bet · G701SkU50 · 1983-12-31 00:00:00 — eller anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen, 11 § 1 mom. lagen omstatlig inkomstskatt eller 12 S I mom. lagen om statlig förmögenhetsskalleller avser förutsättning för skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen.1 mål angående avdrag eller beskattning för periodiskt understöd eller därmedjämförlig periodisk utbetalning äger kammarrätt eller regeringsrätten vidändring av givarens eller mottagarens taxering vidtaga därav föranledd ändringav den andres taxering. Kammarrätt eller regeringsrätten äger vid ändring iskattskyldigs taxering besluta om härav påkallad rättelse i taxering, somavser den skattskyldiges make eller méd make vid taxeringen jämställdskattskyldig, såvitt angår tillämpning av 48 S 2 mom., 52 S 1 mom. elleranvisningarna till 52 S kommunalskatlelagen. 11 § 1 mom. lagen om statliginkomstskatt eller 12 S I mom. lagen om statlig förmögenhetsskatt eller avserförutsättning för skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen. 1 målangående avdrag eller beskattning för periodiskt understöd eller därmedjämförlig periodisk utbetalning äger kammarrätt eller regeringsrätten vidändring av givarens eller mottagarens taxering vidtaga därav föranledd ändringav den andres taxering. Hava besvär anförts hoskammarrätten eller regeringsrätten rörande taxering, som åsatts avliden personeller hans dödsbo, och har dödsboet tidigare befriats från att erlägga skatt pågrund av taxeringen, skall vid ändring av laxeringen i anledning av besvärenjämväl beslutet om skattebefrielse i erforderlig mån ändras. Vidtager kammarrätt eller regeringsrätten sådan ändring ifråga om taxering till inkomstskatt inom viss kommun att avdrag enligt46 s) 2 mom. kommunalskatlelagen eller kommunalt grundavdrag icke vidare kanhelt utnyttjas inom samma kommun, skall, ändå att yrkande därom ickeframställts, sådan ändring vidtagas i taxering inom annan kommun som kanföranledas av bestämmelserna i 46 S 4 mom. eller 50 S 3 mom. andra stycketnämnda lag. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1985 och tillämpas första gången vid taxering. SkU 1983/84:50 23 Lagom ändring i lagen (1960:63) om förlustavdrag Härigenom föreskrivs all punkt 4 av anvisningarnalill 2 § lagen (1960:63) om förlustavdrag' skall upphöra att gälla vid utgångenav . Den upphävda bestämmelsen gäUer dock fortfarande i fråga om föriuslsom har uppkommit vid 1985 eller tidigare års laxeringar. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1983:987. SkU 1983/84:50 24 Motionerväckta med anledning av propositionen 1983/84:2938av m. fl. Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 2933 anförts om den långsiktigaskattepolitiken. 1983/84:2941av m. fl. 11.att beslutar avslå regeringens förslag lill skaltehöjning i" inkomstskikten 1-4 basenheter. 1983/84:2951 av m. fl. (m) I motionenyrkas 1. att avslårpropositionen såvitt den hänvisats lill skatteutskottet, 2. att hos regeringenbegär förslag öm differentiering av grundavdraget vid beskattning såalt hänsyn tas till försörjningsbördan enligt vad som i motion 2949 anförts, 3. alt godkänner det itabell 4 i motion 2949 intagna förslaget till statUg inkomstskatteskala för1985, 4. att hos regeringenbegär utredning av förslag om avdragsrätt för nödvändiga barntillsynskostnader, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motion 2949 anförts om avdragsrätten förunderhållsskyldiga. 1983/84:2956 av m. fl. (fp)såvitt avser yrkandena 5. att avslår förslagettill lag om ändring i lagen (1958:576) om StatUg inkomstskatt, 6. att avslår förslagettill lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 7. alt beslutar attinkomsttagare med barn äger rätt lill skattereduktion om 2 000 kr.per barn, 8. att beslutar avveckladen s. k. äktamakereduktionen förinkomsttagare med barn, 9. att beslutar höjauttaget av statlig inkomstskatt i skikten 1-4 . 1983/84:2957 av m. fl. (vpk) såvittavser yrkandena 9. attriksdagen godkänner vad som i motionen anförts om skärpningar av omsättningsskatten på aktiehandeln, reavinstbeskattningen, bolagsskatten och en engångsskatt på stora förmögenheter, 10. attriksdagen uttalar sig för att ett slopande av mervärdeskatten på mat bör inledas under /85. SkU 1983/84:50 25 Motionerväckta vid allmänna motionstiden 1983/84:747 av m. fl. (m) såvitt avseryrkandena 1. altriksdagen hos regeringen begär förslag om differentiering av grundavdraget vid beskattning så all hänsyn las lill försörjnings bördan enligt vad som anförts i motionen, 2. delvisalt godkänner del i tabell 3 intagna förslaget lill statlig inkomstskalteskala . 1983/84:940av i (m) Imotionen yrkas att hos regeringen begår förslag på ändringar i lagenom statlig förmögenhetsskatt så all foslerfamiljers och fosterbarns eventuellaförmögenhet inte sammanräknas på så sätt all förmögenhetsskatt måste betalas omså ej annars varit fallet. 1983/84:943av m. fl. Imotionen yrkas alt beslutar att avdraget för underhållsskyldiga fr.o. m. höjs tiU . per barn och år. 1983/84:1102av m, fl, (fp) Imotionen yrkas - med hänvisning till motion 1101 - all hos regeringenbegär förslag lill avskaffande av sambeskaltningen av förmögenheter ochB-inkomster. 1983/84:1127av () Imotionen yrkas att hos regeringen begär en utredning och förslag omåtgärder för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden, 1983/84:1136av () och () Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag om avdragsrätl förkostnader för barnomsorg hos barn vårdare i egen regi, 1983/84:1141av förste vice talmannen m. fl. Imotionen yrkas att hos regeringen begär skyndsamt förslag om ändringav de i motionen nämnda skatteregler som missgynnar äktenskapet somsamlevnadsform eller, för samboende par, tillkomsten av bam. 1983/84:1444av () och () Imotionen yrkas att hos regeringen begär ändring i skallelagstiftningenvad gäller sättet att beräkna skatt på äkta makars och sammanlevandesB-inkomster. 1983/84:1456av m. fl. (c) I motionen yrkas - med hänvisning lill motion2109 -1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om höjning avskattereduktionen för hemmamake, vad gäller barnfamiljer saml för ensamföräldertill . i enlighet med det anförda. SkU1983/84:50 26 2. alt riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en fortsatt successiv ökning avskattereduktionen för hemmamake och ensamförälder i enlighet med det anförda, 3. alt riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att förvärvsavdragetslopas, 4. att riksdagenbeslutar alt hos regeringen begära förslag beträffande skattereglerna videxistensminimum innebärande all föräldrar som vårdar små barn i hemmet ochbarnfamiljer som bor i egna hem av normalstandard inte missgynnas. 1983/84:1495 av () I motionen yrkas alt beslutar upphävasambeskaltningen av fosterbarns och fosterföräldrars förmögenhet. 1983/84:1503 av () I motionen yrkas att beslutar avskaffasambeskatlningen av förmögenheler. 1983/84:2079 av . (fp) I motionen yrkas - med hänvisning till motion 2078 - 1. all riksdagenbeslutar ätt inkomsttagare med barn äger rätt till skattereduktionom /barn, 2. att riksdagenbeslutar avveckla det s. k. förvärvsavdraget saml äktamakereduktionen förinkomsttagare med barn, 3. att riksdagenbeslutar höja uttaget av statlig inkomstskatt i skiktet 1-4 med 2procentenheter, 1983/84:2168 av () och () I motionen yrkas att sorn sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av all frågan omskatt efter försörjningsbörda för barnfamiljer skyndsamt prövas och förslagframläggs. 1983/84:2446 av m, fl. (m) I motionen yrkas - med hänvisning till motion 2445 - 1. att hos regeringen begär utredning ochförslag om avdragsrätt för nödvändiga barntillsynskoslnader, 2. att hos regeringen begär skyndsamöversyn av existensmini mireglerna i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om avdragsrätten för underhållsskyldig. Av ovannämnda motionsyrkandenbehandlar utskottet samtliga utom de i motion 2938 och 2957 i detta belänkande.Motionerna 2938 och 2957 - i vad dessa hänvisats lill skalteulskotlel -behandlar utskottet i sitt belänkande SkU 1983/84:51. SkU1983/84:50 27 1 propositionen presenteras deförslag lill förstärkningar av stödet till barnfamiljerna som regeringentidigare aviserat. Förslagen innebär bl, a, en höjning av del allmännabarnbidraget inkl. flerbarnstillägget med , per barn och år och enmotsvarande höjning av studiebidraget, en höjning av garantinivån iföräldraförsäkringen samt förbättringar av bostadsbidraget genom höjningar avhyres- och inkomstgränser och av åldersgränser för statligt bostadsbidrag. Deförslag som läggs fram på skatteområdet, innefattande slopande avförvärvsavdraget och skärpt skatteuttag i inkomstskiktel 1-4 basenheter, hartillkommit för att finansiera del ökade stödet till barnfamiljerna. De borgerliga partierna lägger i partimolioner väckta medanledning av propositionen och under den allmänna motionstiden fram sinaalternativ till regeringens ekonomiska politik, I fråga om stödet lillbarnfamiljerna är ett genomgående tema i de avsnitt av motionerna som hänvisatstill skatteutskottet all.skallesystemel bör utformas under störrehänsynstagande lill skillnader i familjernas försörjningsbörda. Ulskollel behandlar i det följande de delar avpropositionen och de i anslutning därtill framställda motionsyrkanden som haranknytning till propositionen. Utskottet lar också upp elt antalfamiljebeskattningsfrågor som aktualiserats i motioner från den allmännamotionstiden och som ansetts lämpligen böra behandlas i detta sammanhang. 1 två motioner, 2938 av m. fl. (m) och 2957av m. fl. (vpk), återfinns yrkanden som avser skattepolitikensallmänna inriktning . Dessa yrkanden behandlar utskottet i ett särskiltbetänkande (SkU 1983/84:51). I motion 2951 av m.fl. (m) yrkas avslag på propositionen. Vidare yrkas - med hänvisning lillmotivering i motion 2949 - att regeringen lägger fram förslag om eltgrundavdrag vid taxeringen till inkomstskatt. Avdraget bör enligt motionärernagenomföras i tre steg och uppgå lill . per barn upp till ålder.Avdragsrällen bör omfatta också hemmavarande barn mellan somuppbär studiestöd. Det skattebortfall som till följd härav uppkommer förkommunerna vill motionärerna motverka genom en sänkning av det kommunalagrundavdraget från . För den kommunalskatlehöjning somföljer av en sådan sänkning vill motionärerna å andra sidan kompenseramajoriteten av heltidsarbetande skattskyldiga utan barn genom elt lägreskatteuttag i inkomstskiktet 9-12 basenheter. Ett yrkande av i huvudsak sammainnebörd återfinns i partimolion 747 från den allmännamotionstiden i SkU1983/84:50 28 Motionärerna framhåller att familjer med olika antalbarn inte har samma förmåga att betala skatt. Därför måste en reformeradinkomstbeskattning i syfte alt skapa rättvisa för barnfamiljer konstrueras såatt den beskattningsbara inkomsten reduceras med ett belopp som svarar molkostnaderna för barnen. , som godtar propositionen såvitt avser slopatförvärvsavdrag men yrkar avslag på förslaget om höjd skattesats i skiktet1-4-basenheler, fullföljer elt i motion 1456 framställt yrkande avseendeskattereduktion. Motionärerna framhåller all skattesystemet måste utformas medsärskild hänsyn tagen till familjer med endast en inkomst. Detta bör enligtmotionärerna lämpligen ske genom att man för barnfamiljer med en inkomsttagareoch för ensamföräldrar successivt återställer skattereduktionen till den realanivå den hade då den infördes. I ett första skede bör den enligt motionärernasmening - jämsides med elt utbyggt barnbidrag - höjas från . till 4 000kr. Den bör därefter successivt höjas och samordnas med andra åtgärder påfamiljpolilikens områden, m, fl. (fp) som - i likhet medcenterpartiet - godtar slopandet av förvärvsavdraget anser att det ipropositionen presenterade förslaget i väsentliga hänseenden är felaktigtutformat genom all del i fösta hand innebär en höjning av skattetrycket och enförstärkning av marginaleffekterna för att finansiera en barnbidragshöjning.Jämsides med en barnbidrags- och studiebidragshöjning bör enligt motionäreninkomsttagare med barn fr. o. m. erhålla ensärskild skattereduktion med . Denna skall ersättaäktamakereduktionen för inkomsttagare med barn och finansieras genom en höjningav skatleullagel i inkomstskiktel 1-4 basenheter eller utöver vad som föreslås i propositionen. Yrkanden av sammainnebörd har framställts i den under allmänna motionstiden väckta parlimotionen2079 från . Barnfamiljernas skatleförhållanden tas också upp imotion 2168 av och (båda c). Motionärerna anser attskattereglerna för barnfamiljer bör vara utformade enligt principen skall efterbärkraft och begär elt tillkännagivande om vikten av all barnfamiljernasskatteförhållanden skyndsamt prövas. De förslag om förbättringar för barnfamiljerna i form avbarnbidragshöjning m. m. som läggs fram i propositionen bygger på övervägandenav en familjeekonomisk beredningsgrupp. Denna har haft regeringens uppdrag attmed utgångspunkt i de undersökningar som gjorts av familjeekonomiska kommitténoch ensamförälderkommitlén göra en samlad översyn av familje-poliliken.Förslaget i propositionen, som otvivelaktigt innebär betydande förbättringarför barnfamiljerna med bl. a. en barnbidragshöjning på . och barn,tillstyrks av socialutskottet i dess betänkande SoU 1983/84:35. I likhet med finansministern anser skatteutskottet attstödåtgärderna inte får leda till ökat budgetunderskott och utskottet anser sig mol den SkU 1983/84:50 29 bakgrundenböra biträda förslaget om höjning av skattesatsen i inkomstskiktel 1-4basenheter. Höjningen innebär en skalteskärpning med . för samtligaskattskyldiga med mer än , i inkomst. En sådan skärpning får enligtutskottets mening anses måttiig. Utskottet tillstyrker således propositionen idenna del och avstyrker motionerna 2079, 2941, 2951 och 2956 i motsvarande del. Utskottetgodtar också de av finansministern framförda skälen för att slopa förvärvsavdraget.Avdraget, som är maximerat till . får anses ha förlorat väsentligt ibetydelse som kompensation för vad det numera A huvudsak är avsett, nämUgen allläcka barntillsynskostnader. Med hänsyn härtill och av förenklingsskältillstyrker utskottet förslaget, som f. ö. överensstämmer med vadskatteförenklingskommittén rekommenderar i sitt belänkande (SOU 1984:21)Förenklad självdeklaration. Utskottets ställningstagande innebär avslag påmoderatmotionerna 2446 och 2951 i motsvarande del. Yrkandet i motionerna 1456(c) och 2079 (fp) alt förvärvsavdragel skall slopas är däremot tillgodosett. Närdet gäller de olika molionsförslagen att genom avdrag eller skattereduktionkompensera barnfamiljerna för deras kostnader vill utskottet gärna instämma imotionärernas uppfattning att ett rättvist och effektivt skattesystem imöjligaste mån bör utformas med hänsyn till barnfamiljernas försörjningsbörda.Frågan hur kostnader för barn skall kunna beaklas i skattehänseende och hursådana regler bör utformas inrymmer emellertid betydande awägningsproblem ochdel måste också konstateras all varje försök att via beskattningen kompenserabarnfamiljerna för deras speciella kostnader med nödvändighet medför en ökadadministration och alltså strider mot strävandena att förenkla deklarationenför vanliga löntagare och minska taxeringsmyndigheternas granskningsarbeie.Som framgår av socialutskottets betänkande har utskottet under hand låttbekräftat all del av den särskilda beredningsgruppen inledda översynsarbelel påfamiljepolitikens område kommer att fortsätta, nu med mera långsiktiginriktning och alt även familjebeskatlningen kommer att uppmärksammas i detfortsatta arbetet. Mot den angivna bakgrunden och med hänsyn lill de betydandeförbättringar av barnfamiljernas situation som föreslås i propositionen anserulskollel sig inte kunna biträda vare sig del i m-motionerna 747 och 2951framförda kravet på barnavdrag vid den kommunala beskattningen, det av centerni motion 1456 framställda yrkandet om uppräkning av äktamakereduktionen förinkomsttagare med barn och ensamståendereduktionen eller begäran imotionerna 2079 och 2956 om en särskild skallereduktion för varje barn. ställningstagande har fp:s yrkanden i samma motioner om en höjningav skattesatsen i inkomstskiktet 1-4 basenheter och om slopande aväktamakereduktionen för inkomsttagare med barn och ensamslåendereduktionenförfallit. Ulskollel avstyrker också utredningsyr-kandet i motion 2168. SkU 1983/84:50 30 En skaitskyldig är under vissa förutsättningarberättigad till allmänt avdrag för belopp som han/hon under beskattningsåretulgetl för underhåll av icke hemmavarande barn under 18 - i vissa fall 21 - år.Avdraget är maximerat till . Ilvåmotioner,båda av m. fl. (m), 2951 väckt med anledning av propositionen och2446 från allmänna motionstiden erinrar motionärerna om attensamförälderkommittén i betänkandet (SOU 1983:51) Ensamföräldrar och derasbarn föreslagit all detta avdrag slopas och all skalteför- enkUngskommilténförutsatt att så kommer att ske. Motionärerna framhåller alt underhållsbidragetnormall uppgår lill . Ett slopande av avdraget skulle därför- menar de - kraftigt urholka de underhållsskyldigas möjligheter att bidratill sina barns försörjning och även psykologiskt kunna få allvarliga följder.Båda motionerna mynnar ut i en begäran att skall ge regeringen tillkänna alt avdraget för underhållsbidrag inte bör slopas. I stället börövervägas att göra underhållsbidrag/bidragsförskott skattepliktiga vid denkommunala taxeringen och kvitta dem mot en del av det grundavdrag om 15 000 kr.per barn som successivt vill införa (jfr ovan). Avdragetför underhållsbidrag tas också upp av m. fl. (vpk) i motion943. Motionärema framhåller alt försämrade reallöner och stigande arbetslöshetförsvagat betalningsförmågan för stora grupper underhållsskyldiga. Den endapraktiska utvägen f, n. alt förbättra de underhållsskyldigas situation ansermotionärerna vara alt räkna upp avdragsbeloppet. De yrkar att maximibeloppethöjs lill . per barn och år. Medhänsyn till alt det slutliga resultatet av skatteförenklingskommitténsutredningsarbete ännu inte föreligger är utskottet för sin del inte berett atti nu förevarande sammanhang la ställning till vare sig frågan omunderhålls-avdragels vara eller inte vara eller lill frågan om en uppräkning avavdraget. Dessa frågor bör lämpligen prövas i samband med de slutligaställningstagandena till kommitténs förslag. Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet motionerna 2446 och 2951 i denna del och motion 943. I två partimotioner från , 2446 och 2951,begärs utredning och förslag om rätt till avdrag för nödvändigabarntilisynskostnader. Motionärerna anser del naturligt all betrakta sådanakostnader som en utgift för intäkternas förvärvande på samma sätt somexempelvis kostnader för resor lill och från arbetet och menar att föräldrarmed en sådan avdragsrätl skulle kunna betala mer för barnomsorg i såväl enskildsom regi. Ett yrkande av i princip samma innebörd och med en liknandemotivering ställer och i motion 1136. SkU1983/84:50 31 Som utskottet ovan framhållit ärdel förenat med svårigheter att via beskattningen söka kompensera barnfamiljerför deras speciella kostnader ulan att komma i konflikt med strävandena alluppnå enkelhet i deklarations-och laxeringsarbelel. Som utskottet tidigareframhållit kommer man vid den fortsatta översynen av familjepoliliken inom denfamiljeekonomiska beredningsgruppen alt uppmärksamma ocksåfamiljebeskatlningen. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna 2446och 2951 i denna del samt motion 1136, Avdrag för nedsatt skatleförmågakan medges bl, a. då den skattskyldiges inkomst efter avdrag för skattunderstigit vad han kan anses ha behövt till underhåll för sig själv, make ochoförsörjda barn. Existensminimum bestäms i del enskilda fallet med ledning avnormalbelopp. Dessa omfattar alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad,som beräknas särskilt och läggs till normalbeloppen. En förulsällning för existensminimum är att den nedsattaskatleförmågan beror på nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvålladarbetslöshet, stor försörjningsbörda eller annan därmed jämförbar omständighet.Stor försörjningsbörda anses normalt föreligga om en skallskyldig har allförsörja tre eller flera barn, i fråga om ensamslående räcker del i allmänhetmed två eller - i vissa fall - ett barn. Beslut om existensminimum bör intemeddelas om den skaitskyldige medvetet begränsar sin arbetsinsats. Detta kanenligt RSV exempelvis vara fallet om bara en av makarna i en familjförvärvsarbetar ulan all del finns något hinder för den andra maken alt ocksåförvärvsarbeta. Hinder kan vara t, ex. all det finns minderåriga barn sombehöver tillsyn och barnpassning inte kan ordnas eller all det inte går att fålämpligt förvärvsarbete. Existensminimum skall i princip inte medges för den somhar en inte oväsentlig förmögenhet, I fråga om fastigheter skall man dockbortse från "mindre bostadsfastighet av enklaste beskaffenhet".Enligt RSV (RSV Du 1983:22) torde detta uttalande i förarbetena gällaegnahemsfastigheter om 2-3 rum och kök och med enklast möjliga standard. Idagens läge bör motsvarande enligt RSV normalt gälla för små och omodernapermanenlbo-släder som vid allmänna fastighetstaxering åsatts högst 10standard-poäng. Undantagsvis kan existensminimum medges även om en fastighetinte är fullt så enkel, nämligen vid myckel ömmande omständigheter och därmöjlighet till en alternativ boendeform saknas eller skulle ställa sig avsevärtdyrare. Avvikelser från normalbeloppen kan ske både nedåt ochuppåt. Tillägg till normalbeloppen får göras om den skallskyldige har högrelevnadskostnader än normall. Sålunda kan utgifter för barntillsyn läggas tillom den skaitskyldige befinner sig i en ekonomiskt svår situation. SkU 1983/84:50 32 Frågan om existensminimireglerna har tagits upp ide två partimotionerna 2446 av m. fl. (m) och 1456 av ThorbjörnFälldin m. fl. (c). Motionärerna i den förra begär en skyndsam översyn "avexistensminimireglerna. Syftet med denna bör vara all ge bestämmelserna ensådan utformning att de kan tillämpas även på familjer som bor i småhus och nären av föräldrarna själv vårdar familjens barn. Vidare bör man enligtmotionärerna vid beräkning av existensminimum kunna beakta nödvändigabarntillsyns-kostnader. Centerpartisterna vill med i huvudsak samma motiveringatt hos regeringen skall begära ett förslag av liknande innebörd. Utskottetvill inte bestrida att reglerna angående existensminimum delvis är föråldradeoch all de därför bör bli föremål för en översyn, har också iyttrande lill regeringen förordat en allsidig utredning av reglerna.Utskottet fömtsätter att en sådan utredning kommer till stånd. sålunda anfört bör ges regeringen till känna. Härigenom fårmotionerna 1456 och 2446 anses vara i motsvarande del tillgodosedda. Samtaxeringav inkomst och förmögenhet m. m. I ett flertal motioner tar motionärerna upp frågorsom gäller beräkning av föräldrars och barns förmögenhet, samlaxering av makarsB-inkomsl och förmögenhet m.m. Sålunda begärs i motion 940 av iMalmö (m) - med hänvisning till alt fosterföräldrar inte disponerar över ett fosterbarnsförmögenhet - förslag om att förmögenhetsskallen för fosterföräldrar ochfosterbarn skall beräknas individuellt. Med en Uknande motivering yrkar KnutWachtmeister (m) i motion 1495 lagstiftning av samma innebörd, () yrkar i motion 1503 att beslutar avskaffa sambeskatlningen avmakars förmögenhet, m. fl. (fp) anser all sambeskatlningen avsåväl B-inkomsl som förmögenhet bör helt slopas och begär i motion 1102regeringsförslag härom. Samma yrkande men begränsat till makars B-inkomslerframställs i motion 1444 av och (båda m). Förstevice talmannen m. fl. (m) lar i motion 1141 uppsambeskatlningen ur ett vidare perspektiv. Motionärerna kritiserar bl. a. sambeskatlningenav B-inkomsl och förmögenhet och pekar på att begränsningsregeln i vissa fallkan få nära nog konfiskatoriska effekter för den som gifter sig med någon sominte omfattas av denna regel. Även makens/makans hela inkomst kan då -framhåller motionärerna - komma all drabbas av eller mer i skatt.