bet · G701KU11 · 1983-12-31 00:00:00 — Sedan de nuvarande reglernainfördes har frågor om distriktens storlek tagits upp i motioner vid någratilfällen. Vid 1975/(KU 1975/76:24) avslogs ett motionsyrkande(2c) om att vallokalerna skulle kunna hållas stängda mellan och 15. Vid 1980/avslogs (KU 1980/81:26) ettmotsvarande motionsyrkande (2c) med krav pä att vallokalerna skulle hållastängt tvä timmar mitt alternativt att valdistrikten gjordes större.Utskottet erinrade om att reglerna om öppehållande omprövades och ändrades(till stängning ) så sent som års val. Inte heller beträffandevaldistriktens storlek fanns det skäl att ändra reglerna. Om valdistriktengenerellt gjordes större, finns risk att detta skulle påverka valförrättningennegativt. följde utskottet och avslog motionen. Vid 1980/behandlades ett motionsförslag(fp) om en översyn av vallagstiftningen i syfte att åstadkomma besparingar istatens och kommunernas utgifter för valen. Utskottet (KU 1980/81:26) anfördevid behandlingen följande: Utskottet vill framhålla attvallagstiftningen genom vallagskommitténs nu i det närmaste avslutade arbetejust har varit föremål för en fullständig översyn. Arbetet har inte direktvarit inriktat på att åstadkomma besparingar. Dock har åtminstone en av depunkter där enligt motionen besparingar skulle kunna göras övervägts. Detgäller kostnaden för tryckning av valsedlar. Utskottet delar i och för siguppfattningen om det önskvärda i att söka nedbringa kostnaderna för valen.Besparingarna får dock aldrig drivas därhän att rättssäkerheten vid valenäventyras. En eventuell översyn av det slag som föreslås i motionen måstedärför göras mycket grundlig. KU1983/84:11 11 ett läge där en fullständig översyn av vallagstiftningenjust har genomförts anser sig utskottet inte berett att ta initiativ till ensådan utredning. Utskottet avstyrkte motionen. 1 enreservation (fp) yrkades att med anledning av motionen skulle ge tillkänna att en ny översyn var motiverad för att åstadkomma besparingar. Riksdagenföljde utskottets hemställan. Motionskravet upprepades 1982 och avstyrktes av utskottet(KU 1982/ 83:9 s. 38) med samma motivering som . En reservation (fp)till förmån för motionen avvisades av . Utjämningsmandat vidkommunfullmäktigval och slopande av spärr vid landstingsval I mofion 1982/83:308 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att hos regeringenhemställer om förslag till ett valsystem med fasta valkretsmandat ochutjämningsmandat utan spärregel vid val av kommunfullmäktige i valkretsindeladkommun, 2. att hos regeringenhemställer om förslag till slopande av nuvarande treprocentsspärr vid val filllandsting. I motiveringen anförs att många kommuner är indelade ivalkretsar trots att det vore möjligt och ur demokratisk synvinkel önskvärt attkommunen utgjorde en enda valkrets. Härigenom utestängs väljaropinioner imindre partier och i mera lokalt förankrade partibildningar. För att uppnå ökadrättvisa i valkretsindelade kommuner bör det införas ett system med fastamandat och utjämningsmandat men utan särskild spärregel. I motionen anförsvidare att vad gäller valen till landstingen den nuvarande spärren om avrösterna i hela landstingskommuner kan utestänga starka lokala opinioner, somkan vara lokaliserade till en enda valkrets. I motion 1982/83:851 av m. fl. (m)hemställs att hos regeringen anhåller om sådan lagändring attvalsystemet för val till kommunfullmäktige görs likvärdigt med det som nutillämpas i landstingen. I motiveringen anförs att det nuvarande valsystemetinnebär att mandatfördelning vid val till kommunfullmäktige sker efter andraregler än vid val till riksdag och landsting. Några utjämningsmandat ochsmåpartispärr finns inte. Den kritik som anförs mot det tillämpade systemetriktar sig enligt motionärerna mot det faktum att valkretsarnas antal ochstorlek får betydelse vid mandatfördelningen. I stora valkretsar med mångamandat blir fördelningen rättvisare, bl. a. kan småpartier med väsentligt lägreväljarandel än erhålla mandat, medan små kretsar med fä mandat gynnar destora partierna. Ettenhetligt valsystem för de tre samtidiga valen är enligt motionärerna KU1983/84:11 12 ett berättigat krav som ger väljarna bättre möjligheteratt avläsa sin valhandling i redovisat valresultat. Fråga om proportionaliteten vid valtill kommunfullmäktige ingår i direktiven demokratiberedning (Dir.1983:44). I direkfiven anför civilministern: I betänkandet (SOU 1980:45) Översynav vallagen 2 föreslog vallagskommitté att minimiantalet mandat pervalkrets i kommunfullmäktigvalen skulle höjas från 15 till 20 för att få enbättre proportionalitet i varje valkrets och i fullmäktige som helhet. I denproposition som lades fram på grundval av betänkandet (prop. 1980/81:170) fannsemellertid inte något sådant förslag. Skälet härtill var att det under frågansberedning i hade visat sig att det inte gick att uppnå någonbredare enighet om förslaget (prop. s. 38). ansåg emellertid attförnyade försök borde göras för att åstadkomma en lösning av frågan om bättreproportionalitet vid val av kommunfullmäktige i kommuner som är indelade ivalkretsar. uttalade att regeringen borde ta upp frågan medsikte på att ett förslag skulle läggas fram för före 1985års val (KU 1980/81:26 s. 28, rskr 392). har erinrat om sitttidigare uttalande och betonat vikten av skyndsamhet (KU 1982/83:9 s. 37). Beredningen bör pröva frågan om förbättradproportionalitet vid val av kommunfullmäktige i kommuner som är indelade ivalkretsar. Beredningens överväganden bör presenteras såatt eventuella lagändringar kan genomföras till val. Enligt uppgift från beredningenssekreterare kommer beredningen att redovisa sina överväganden ifrågan. Något förslag till ändringar som tar sikte val kommer inteatt framläggas . Beredningen kommer att närmare studera effekterför småpartier vid olika alternativa förändringar innan förslag läggs fram isaken. I motion 1982/83:410 av . (s) hemställs att begär en snar översyn av vallagen i enlighetmed vad som anförts i motionen. I motiveringen pekar motionärerna på förhållandet 1982 vidvalet till läns landsting. Där erhöll socialdemokraterna och vpk tillsammans50,av rösterna och de borgerliga partierna . Trots detta erhöll deborgerliga partierna majoriteten av mandaten. Orsaken till detta förhållande ärdels att sex partier klarade 3-procentsspärren med mycket liten marginal, delsatt utjämningsmandaten tas i anspråk för att skapa rättvisa mellan dessa si:iåpartier. Motionärerna anser det angeläget med KU1983/84:11 13 en skyndsam ändring till val och föreslår bl. a.att antingen andelen utjämningsmandat ökas eller att antalet valkretsarminskar. Gällande bestämmelser, m. m. Bestämmelserna i 14 kap. 15 b §vallagen om fördelningen av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat ilandstingsvalen har utformats på i princip samma sätt som motsvarande reglerför riksdagsval (3 kap. 8 § regeringsformen och 14 kap. 9 § vallagen). Iförarbetena till det nya valsystemet för landsttngsvalen (se SOU 1971:4 s. 52,prop. 1975:101 s. 65 och 69) hänvisades också till vad som anfördes i sambandmed införandet av det riksproportionella valsystemet för riksdagsval. I prop.1968:27 (s. 219) anförde föredragande departementschefen bl. a. följande: Antalet utjämningsmandat är avvägti förhållande till antalet fasta valkretsmandat på sådant sätt att man börkunna räkna med att utjämningsmandaten räcker till för att åstadkomma enriksproportionellt rättvisande fördelning mellan partier med avrösterna i hela landet. Det kan dock inte helt uteslutas att något parti kan fåett enstaka mandat för mycket redan vid fördelningen av de fastavalkretsmandaten. Om detta skulle inträffa bör man i enlighet med vad grundlagberedningenföreslagit låta det överrepresenterade partiet få behålla sinöverrepresentation och begränsa fördelningen av utjämningsmandaten till attomfatta övriga partier. Om valdagen som allmän flaggdag I mofion 1982/83:850 av () hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt valdagen bör förklaras som allmän flaggdag. 1981/82:109 framladesförslag till ny lag om flagga. Genom propositionen bereddes ocksåriksdagen tillfälle att ta del av vad som anförts om regleringen av allmännaflaggdagar. I ett till propositionen fogat förslag till förordning om allmännaflaggdagar angavs även dag för val i hela riket till . Sedan lagenantagits av utfärdade regeringen (SFS 1982:270) enförordning med den föreskriften. Förevarande motioner behandlar ettstort antal olika frågor som rör vallagen, m. m. Offentliggörandetav väljaropinionsundersökningar nära inpå de allmän- KU1983/84:11 14 na valen behandlas i motion 1982/83:157 av (båda c). I motionsyrkandet (2) föreslås att riksdagenvädjar till berörda parter att inte publicera någraväljaropinionsundersökningar nära inpå de allmänna valen. Utskottet behandladevid /en motion med ett likartat krav. Utskottet somavstyrkte motionen anförde att frågan även har tryckfrihetsrättsliga aspekteroch att inte utan lagstiftning kan ge bindande direktiv i frågan.Enligt utskottet vore det olämpligt att med förbigående av den beslutsform somanvisas i regeringsformen göra uttalanden angående publicering av väljaropinionsundersökningarpå sätt som föreslogs i motionen. Den nu aktuella motionen föranleder inteutskottet att ändra ståndpunkt varför utskottet under hänvisning till dentidigare redovisade motiveringen avstyrker motion 1982/83:157, yrkande 2. Frågor om röstning genom bud och på institution m. m. tasupp i motionerna 1982/83:187 av m. fl. (c) och 1982/83:1125 avLars Ernestäm och (båda fp). I motion 187 föresläs dels attinformationen genom centrala valmyndigheten (, RSV) förbättras,dels att föreskrifterna i 11 kap. 3 § skall kompletteras med en definition avvårdarbegreppet och med en regel att vårdaren även skall ange i vijketvårdnadsförhållande denne stårtill väljaren. I motion 1125 begärs en översyn avreglerna för såväl budröstning som reglerna för röstning på sjukhus och andrainstitutioner. Fråga om översyn av reglerna för budröstning och röstningpä institutioner har tagits upp i motioner bl. a. medanledning av att det vid valet förekom vissa händelser som ledde tillrättsligt efterspel och även omval i en kommun. Frågorna övervägdes inom 1978års vallagskommitté som i sitt betänkande Översyn av vallagen 2 (SOU 1980:45)anförde att de oegentligheter som förekommit i och för sig var skäl nog attöverväga en skärpning av reglerna för budröstning. Vid sin genomgång avfrågorna ansåg sig dock kommittén ha fått intrycket att man bland valarbetareutövar en noggrann kontroll av varandra vad gäller tillvägagångssättet vidbudröstning. Kommittén fann också anledning anta att publiciteten kringaktuella fall leder till skärpt uppmärksamhet och kontroll vad gällerförutsättningarna för budröstning, budets behörighet och förfarandet i övrigtvid röstning med.valsedelsförsändelse vid kommande val. I proposition1980/81:170, i vilken vallagskommitténs förslag behandlades anslöt sigdepartementschefen till kommitténs bedömning i frågan. I en motion förordadesemellertid en översyn av reglerna. Utskottet (KU 1980/81:26) delade i dennafråga kommitténs och departementschefens uppfattning och anförde bl. a. attmöjligheterna att rösta genom bud är att se som ett betydelsefullt led isträvandena att så långt möjligt bereda samtliga röstberättigade möjlighet attdelta i valen. Enligt utskottet måste givetvis budröstningsförfarandet ochpartiernas värvning av röstning klart hållas isär. Utskottet framhöll att förröstning på ålderdomshem och andra KU1983/84:11 15 institutioner inrättas i stor utsträckning särskildapostanstalter. Där så sker torde enligt utskottet behovet av budröstning intevara särskilt stor. Mot bakgrund av det anförda fann utskottet enhälligt atten översyn inte var erforderlig och avstyrkte motionen. Med anledning av den nu aktuella motionen får utskottetunderstryka betydelsen av att föreskrifterna om budröstning följs mycket nogaoch att budröstningsförfarandet och partiernas värvning av röster hålls mycketklart isär. I sammanhanget är det av särskild betydelse att den information somlämnas av centrala valmyndigheten såväl till valförrättare som allmänhet ochpartier år så klarläggande som möjligt. Här bör ytterligare förbättringar kunnagöras. Utskottet förutsätter att informationsfrågan ägnas särskilduppmärksamhet i anslutning till förestående behandlingav de förslag i valadministrativa frågor m. m. som enligt vad utskottet erfaritkommer att inges av. Härigenom får yrkandeI motion 187 anses tillgodosett. Vad gäller förslagen om ändring i gällande regler resp. nyöversyn,av dessa vill utskottet under hänvisning till vallagskommitténsföretagna prövning och ställningstagande 1981 inte nu förorda någonny översyn eller ändringar. Det finns enligt utskottets uppfattning anledningatt först avvakta effekterna av en förbättrad information i saken. Underhänvisning härtill avstyrks sålunda motion 1982/83:187 yrkande 2 och1982/83:1125. I motion 1982/83:189 av m. fl. (s)föreslås att ytterligare åtgärder vidtas för att göra det lättare förhandikappade att rösta i vallokal. De förbättringar som vidtagits i dettahänseende är enligt motionärerna inte tillräckliga. Enligt riksskatteverketsanvisningar för valnämnderna bör det i varje valdistrikt finnas en vallokalsom är anpassad till de handikappades behov. Utskottet anser att praktiska hinder för de handikappadesmöjligheter att rösta i vallokal så långt möjligt bör undanröjas. Utskottetförutsätter att noga följer utvecklingen på området och vidtarde åtgärder som behövs. Något särskilt riksdagsinitiativ finner utskottet inteerforderligt. Motionen förklaras besvarad med vad utskottet anfört. Frågor rörande poströstning i kyrkofullmäktigval, m. m.tas upp i två motioner. I motion 1982/83:273 av och (båda s) föreslås att, på samma sätt som är fallet vid övriga val,partimarkerade valsedlar skall finnas tillgängliga på de postkontor som ärpoströstningslokaler vid kyrkofullmäktigvalen. Härigenom skulle enligtmotionärerna ett större valdeltagande kunna uppnäs. Utskottet delar motionärernas uppfattning om detprincipiellt önskvärda i att samma regler skall gälla för valen tillkyrkofullmäktige som till andra allmänna val såvitt avser tillhandahållandet avvalsedlar med rikspartiernas namn. Mot detta bör dock ställas de praktiskamöjligheterna att följa principen med hänsyn till de kyrkliga valens särskildakaraktär. KU1983/84:11 16 förekommer i kyrkofullmäktigvalen en mängdsamlingsbeteckningar av typ Kyrkans väl. Kyrkan över partierna. Samlingslistan,Kyrka och församling. Det är heller inte ovanligt att de politiska partiernaenas om en gemensam lista. Någon registrering av de partier som deltar ikyrkofullmäktigvalen sker heller inte. Vidare kan det inom samma kommunförekomma val till många kyrkofullmäktigförsamlingar. Av dessa praktiska skälanser utskottet att partimarkerade valsedlar inte bör tillhandahållas påpostkontoren pä det sätt som sker i de allmänna valen. Det kan vidaretilläggas att rätt att lägga ut partimarkerade valsedlar i t. ex. riksdagsvalentillkommer endast de registrerade partier som har representation eller uppnåttviss röststyrka i tidigare val. Utskottet anser att motionen bör förklarasbesvarad med hänvisning till vad utskottet anfört. I motion 1982/83:421 av () begärs sådanändringi bestämmelserna angående poströstning vid val till kyrkofullmäktigeatt poströstningen skall kunna avslutas tidigare än valdagen. Den nuvarandeordningen innebär att poströsterna, som kan vara mycket fä, räknas hos valnämndenonsdagen efter valdagen. De ingår inte i den preliminära räkningen på valdagen.Då det vid onsdagsräkningen kan gälla endast enstaka poströster befararmotionären att risk för valhemlighetens röjande kan uppstå. Utskottet villerinra om att onsdagsräkningen infördes efter förslag av 1978 årsvallagskommitté, främst för att snabbt få ett så tillförlitligtpreliminärresultat som möjligt. Utskottet förutsätter att centrala valmyndighetenföljer frågan och om problem med valhemligheten uppstår föreslår lämpligaåtgärder. Utskottet avstyrker motionen. Vissa förslag i syfte att förenkla och förbilligavalförfarandet behandlas i motionerna 1982/83:277 av och (båda c), 1982/83:1123 av m. 11 (s) och 1982/83:1678 avLars Ernestäm och (båda fp). De frågor som tas upp gällerändrade regler för valdistriktsindelning, begränsning i vallokalersöppethållande. begränsning av rätten till s. k. omröstning pä valdagen för densom poströs-tat och vissa besparingsförslag rörande antalet tryckta valsedlar,m. Vad gäller frågan om kostnadsbesparingar genom införandeav större valdistrikt motiveras detta (motionerna 277 och 1678) med attpoströstningsfrekvensen ökat mycket kraftigt sedan 1973 års val. I syfte attunderlätta valförrättarnas arbete föreslås även (motion 277) att vallokalernabör kunna hållas stängda mitt . Rätten till s. k. dubbelröstningi vallokal på valdagen bör enligt motion I 123 kunna begränsas för den somredan poströstat till . Härigenom skulle sammanräkningenunderlättas. I motionen 1678 föreslås i besparingssyfte även att poströstninginte bör vara tillåten på valdagen. 1 samma motion förordas dessutom attantalet tryckta valsedlar och valkuvert minskas. Utskottet har med anledning av tidigare motioner i dessafrågor anfört att vallagstiftningen varit föremål för en ingåendeöversyn genom vallagskommitté, vars arbete avslutades . KU1983/84:11 17 förslag om att i besparingssyfte låtavaldistrikten bli större och att begränsa tillgången på valsedlar ochvalkuvert. Utskottet finner inte anledning att nu ändra mening i den frågan.Även förslag om begränsning av öppethållande avstyrktes medhänvisning till att vallokalernas stängningstid ändrades till fr. o. m. Utskottet är inte heller nu berett att förorda någonändring beträffande öppethållandet. Utskottet finner bl. a. med hänsyn till attvallagsbestämmelserna varit föremål för ingående omprövning inte skälatt tillstyrka ändrade regler i övrigt på sätt som föreslagits i motionerna.Motionerna 1982/83:277, 1123 och 1678 avstyrks följaktligen. Frågan om utjämningsmandat vid kommunfullmäktigval m. m.tas upp i motionerna 1982/83:308 av m. fl. (vpk) och 1982/83:851 avMargareta m. fl. (m). I motion 308 föreslås även slopande av spärr vidlandstingsval. Vid 1980/behandlades motioner variföreslogs ändringar i valsystemet vid kommunfullmäktigval i syfte att uppnåbättre proportionalitet (KU 1980/81:26). Utskottet föreslog att regeringenskulle ta upp frågan till förnyad prövning. Med anledning av riksdagensställningstagande 1981 har regeringen i direktiven till 1983 årsdemokratiberedning uttalat att beredningen bör pröva frågan om förbättradproportionalitet i kommuner som är indelade i valkretsar. Utskottet finner medanledning härav inte anledning att tar något ytterligare initiativ ifrågan. Förslag om slopande av spärr vid val till landsting har avriksdagen avslagits senast vid 1982/. Utskottet anser inte attriksdagen nu bör inta någon annan ståndpunkt. I motionen 1982/83:410 av m.fl. (s) föreslåsbl. a. mot bakgrund av erfarenheter av valet till läns landsting attvallagens bestämmelser om landstingsval ses över. Utskottet vill erinra om attde nuvarande bestämmelserna för landstingsvalen principiellt innebär entillämpning av de regler som gäller för det riksproportionella valsystemet förriksdagsval. I förarbetena till det nya valsystemet för landstingsvalenhänvisades bl. a. till vad som anfördes i propositionen om införandet av detriksproportionella valsystemet. I den åsyftade propositionen (1968:27)förutsågs att sädana effekter som anges i motionen undantagsvis skulle kunnauppstå. Utskottet är inte berett att förorda någon särskild översyn avbestämmelserna på sätt som föreslås i motionen. Slutligen föreslås i mofion 1982/83:850 av () att valdagen bör förklaras som allmän flaggdag. Utskottet villerinra om att sedan den nya flagglagen antogs har regeringen i maj 1982utfärdat en förordning (1982:270) om allmänna flaggdagar. I den är dag för vali hela riket angiven som allmän flaggdag. Motionen föranleder således ingenåtgärd. KU1983/84:11 18 1. beträffandeväljaropinionsundersökningar att avslår motion 1982/83:157, yrkande2, 2. beträffanderöstning genom bud och på institution m. m. a) attriksdagen förklarar motion 1982/83:187 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört b) attriksdagen avslår motion 1982/83:187, yrkande 2, c) attriksdagen avslår motion 1982/83:1125, 3. beträffandevallokalers tillgänglighet för handikappade attriksdagen förklarar motion 1982/83:189 besvarad med vad utskottet anfört, 4. beträffandepoströstning vid kyrkofullmäktigval, m. m. a) att riksdagenförklarar motion 1982/83:273 besvarad med vad utskottet anfört, b) a» riksdagenavslår mofion 1982/83:421, 5. beträffandevaldistriktsindelning, vallokalers öppethållande, lägre kostnader för allmänna val, m. m. a) att riksdagenavslår motion 1982/83:277 b) att riksdagenavslår motion 1982/83:1123 c) att riksdagenavslår motion 1982/83:1678, 6. beträffande utjämningsmandat vidkommunfullmäktigval och slo pande av spärr vid landstingsval a) att riksdagenavslår motion 1982/83:308 b) att riksdagenavslår motion 1982/83:851, 7. beträffandebestämmelser vid landstingsval att avslår motion 1982/83:410, 8. beträffandevaldagen som allmän flaggdag att avslår motion 1982/83:850. Närvarande: (), (), YngveNyquist (m), (), (), Hans Hyhage (m),(), (), i (m),(), (), (vpk), (),() och Lrs Ernestäm (fp). 1. beträffande röstning genom budoch på institution m. m. (), (), Hans Nyhage(m), i (m), (), () ochLars Ernestäm (fp) anser KU1983/84:11 19 dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 15 som börjar "Vad gäller" och slutar "och1982/83:1125" bort ha följande lydelse: Utskottet vill starkt understrykavikten av att så många som möjligt kan avge sina röster i de allmänna valen.Olika former av budröstning är härvidlag ett viktigt komplement till denpersonliga röstavgivningen. är det av största vikt att skapa garantier föratt riskerna för otillbörlig påverkan vid budröstning i görligaste månundanröjs. Vidare är det av stor betydelse att reglerna är så utformade, attröstmottagarna på så säkra och likformiga grunder som möjligt kan avgöra om densom tjänstgör som bud skall accepteras eller ej. Det är olyckligt medolikartad praxis mellan olika röstmottagare. Tvister om valförrättarnas beslutkan dessutom leda till överklaganden och i vissa fall omval. Erfarenheten visar att problem särskilt uppkommit vadgäller budröstning genom vårdare. missbruk har förekommit, i några fallbeivrade vid domstol. Det har också i övrigt rätt stor osäkerhet om vad somskall avses med ett vårdnadsförhållande. Utskottet anser därför att det föreligger behov attkomplettera föreskrifterna i 11 kap. 3 § vallagen på det sätt som föreslås imotionen 1982/83:187 yrkande 2. Därmed är också motionen 1982/83:1125tillgodosedd vad gäller budröstning. dels attutskottet under mom 2. b) och c) bort hemställa 2. b) attriksdagen bifaller motion 1982/83:187 yrkande 2 2. c) att förklarar motion 1982/83:1125 besvaradmed vad utskottet anfört, 2. beträffande valdistriktsindelning, vallokalers öppethållande, lägre kostnader förallmänna val () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sombörjar "Utskottet finner" och slutar "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Erfarenheterna har emellertid visat att benägenheten röstapå posten före valdagen fortsatt att öka kraftigt. I många valdistrikt ärpoströstandelen . Kommuner och länsstyrelser bör därför stimulerasatt genom förändringar eller sammanslagningar bilda större distrikt. Förmodligenbehöver även vallagens bestämmelser ändras. Genom större distrikt bör betydandebesparingar kunna erhållas bl. a. genom att inte så många arvoderadefunktionärer och lokaler behöver tas i anspråk. Antalet valsedlar är också enpunkt där besparingar kan göras. Ny trycks över 600 milj. valsedlar. Avskattemedel bekostade valsedlar bör tveklöst kunna minskas i antal utan attnågot men uppstår för demokratin. Även kostnaden för valkuvert bör kunnaminskas.