bet · G701FiU40 · 1983-12-31 00:00:00 — En automatisk framskrivning av förra årets långtidsbudget angavett budgetunderskott för budgetårel 1984/85 på drygt 100 miljarder kronor.Redan i budgetpropositionen hade emellertid detla saldo begränsats till 80,8miljarder kronor. uppskattas underskottet till , vilketär en minskning med yUerii-gare . FiU 1983/84:40 33 I motionerna 2933 (m), 2941 (c) och 2956 (fp)hävdas att den redovisade förbättringen är tillfällig och i huvudsak beror påatt årets avtalsrörelse givit slörre löneökningar än väntat. Jämförelse görsmed förhållandena dä mycket höga löneavtal gav ökadeskalleinkomster, vilket tillfälligt minskade budgetunderskottet men senarevisade sig förödande för ekonomin. I motionerna 2933 och 2941 ifrågasättsockså att stalsskuldräntorna för budgetårel 1984/85 justerats ned med 4,5miljarder kronor. Den aktuella uppgången i dollarkursen och räntenivån ger inleslöd för en sädan åtgärd, framhåller motionärerna, som även påpekar atten-gängsförstärkningarna nu ökar med ytterligare . Del sistnämnda sägs i motion 2941 ha sin grund i bl. a. ändrade rutiner förskatteinbetalningar. Utskollelfår för sin del anföra följande. Det är riktigt som framhålls i några motioneratl de extraordinära budgetförstärkningarna räknats upp från 11,3 till 14,4miljarder kronor. Detta förklaras bl. a. av att inleveranser avöverskott kommer atl öka som en följd av försvarsuppgörelsen saml av ändratoljelagringsprogram, vilket ger betydande förstärkningar på statsbudgetensinkomstsida. Såsom för övrigt också framgår av propositionen kommer dentilltänkta samordningen av källskatt och socialavgifter att ge enengångseffekt på statsbudgeten med . Denna mycket betydandeinkomstförstärkning har emellertid beaktats redan i budgetpropositionen ochpåverkar således inle den nu aktuella saldo-jusleringen. 1 budgetpropositionenredovisades denna engångsinkomst på budgetens utgiftssida som en minuspostunder "Tillkommande utgiftsbehov, netto". I det revideradebudgetförslaget har posten förts upp pä inkomstsidan, vilket medför att såvälde samlade inkomsterna som de samlade utgifterna pä statsbudgeten har justeratsupp med . Eftersom åtgärden var inberäknad redan iförslaget till statsbudget för /85 inverkar förändringen ikomplelteringspropositionen inte pä budgetsaldot. Dollarkursenskraftiga fiukluationer samt ändrade kortfristiga dollarmarknadsräntor utgör f.n. ett påtagligt osäkerhetsmoment vid beräkningen av kostnaderna förstatsskuldräntor. I de kalkyler som gjort och som liggertill grund för nedjusteringen med återspeglar sig detta iatt räntekostnaderna för utländska lån inte har minskats utan höjts med 0,3miljarder kronor. För kursförluster vid förtida inlösen av utländska län hardessutom avsatts ytterligare under posten "Tillkommandeutgiftsbehov, netto". Budgetförstärkningen lill följd av de nyaränteberäkningarna begränsas därmed till . Ränlebesparingengörs på den inhemska marknaden där det förbättrade upplåningsläget väntasminska räntekostnaderna med . Detta förklaras av detväsentligt lägre budgetunderskottet, sänkt ränta på inhemska statspapper samtett förväntat minskal utnyttjande av statsskuldväxlar. Vid beräkningen harbeaktats att del kassamäs-3 1983/84. FiU1983/84:40 34 siga budgetunderskottet till en del förklaras avexlraoidinära budgeiför- ' stärkningar som endast i begränsad utsträckningreducerar ränleulgiflerna under budgelårel 1984/85. Den vid sidan härav viktigaste förklaringen till atlbudgetlägel förbättrats står enligt ulskoltels mening attfinna i en snabbare tillväxt i den reala ekonomin. Denna uppgång är större änman tidigare hade anledning atl räkna med. I det korta perspektivet förstärksdärvid budgeten genom all sialens inkomsler ökar mer än dess utgifter.Budget-förbättringen är alltså framför alll betingad av den ekonomiska återhämtningenoch har inle, såsom hävdas i de borgeriiga partimotionerna, sin huvudsakligagrund i en inflalionislisk uppgång till följd av alt årets avtalsrörelse givitstörre löneökningar än väntat. Effekterna av årets avtalsrörelse inverkar i endast mindreutsträckning pä den redovisade saldoförbällringen. 1 budgelproposiiionengrundades inkomslberäkningarna på anlagandel alt lönesumman skulle öka med 6,5%mellan 1983 och 1984 och med 5,. I den nu aktuellainkomstberäkningen har det förstnämnda löneaniagandet juslerats upp med hänsyntill förändringar i lönenivåer och sysselsättning. 1 stället för en uppgång på6,räknar man nu med att lönesumman skall öka med ,varav dock I procentenhet är en effekt av ökad sysselsätlning. Därigenom ökarstatsinkomsterna med ca . Ulskoltet har i det föregående anslutit sig lillregeringens bedömning av del ekonomiska läget och finner med hänsyn härtillinle anledning att ompröva de beräkningar som ligger till grund för statsbudgetensinkomster. Utskottet kommer på sedvanligt sätl all senare framlägga ettsärskill betänkande om beräkningen av inkomsler på statsbudgeten för nästa budgetår.På motsvarande sätt kommer utskotlet också atl avge särskilda betänkanden överutgifterna på statsbudgeten saml över stalsskuldräntorna under budgetåret1984/85. Utskotlet hänvisar i dessa frågor lill de aktuella betänkandena. I långtidsbudgeten kartläggs vilkastalsfinansiella konsekvenser som uppkommer till följd avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. Syftet med denna typ avframskrivning är att visa hur budgeten utvecklas om inte några nyautgiftsätaganden görs och om skalte-och avgiftsregler inte ändras. Årets långtidsbudget, som omfattar perioden1984/85-1988/89, är utformad enligl två alternativ. I del ena alternativet -kallat lågaliernativet -antas löner och priseröka resp. . Räntenivån antas sjunka successivt för att under slutåret uppgåtill . 1 del andra alternativet - högalternativet - ökar både löner ochpriser som räntan antas ligga kvar på nivå underhela perioden. FiU 1983/84:40 35 Budgetunderskott budgetåren 1978/79-1988/89 140 130 120--110-100- SO-SO-70-60-50-40-- 30--20-10-- ,' .»'"""""»LB - Lägalternativ 1978/73 1980/S1 1982/83 1S84/85 1986/87 Källa: Rev. I lågaliernativet, som alltså grundar sig på enekonomi i tillväxt, ökar underskottet i statsfinanserna under femårsperiodenfrån 67 lill . Mätt som andel av BNP motsvarar detta en idet närmaste oförändrad nivå. I högalternalivet med utebliven tillväxt ökardäremot budgetunderskottets andel av BNP kontinueriigl från 8,till 12,vidperiodens slut. Utskottethar vid upprepade tillfällen varnat för den fara som ligger i automafiken medvilket statsskuldräntorna ökar. Eftersom dessa hitfills ökat snabbare änstatsinkomsterna har successivt en allt större andel av inkomsterna behövtavdelas för att betala räntor. Statsskuldräntorna har vuxit så mycket att demotsvarar praktiskt taget hela budgetunderskottet. Bryts inte detta mönsterhamnar man till slut i ett läge där stalsskuldräntorna överstiger de samladestatsinkomsterna. Självfallet är en utveckling i den riktningen heltoacceptabel. Den måsle brytas. Ijämförelse med de framskrivningar som gjordes i förra årets långlids-budget harstatsskuldräniornas andel av inkomsterna för budgetårel 1984/85 minskal från 30till . FiU1983/84:40 .6 Samiidigi får man emellertid genomårets långtidsbudget ånyo bekräftat all aktiva åtgärder erfordras inom ramenför en fortsatt mycket stram finanspolitik för att de positiva effekterna av ensädan minskning skall kunna vidmakthållas. Även i det myckel gynnsannalägaliernativet ökar nämligen slatsskuldräntornas andel avinkomsterna till trots atl budgelunderskollel exkl. stalsskuldräntorförutses bli ersatt av ett överskott. Budgetsaido i långtidsbudgeten enligtlågalternativet Löneökning och prisstegring . Räntenivånsjunker successivt till 1988/89. -67,2 Källa: Rev. Årets långtidsbudget visar ocksåmyckel klart hur pass avhängigt budgetsaidols utveckling är av den allmännaekonomiska utvecklingen. Höga pris- och löneökningar och därmed åtföljande högtränteläge leder till ett kraftigt ökat budgetunderskott även ulan nyauigiftsälaganden. En mer balanserad ulveckling med lillväxl i ekonomin gerdäremoi under i övrigi samma betingelser ell i slora drag nominellt settoförändrat saldo. Även för saneringen av statsfinanserna är det sålunda avhell avgörande betydelse atl infiationen och räntenivån kan pressas tillbaka.Löneavtalen har hamnat på en nivå som med följdverkningar in i 1985riskerar att leda lill en försvagad konkurrenskraft och åter ökatinfiaiionsiryck. Utskottet ser med mycket stor oro på denna ulveckling. Ilikhel med regeringen anser emellertid utskottet atl det ännu är för tidigt alldra bestämda slutsatser som skulle motivera omedelbara budgetpoliliska initiativför /85. Om emellertid tendensen blir bestående ochlöneutvecklingen skulle hamna pä en nivå som inte är förenlig medfortsatt samhällsekonomisk balans, ser utskottet det som ofrånkomligt med enväsentligt stramare finanspolitik. I etl sådant läge blir kraftfullabudgetpolitiska åtgärder oundvikliga. Ytteriigare en slutsats som utskottet drar avlångtidsbudgeten är atl en gynnsamt utvecklad samhällsekonomi inte ensam förmåralt lösa budget-problemen. Behovet av att föra en fortsatt, mycket strambudgetpolitik kommer sålunda alt kvarstå med oförändrad styrka. Utskottet delar föredragandens uppfattning atl inte ens ilångtidsbudgetens lågalternaliv ligger budgetunderskottet kvar på en nivå somlångsiktigt är förenlig med kravet på samhällsekonomisk balans. FiU1983/84:40 37 vilkel ulskoltet framhöll senast i samband med behandlingenav budgetpropositionen (FiU 1983/84:25), att det statliga budgetunderskottet,mätt som andel av BNP, med nödvändighet måsle successivt minska under en följdav år. Såsom framgår av långtidsbudgetenär möjligheten till framgång med budgetpolitiken direkt avhängig den ekonomiskapolitikens resultat. Långsiktigt är regeringens budgetpolitik inriktad på attsanera statsfinanserna sä alt de kommer i balans med samhällsekonomin somhelhet. Minskade budgetunderskott skall uppnås genom alt kombinera äigärder somfrämjar ekonomisk tillväxt och sänkt infiation med direktabudgetförstärkningar. Den grundläggande ulgiftsprövningen är utomordentligtrestriktiv. I princip medges inga nya utgifter som inle kan finansieras inomramen för redan existerande program. har åtgärder vidtagits för attavin-dexera utgiftsprogram. En snabb neddragning av förelagsstöd ochföre-lagssubvenlioner har ocksä hafl gynnsam effekt pä statsbudgeten. Tillbilden hör vidare en mer medveten slallig kassahällning, där staten systematisktsöker vinna ränteintäkter genom att begränsa kredittider och snabbare kräva inutestående fordringar m. m. Sammantaget medför della betydande inkomstökningarför staten. Den stramare prövning av statsutgifterna som regeringen nutillämpar har redan börjat ge resultat. förutses sålunda en kraftigminskning av statsutgifterna exkl. stalsskuldräntor. I reala termer väntasdessa minska med . Inkluderas även räntorna blir resultatet att desamlade stalsulgiflerna delta år ligger kvar på i slorl sett oförändrad realnivå som BNP ökar med 2,. I motion 2933 (m) redovisas ettbudgetalternativ som i grunden skiljer sig från regeringens. Mofionärernahävdar atl den mycket höga offentliga utgiftsandelen och budgetunderskottetinnebär en fara, både för de offentliga finanserna och för hela den svenskaekonomin. En minskning av utgiftsnivån är därför nödvändig, anser motionärerna,som ånyo för fram de besparingsförslag som man väckte i anslulningtill budgetpropositionen. Dessa förslag innebär alt mycket långtgåendeutgiflsbegränsningar pä inemot 1/10 av de egentliga statsutgifterna kombinerasmed betydande skallesänkningar. Enligl moiionärernas egna uppskattningar skullederas alternativ ge ett underliggande budgetunderskott som är 12 miljarderkronor lägre än det regeringen föreslår. De nedskärningar som därvid förordas berör praktiskt tagetsamtliga huvudtitlar, dock ej försvarsdepartementets, och inriktas bl. a. påu-lands-bislåndel, på sjuk- och föräldraförsäkringen, pä vuxenutbildningen, pålivsmedelsslödel, pä arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska stödformersamt på olika statsbidrag till verksamhet. FiU1983/84:40 38 stärkningar pä inemot under budgetåret1984/85 förutsätts kunna uppnås genom utförsäljning av statliga bolag ochdelar av affärsverken. Utskottet har i avsnittet om den ekonomiska politikenredovisat vilka negativa återverkningar som skulle uppkomma för såvälsysselsättning som samhällsekonomi, om motionärernas förslag tillutgiflsbegränsningar förverkligades. Dessa konsekvenser, liksom defördelningspoliliskt mycket utmanande effekterna av motionärernas förslag lillskattesänkningar, utgör grunden för ulskoltels avstyrkande av deras förslaglill inriktning av den ekonomiska politiken. Utskottet kan av samma skäl inletillstyrka moiionärernas förslag lill allmänna riktlinjer förbudgelregleringen. I motion 2941 (c) hänvisas till detbudgetförslag som motionärerna tidigare lagt fram och som med hänsyn tillsenare vidtagna förändringar innebär alt de enligl egna beräkningar redovisarett budgetsaido, som är lägre än regeringens. Ett centraltmål för motionärerna är alt del stmkturella budgetunderskottet skall avvecklasunder . Detla skall ske genom kraftigt minskade offentliga utgifter.Skattehöjningar är däremot inte någon framkomlig väg för atl sanerastatsfinanserna. Motionärernas budgelallernaliv innefattar besparingar inomsjukförsäkringen, pensionssystemet och bostadssektorn samt minskadestatsbidrag till arbetslöshetskassor och barnomsorg liksom indragenkommunal beskattningsrätt av juridiska personer. Det innebär vidare bl. a. allskattereduktionen för fackföreningsavgifter slopas, att bosladslånesyste-metlyfts ut från statsbudgeten tidigare än beslutat och alt statliga företag säljsut lill etl värde motsvarande ca . Motionärerna förespråkarockså införandet av s. k. privala investeringskonton som ett sätl att stimulerasparandet. Redan i samband med behandlingen av budgetpropositionenifrågasatte utskottet storleken på de besparingar som molionärernatillgodoräknade sig i sill budgetalternativ. Besparingseffekten var kraftigtöverdriven och skulle enligt utskottets bedömning sannolikt helt förtas, om manockså beaktade del mycket omfattande skattebortfall som uppkommer vid ellinförande av privala investeringskonton. Konsekvenserna härav hade motionärernainte tagit hänsyn lill i sina beräkningar. När nu motionärerna med hänvisning till dessa beräkningarhävdar att de kan redovisa ett lägre budgetunderskott änregeringen, ökar detta inte tilltron till deras budgetalternativ. Utskottetanser alltjämt alt det finns en betydande skillnad mellan vad motionärernaanger alt man uppnår med sin politik och vad man faktiskt föreslär. Utskotlet har i del föregående påtalat vikten av atlbudgetunderskottet reduceras. Besparingsarbetel kan emellertid inleses isolerat utan måste bedrivas i samklang med andraekonomisk-politiska åtgärder och anpassas till de förutsättningar omvärlden geross. FiU1983/84:40 39 Utskottet avstyrker de allmännarikllinjer för budgetregleringen som föresläs i mofion 2941 (c) yrkande 2. I motion 2956 (fp) framhållermolionärerna all de slår fasl vid de besparings- och skattesänkningsförslagsom de redovisal i sitt tidigare framlagda budgeiförslag /85. Dellaalternativ har vissa gemensamma beröringspunkter med centerparlielsbudgetförslag men skiljer sig i andra avseenden från detta. Så t.ex.förespråkar båda partierna slopad skaltereduktion för fackföreningsavgiflersamt besparingar inom sjukförsäkringen, pensionssystemet ochstatsbidragssystemet för arbetslöshetskassor. Å andra sidan är folkpartietensamt om all föreslå alt kvarvarande livsmedelssubventioner på mjölk slopas.Folkpartiet har ocksä en annan syn på hur familjepoliliken och skattepolitikenbör utformas. Mofionärerna uppger alt deras ursprungliga budgetförslaggav en saldo-förbätlring som var bättre änregeringens på helår räknat. Med hänsyn lill senare inträffade förändringar harsaldoförbällringen nu juslerals ned, men är enligt molionärernaderas budgetförslag starkare än regeringens på helårräknat. Regeringens budgetförslag avser /85. Fleraav de förslag som mofionärerna för fram kommer inte att få fullt genomslagunder detta budgetår. Det är därför enligt utskotlels mening missvisande all.som molionärerna gör, ställa sin på helår grundade besparingseffekt mol regeringensbudgetförslag. När molionärerna ursprungligen lade fram sill budgetförslagutgick de från alt ungefär hälften av den uppgivna helårseffeklen på 1213miljarder kronor skulle infalla under budgelårel 1984/85. Ulskoltels då gjordaberäkningar bekräftade i slorl della påstående. Enligt dessa kunde denvaraktiga besparingseffekten /85 uppskallas till 4,5 miljarder kronoroch engångseffekten till mycket grovt räknat . Med hänsyn lill senare inträffade förändringar bör dessavärden nu justeras ned i ungefär den omfattning som motionärerna själva anger.Kvar blir därvid en besparingseffekt, som i jämförelse med regeringens nuaktuella budgeiförslag är väsentligt myckel mindre än den som anges i molionen. I motionen anförs i sakfrågan inget nytt som föranlettutskottet atl ompröva sin tidigare redovisade inställning till motionärernasbudgetalternativ. Utskottet avslyrker därför de allmänna riktlinjer förbudgelregleringen som föreslås i molion 2956 (fp). I motion 2957 (vpk) förespråkas enutbyggnad av den offenfiiga sektorn för att på så sätt snabbt ge fler människorarbete och komma till rätta med sysselsättningsproblemen. En sädan utbyggnadfordrar, framhåller molionärerna, en budgetpolitik som inte gör det statligabudgetunderskottet till den stora fixpunkten för den ekonomiska politiken.Förvisso måste det FiU1983/84:40 40 hushällas effektivt med de offentliga medlen, ansermolionärerna. De påpekar dock att en minskning av budgetunderskottetinte är etl självständigt centralt mål. En lillväxlbefrämjande politik lederenligl deras mening automatiskt lill minskade budgetunderskott. De ökade insatserna skall finansieras genom en väsentligtskärpt beskatlning av stora förmögenheter. Denna vad motionärerna kallar räfstoch reduktion innebär bl. a. att omsällningsskatlen på akliehandeln skall höjasfrän I % till och att en engångsskatt skall tas ut pä slora förmögenheter,motsvarande av förmögenhetsvärdet överstigande . Därigenomblir det enligt mofionärerna också möjligl att påbörja en avveckling avmervärdeskallen på livsmedel. Utskottet kan för sin del inte dela moiionärernaslättsinniga syn på budgelproblemen. När en framgångsrik ekonomisk politik ochförbättrad konjunktur ger utdelning i form av ökade statsinkomster ellerminskat utgiflslryck. måsle del lillskolt delta ger odelat nyttjas för attslärka statsfinanserna. Nya reformer och satsningar måsle finansieras fullt utgenom en neddragning av redan existerande program eller annan omfördelning.Motionärernas budgetalternativ skulle leda till alt budgetsaldot /85försämrades högst väsentligt, eftersom de föreslagna skattehöjningarna integer ett tillräckligt tillskott fill statsinkomsterna och endast i begränsadutsträckning får genomslag under detla år. Utskottet kan med hänsyn härtill inte tillstyrka vad somanförs i motion 2957 om riktlinjer för budgetregleringen. Utskottets syn på budgetpolitikenkan sammanfattas pä följande sätt. Behovet av alt föra en stram budgetpolitikkvarstår med oförändrad styrka. Den inriktning på budgetpolitiken som föreslåsi komplelteringspropositionen är väl avvägd i detla avseende. Utskottet hardärför inte funnil anledning alt nu överväga ytteriigare besparingar. Långtidsbudgeten visar emellertid att det under dekommande åren föreligger behov av fortsatta besparingsinsatser, ombudgelunderskollel skall bringas ned på en nivå som är förenlig medsamhällsekonomisk balans. Med hänsyn härtill kan det finnas skäl att studera debesparingsförslag som förs fram i motionerna. Utskottet konstaterar att någonslörre pariamentarisk enighet inte uppnåtts kring de enskilda förslagen. I detre motionerna 2933 (m), 2941 (c) och 2956 (fp) är endast etl begränsat antalförslag gemensamma. Dit hör dock slopandet av skattereduktionen förfackföreningsavgiften. Förslagen i de tre motionerna är i övrigi i storulsiräckning sinsemellan myckel olika. Inte ens valet av besparingsomrä-denöverensstämmer. Utskottet ser med oro på möjligheterna alt åstadkomma en breduppslutning kring de äigärder som del enligt utskottet vore önskvärt att vidtaunder . Såsom tidigare underslmkils måste ansträngningarna ifortsättningen inriktas pä att successivt begränsa budgelunderskollels andel avBNP. FiU1983/84:40 41 krav får inle undanskymma att full sysselsättningutgör ett övergripande mål för den ekonomiska polifiken. Förstärkningen avstatsfinanserna måste kombineras med åtgärder som bidrar till alt främjatillväxten i ekonomin. Utskottet delar föredragandens uppfattning att hittillstillämpade riktlinjer för budgetpolitiken bör utgöra grunden för det fortsattabesparingsarbetel. Såsom framgår av propositionen innebär delta atl utrymmeför särskilt angelägna reformer måste skapas genom neddragning av annanverksamhet. Det innebär att kraven på fortsatt rationaliserings- och omprövningsarbetepä de statliga myndigheterna ligger fast. fortsatt omprövnings- ochrationaliseringsarbele i syfte att hålla tillbaka utgiftsökningarna måsteocksä bedrivas i andra former, exempelvis genom kommittéväsendet, avstatskontoret och riksrevisionsverkel samt inle minst av regeringskansliet.Dessa riktlinjer innebär slutligen också atl ansträngningarna att begränsautgiftsautomatiken måste drivas vidare med kraft liksom arbetet med altförbättra den statliga kassahållningen. Besparingsarbetet bör enligt utskottets mening dessutomges en sådan inriktning att näringslivets och de enskilda medborgarnas behov avstabila spelregler i möjligaste mån tillgodoses. 1 överensstämmelse med vad somhar skett bör man eftersträva atl motverka tillkomstenav nya ulgifler genom att tillämpa en mycket stram och systematiskutgiflsprövning i den gmndläggande budgetberedningen. Vad föredraganden anfört iproposilionen om utnyttjandet av finansfullmaklen och övriga av riksdagenlämnade konjunktur- och arbetsmarknads-politiskt betingade bemyndigandenföranleder inget särskilt uttalande från utskottets sida. Utskottet tillstyrkeralt en motsvarande finansfullmakl om 2500 milj. kr. lämnas för budgetåret1984/85. bemyndigande bör, som föredraganden begär, omfatta även ettsärskilt lidigareläggnings-bidrag fill affärsverksinvesteringar, som annarsfinansieras utanför statsbudgeten. 1. beträffande de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politi ken attriksdagen med avslag pä motionema 1983/84:2933 yrkande I, 1983/84:2941 yrkandeI, 1983/84:2956 yrkande 1 och 1983/84:2957 yrkande 1 godkänner vad somförordats i proposition 1983/84; 150 bilaga I moment 1 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande villkoren förbankernas kreditgivning alt avslår mofion 1983/84: 1080 yrkande I. FiU1983/84:40 42 3. beträffande löntagarfonder attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2933 yrkande 3 och 1983/84:2956 yrkande 3, 4. beträffandede allmänna riktlinjerna för budgelregleringen attriksdagen med avslag på motionerna 1983/84: 2933 yrkande 2. 1983/84:2941yrkande 2, 1983/84:2956 yrkande 2 och 1983/84:2957 yrkande 2 godkänner vad somförordats i proposition 1983/84; 150 bilaga I moment 2 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskotlet anfört, 5. beträffandeutnyttjande av finansfullmaklen attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1983/84: 150bilaga 1 moment 18. attriksdagen bemyndigar regeringen alt för /85, omarbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad somförordats i proposition 1983/84; 150 bilaga I moment 9 intill ett sammanlagtbelopp av . Närvarande: (), (), (), (), (), (). ().Roland (), (), (), (c), (), (), i (s) ochHans Petersson i (vpk). De allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken (), (). (),(). (), (c) och ()anser all dels den del av utskottels yttrandesom på s. 17 börjar med "Inlernalionell bakgrund" och på s. 30slutar med "FiU 1983/84:45" bort ha följande lydelse: