt ingen erinran från utskottets sida. i det föregående anfört innebär att utskottet avstyrker bifall tillde olika yrkandena i motion 1869 (c). De synpunkter som framförts i motionerna1847 (s, c) och 2333 (s, m, fp, vpk) synes i allt väsentligt ha beaktats i detföregående. 1. beträffandehuvudmannaskapet för hästavelsarbetet att med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:1869 yrkandena 1 och2 godkänner vad i propositionen förordats samt med anledning av motionerna1983/84:1847 och 1983/84:2333 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 2. beträffande statens medverkan i stiftelsen förWången att avslår motion 1983/84:1869 yrkande 4, 3. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1983/84:1869 yrkande 3 till Främjande av husdjursavelnm. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av . JoU1983/84:25 23 Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling ochFränxjande av rennäringen. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna B 11 och B 12 (s. 33-36) ochhemställer 1. att riksdagentill Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling för /85 anvisarett reservationsanslag av , 2. att riksdagentill Främjande av rennäringen för /85 anvisar ettreservationsanslag av . och Lantbruksekonomiskasamarbetsnämn- den. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna C 1 och C 2 (s. 37-39) och hemställer 1. att till för /85 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att tillLantbruksekonomiska samarbetsnämnden för /85 anvisar ett förslagsanslag av . Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring.Regeringen har under punkt C 4 (s. 40-42) föreslagit att till Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring för /85 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1983/84:1863 av m. fl. (vpk)yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att genomföra en minskadsårbarhet inom livsmedelsproduktionens område och att direktiven till den kommandetotalförsvarsutredningen utformas i enlighet härmed, 2. att riksdagenmed ändring i proposition 1983/84:100 bil. 11, C 4. Inköp av livsmedel m. m.för beredskapslagring anvisar ett med . förhöjt belopp till . I motion 1983/84:2486 av BörjeStensson och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 6),att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skyndsamma åtgärder för att finna inhemska råvamaltemativ förkvävegödselprodukfion. Regeringens förslag innebär att . anvisas för nästa budgetår för inköp av livsmedel m. m. förberedskapslagring. JoU 1983/84:25 24 I motion 1863 av m. fl. (vpk)betonas att beroendet av importerade insatser typ konstgödsel ochbekämpningsmedel måste minskas kraftigt om beredskapsläget skall bliacceptabelt. Motionärerna hemställer att hos regeringen hemställer omåtgärder för att genomföra en minskad sårbarhet inomlivsmedelsproduktionens område. Vidare föreslår motionärerna bl. a. attförevarande anslag i nämnda syfte räknas upp med . Hithörandespörsmål berörs också i mofion 2486 av och (bådafp) vari hemställs (yrkande 6) om skyndsamma åtgärder för att finna inhemskaråvamaltemativ för kvävegödselproduktion. UtskottetviU erinra om att livsmedelskommitté bl. a. har till uppgift att göraen samlad översyn av livsmedelsförsörjningens sårbarhet från olika synpunkter.Kommitténs slutliga förslag skaU enligt direktiven föreligga senast den 1oktober 1984. Enligt utskottets mening bör angivna motionsyrkanden iavvaktan härpå inte föranleda någon ytterligare åtgärd. Motregeringens anslagsberäkning har utskottet inte något att invända. 1. beträffande åtgärder för att minska sårbarheteninom livsme- delsprodukfionen m. m. att avslårmotionerna 1983/84:1863 yrkande 1 och 1983/84:2486 yrkande 6, 2. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1983/84:1863 yrkande 2 till Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring för /85 anvisar ett reser vationsanslag av . 14.Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt C 5 (s. 42-44) och hemställer att till Kostnader för beredskapslagringav livsmedel m. m. för /85 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt D 1 (s. 46-47) föreslagit riksdagenatt till för /85 anvisa ett förslagsanslag av . JoU1983/84:25 25 I motion 1983/84:378 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 3, 5 och 6), 1. att beslutar att avveckla samtliga skogligabidragsformer, vilka finansierats med skogsvårdsavgiftsmedel, fr. o. m. den 1juli 1984, 3. att beslutar att begära hos regeringen attskogsstyrelsen får i uppdrag att göra en översyn av möjUgheterna tillpersonalminskning vid styrelsen och skogsvårdsstyrelserna när det skogligabidragssystemet tas bort, 5. att riksdagenbeslutar att begära att regeringen upptar förhandUngar med representanter förskogsägarna och skogsindustrin hur för skogsbruket gemensamma angelägenheterfortsättningsvis skaU finansieras, 6. att riksdagenbeslutar att i övrigt som sin mening ge regeringen fill känna vad som anförts imotionen. I motion 1983/84:2096 av ArneAndersson i m. fl. (m) yrkas, med hänvisning till vad som anförts imotion 1983/84:2095, att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande nödvändigheten av att skogsbrukets företrädarefår ökat inflytande på skogsvårdsavgiftsmedlens användningsområde. I mofion 1983/84:2486 av BörjeStensson och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), attriksdagen uttalar att ytterligare beskattnings- och tvångsförslag förskogsavverkningen ej bör föreslås. Medel för skogsstyrelsensverksamhet för nästa budgetår bör enligt propositionen beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Med hänsyn till vad styrelsen har redovisat ifråga om effekterna av en sådan tilldelning bör emellertid, framhållerjordbruksministern, ytterligare medel tillföras detta anslag i enlighet medstyrelsens förslag genom omfördelning från anslaget Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag underdenna punkt och föreslår således att det godkänns av . Frågan om finansieringen av de statliga utgifterna förskogsvården tas upp i tre motioner. I partimofion 378 av m.fl. framhåller att skogsvårdsavgiften alltmer fått karaktären aven punktskatt på skogsbruket. Då avgiften senast höjdes (prop. 1983/84:40, SkU1983/ 84:12) släpptes enUgt mofionen principen om att skogsvårdsavgiften endastfår användas för bidrag som är tillgängliga för alla skogsägare. Skogsvårdsavgiftenhar blivit en form för transferering av medel mellan olika skogsägare ochmellan olika regioner och används dessutom till att finansiera en byråkrafi somskogsbruket inte är betjänt av, anser mofionärerna. JoU 1983/84:25 26 senastbeslutade uttaget i kombination med andra pålagor har uttaget nu passerat dettolerablas gräns. bör därför besluta att avveckla samtliga skogligabidragsformer vilka finansierats med skogsvårdsavgiftsmedel (yrkande 1).Skogsstyrelsen bör få i uppdrag att se över möjligheterna tiU enpersonalminskning på olika nivåer när det skogliga bidragssystemet tas bort(yrkande 3), och regeringen bör ta upp förhandlingar med skogsägarna ochskogsindustrin om finansieringen i fortsättningen av skogsbrukets gemensammaangelägenheter (yrkande 5). Slutligen bör regeringen ges till känna motionensinnehåll i övrigt (yrkande 6). 1de moderata kommittémotionerna 2095 (vilken bereds av skatteutskottet) och2096 av i m. fl. krävs att skogsvårdsavgiften sänks ochatt medlen används endast till åtgärder som tjänar hela skogsbrukets gemensammaoch viktiga intressen. De senaste årens ökningar har medfört att avgiftennumera är att betrakta som en skatt på skogsbruket. Enligt motion 2096 börföreträdare för svenskt skogsbruk av olika kategorier få större inflytande dådet gäller att ta fram objekt av gemensamt intresse för skogsbmket. Ävenfrån sida riktas kritik mot höjningen av skogsvårdsavgiften. Imotion 2486 av och återges ett uttalande avjordbruksministern i propositionen enligt vilket några ytterligare statligaåtgärder av mera genomgripande slag inte nu behövs för ökade avverkningar, motbakgrund av bl. a. att avverkningen under innevarande säsong kan beräknas bliungefär 68 milj. m sk, vilket är en markant ökning i förhållande till tidigareår. Enligt motionärerna bör göra ett uttalande om att dylikabeskattnings- och tvångsförslag inte vidare bör övervägas. Utskottetfår med anledning av motionerna erinra om att skogsvårdsav-giften, när denursprungligen infördes (prop. 1903:47, särsk. utsk: 1903:5, 8:e saml.avd. 1) hade till syfte att bidra till finansieringen av de inrättadeskogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Därefter har reglerna ändrats vid upprepadetillfällen. I samband med skogspoUtiska beslut (prop. 1978/79:110, JoU1978/79:30) beslöt att medlen huvudsakligen bör användas för sådanaändamål som är tiU nytta för skogsbruket som sådant eller på sådant sätt attalla skogsägare kan få del av dem, exempelvis till information, utredningar,översiktliga skogsinventeringar (ÖSI), forskning och utvecklingsarbete samttill bidrag som är tillgängliga för alla skogsägare. Någon exakt redovisning avhur medlen används borde icke förutsättas. Sedermerahar olika beslut om skogsstöd fattats av med uttryckligt omnämnandeatt vederbörande stödform skulle finansieras med medel som flöt in frånskogsvårdsavgiften (särskilda skogsvårdsbidrag i inland,klenvirkesbidrag, bidrag tiU avveckling av glesa skogar samt extra avdrag vidinkomsttaxeringen). Skogsvårdsavgiftsmedel har således efter hand kommit attanvändas för att finansiera en rad insatser för JoU1983/84:25 27 har också anslutit sig till denuppfattning som jordbruksministern hävdat i proposition 1983/84:40, attavgiften bör betraktas som skogsägarnas bidrag till de aUmänna insatserna i vidmening för det svenska skogsbruket (SkU 1983/84:12). EnUgt utskottetsuppfattning är en sådan syn på avgiften motiverad. Ett bifall till motion 378 skulle innebära avvecklade ett av de medel som finansierat svensk skogsvård.En sådan åtgärd skulle bli till skada för skogsproduktionen.Skogsvårdsavgiften bör som tidigare framhållits ses som skogsägarnas bidragtill de allmänna insatserna i vid mening för skogsbruket. Med hänsyn tillskogens långa omloppstid är det självfallet inte möjligt för alla skogsägareatt tillgodogöra sig tjänster och bidrag som finansieras genomavgiften. över en längre tidsperiod torde dock flertalet skogsägare drafördel av de åtgärder som finansieras genom avgiften. Motionärernas förslag attavveckla samtliga bidrag som finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel (yrkande 1)avstyrks sålunda, liksom även yrkande 3 om personalminskning och yrkande 6beträffande motionens innehåll i övrigt. Att samråd sker mellan regeringen och berörda myndighetersamt skogsnäringen, vilket föreslås i mofion 2096 (m) och motion 378 (c)yrkande 5 är enligt utskottets mening i och för sig önskvärt. Att börja ettsamråd med utgångspunkten att anspråken skall anpassas till ett avgiftsuttag om3 %o eller till en helt avskaffad avgift som föreslås i resp. motioner anserutskottet dock oacceptabelt. Här berörda motionsyrkanden avstyrks. Utskottet finner icke lämpligt att, som föreslås i motion2486 (fp) yrkande 5, genom ett uttalande skulle för framtidenfrånhända sig rätten -och skyldigheten - att besluta om åtgärder som kanbefinnas erforderliga beträffande skogsbruket. Motionen avstyrks således såvittnu är i fråga. 1. att riksdagentill för /85 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandeavveckling av skogliga bidragsformer m. m. attriksdagen avslår motion 1983/84:378 yrkandena 1, 3 och 6, 3. beträffandeförhandlingar med skogsbrukets representanter att avslår motion1983/84:378 yrkande 5 och motion 1983/84:2096, 4. beträffandeuttalande om beskattnings- och tvångsförslag att avslår motion1983/84:2486 yrkande 5. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt D 2 (s. 47-49) och hemställer 1. attriksdagen medger att under budgetåret 1984/85får disponera en rörUg kredit av . JoU1983/84:25 28 2. att tillSkogsvårdsstyrelserna för /85 anvisar ett förslagsanslag av . Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter. Regeringenhar under punkt D 3 (s. 49) föreslagit att tillSkogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter för /85 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1983/84:1865 av . (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att under bil.11 D 3. Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter beslutar anvisa ett med . Regeringen föreslår att anslaget förnästa budgetår beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Som omnämnts underpunkt 15 förutses även att en viss omfördelning av medel sker från dettaanslag. kommunisterna anför i sin partimotion 1865av m. fl. att tillsynsmyndigheten bör ges en större roU iskogspolitiken. En förutsättning för att den skogspolitiska målsättningen skaUuppnås är att tillsynsmyndigheten får erforderiiga resurser. Ett steg i rättriktning vore enligt motionärerna att höja anslaget till skogsvårdsstyrelsernamed 10 milj. kr. Utskottetfinner för sin del att regeringens förslag är väl avvägt. I sak torde de kravsom kan ställas på skogsvårdsstyrelserna kunna uppfyllas inom ramen för detföreslagna anslaget. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag ochavstyrker motionen såvitt nu är i fråga (yrkande 1). att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:1865 yrkande 1 tillSkogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter förbudgetkret 1984/85 anvisar ettförslagsanslag av . Skogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet.Regeringen har under punkt D 4 (s. 50) föreslagit att tillSkogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet för /85 anvisaett förslagsanslag av . JoU1983/84:25 29 I motion 1983/84:361 av KerstiJohansson m. fl. (c) yrkas att hos regeringen begär attskogsplantskolan i bibehålls. Under anslaget tas upp ett formeUtbelopp av . till skogsvårdsstyrelsernas frö- och plantverksamhet.Utskottet har ingen erinran mot förslaget och tillstyrker detta. I propositionen lämnas en redogörelse för skogsstyrelsensskogsplantskolor. Det framgår att av styrelsens sammanlagt 30 skogsplantskolorfinns 24 i södra och . Kvaliteten på producerade plantorvarierar. Åtskilliga problem finns med avseende på mark, byggnader,personalutrymmen vartill kommer att avkastningskraven endast uppfyllts av ettfåtal plantskolor. För att kunna genomföra nödvändiga investeringar har skogsstyrelsenbeslutat om en strukturrationalisering som innebär nedläggningav tre enheter i mellersta och sex enheter i . EnUgt styrelsensberäkningar kan härigenom behovet av investeringar minskas med upp fiU 15 milj.kr. och driftkostnaderna begränsas. Styrelsen har även redovisat en femårsplanför de samlade investeringarna. Plantskoleverksamheten beräknas under detkommande budgetåret ha en omslutning av ca 178 milj. kr. Jordbruksministernansluter sig fill planer så som de har redovisats för denkommande femårsperioden. En av de plantskolor som enligt beslutskall läggas ned är Furuby skogsplantskola i . I beslut den 22december 1983 avslog regeringen bl. a. en hemställan av iJönköpings län om omprövning av beslut. Enligt motion 361 avKersti m. fl. (c) är detta beslut olyckligt och måste omprövas. Ennedläggning av Furuby plantskola medför på en försämring av deskogliga utvecklingsförutsättningarna, anför motionärerna. De anser att starkaskäl talar för ett bibehållande och t. o. m. för en utökning av verksamheten:den goda plantkvaUteten, det stora behovet, den låga kapitalinsatsen, deekonomiska förutsättningarna. Utskottet finner i likhet med jordbruksministern attskogsstyrelsens samlade plan för frö- och plantproduktionen bör genomföras.Planen har utformats efter en ingående och omfattande analys av förhållandena.Den har remissbehandlats och varit föremål för förhandlingar med personalorganisationernaföre beslutet. Frågan om Furuby plantskola har dessutom överprövats avregeringen. har enligt utskottets uppfattning icke anledning attföranstalta om ändring av den samlade plan som antagits. JoU1983/84:25 30 ' 1. att tillSkogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet för /85 anvisarett förslagsanslag av , 2. beträffande Furuby plantskola attriksdagen avslår mofion 1983/84:361. Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 5 (s. 51-52) och hemställer att tillSkogsvårdsstyrelserna: Investeringar för /85 anvisar ettreservationsanslag av . Bidrag till skogsvård m. m. Regeringen har under punktD 6 (s. 52-54) föreslagit att 1. medge att under /85 statsbidrag beviljasmed samman lagt högst . fill skogsvård m. m., 2. till Bidrag till skogsvård m. m. för budgetåret1984/85 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1983/84:378 av ThorbjörnFälldin m. fl, (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 2 och 4), 2. att beslutar att minska i proposition1983/84:100 föreslaget anslag till Bidrag till skogsvård m. m. med 200 milj.kr. och anvisa ett förslagsanslag om , 4. att beslutar att det regionalpolitiskastödet, Uksom bidrag tUl skogsbilvägar, skall utgå i enlighet med nuvarandeordning. I motion 1983/84:1866 av IvarVirgin m.fl. (m) yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla omförslag till ändrade bidragsvillkor för de s. k. 5:3-skogarna i enlighet medvad som i mofionen anförts. I motion 1983/84:2038 av GunnelJonäng och i (båda c) yrkas, med hänvisning till vad somanförts i motion 1983/84:2037, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att riksdagenhos regeringen begär att det införs ett klenvirkesstöd för utförande avförstagallring. Från anslaget bekostas bidrag tillsärskilda skogsvårcjsåtgärder inom det skogliga stödområdet, skogsodling efteravverkning av lågproducerande bestånd, dikning och åtgärder mot skadegörelse avskogsinsekter. Vidare bekostas översiktliga skogsinventeringar från anslaget. JoU 1983/84:25 31 Regeringen föreslår en sammanlagd ram för bidragtill skogsvård av 350 milj. kr. för nästa budgetår. För utbetalning underanslaget beräknas 310 milj. kr. Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellande olika önskemålen. Jordbruksministern erinrar om att han redan i proposition1983/84:40 om vissa ekonomisk-poUtiska åtgärder förordade att rambeloppet förskogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd räknas ned med 10 milj.kr. mot bakgrund av bedömningar som gjort om programmets lämphgaomfattning. Denna nedräkning bör ske fr. o. m. nästa budgetår. Då bör även enytterligare nedräkning om 13 milj. kr. Detta motiveras delvis av attregeringens förslag tiU ädellövskogslag (prop. 1983/84:94) avses gälla förvissa skogsbestånd som har betecknats som lågproducerande, framhållerjordbruksministern. Under anslaget bör vidare - med hänvisning till sistnämndaproposition - tas upp ett särskilt rambelopp om 3 milj. kr. för bidrag tillskötseln av ädellövskogslag. Rambeloppet för översikfiiga skogsinventeringarbör med hänsyn tiU bl. a. behovet av nya skogsbruksplaner räknas upp med 9milj. Huvuddrageni partimotion 378 har redovisats i det föregående i samband medbehandlingen av anslaget . Motionärerna anser att, så som detskogliga bidragssystemet nu visar sig fungera, det är till fördel förskogsbruket att skogsvårdsavgiften och samtliga bidragsformer med undantag avsådana som är av regionalpolitisk karaktär avvecklas. Stöd till skogsvård somgår till övre inland av regionalpolitiska skäl bör liksom annatregionalpoUtiskt stöd finansieras med budgetmedel. Det bör inte belastaskogsägarkollektivet i andra delar av landet. Parfiet yrkar mot bakgrund av detförda resonemanget att anslaget D 6. Bidrag till skogsvård räknas ned med 200milj. till 110 milj. kr. (yrkande 2). Det regionalpolitiska stödet, liksombidragen till skogsvägar bör utgå i enlighet med nuvarande ordning (yrkande 4). Utskottetfår med anledning av motionen erinra om vad som anförts i det föregåendebeträffande anslaget till .