bet · G701FiU39 · 1983-12-31 00:00:00 — Trotsreformsträvanden inom den statliga skatteutjämningen, som var särskiltmarkerade , kvarstår fortfarande stora skillnadermellan kommunerna i fråga om skattekraft. Centerpartietavvisar regeringens förslag atl grundgarantin i skatteutjämningssystemetgenerellt skall minskas med en procentenhet. Strävanbör i stället vara att etappvis omfördela de specialdestinerade bidragen fillett system med mer genereUt utgående statsbidrag, dvs. bidrag i förhållandefill t.ex. folkmängd, åldersfördelning, geografiska avstånd, klimat. I motionenföreslås att samtliga specialdestinerade statsbidrag, utom dem som gällerutbildningssektorn, fr.o.m. minskas jämfört medstatsbudgetens förslag. Detta innebär att ca frigörs. Däravbör hälften avsättas till ett nytt generellt statsbidragssystem med deninriktning som ovan skisserats. Inledningsvis påpekas i motion 2690 (fp) att iproposifionen redovisas bedömningar av kommunernas ekonomi, vilka inte utgörett fillfredsstäl-lande underlag för riksdagsbeslut. Det saknas ensamhällsekonomisk totalbild , i vilken den kommunalekonomiskaanalysen borde sättas in. Enligt motionärerna är en volymexpansion på ca 1 %under de närmaste åren för kraftig. I stället föreslås en indragning avkommunemas finansiella medel med , som enligtfolkpartiets beräkningar FiU 1983/84:39 13 medgerjust så stor volymexpansion som ;s beräkningar om befolkningsförändringamaseffekter, vid oförändrad standard innebär dvs. en volymökning på0,. Denmetod som föreslås för att uppnå denna indragning är densamma som folkpartiettidigare anvisat. Den innebär att en avgift på läggs på helakommunsektorns skatteunderlag. Avskaffandetav kommunernas beskattning av juridiska personer accepteras. Eftersom dentotala nödvändiga minskningen av statsbidragen till kommunsektorn enligtmotionärernas uppfattning uppgår till ca , föresläs intenågon kompensafion för den slopade beskattningsrätten av juridiska personer. Därutöverföreslås en minskning av statsbidragen till kommunerna pä netto 2,5 miljarderkronor. Detta bör ske genom den tidigare nämnda avgiften på 0,, som läggs pähela skatteunderlaget. En sådan avgift inbringar ,varav ca 100 milj. kr. bör återgå till speciellt utsatta kommuner ochlandsfing. Regeringensförslag om minskning av grundgarantin inom skatteutjämningssystemet i syfteatt begränsa effekterna av automafiken i bidragssystemet avvisas i motionen. Imotionen framhålls vidare att en enig riksdag gav regeringen iuppdrag att undersöka möjligheterna att införa enhetligare redovisningsreglerför kommunerna. Regeringen har emellertid inte tagit något initiativ för attåstadkomma förändringar gentemot dagens situation. Motionärerna anser attregeringen i sina överläggningar med kommunförbunden måste påtala vikten av attdet påbörjade utvecklingsarbetet når resultat. Imotionen framhälls slutligen att kommunerna framöver måste använda taxor ochavgifter mera aktivt som styrmedel i sin verksamhet. Det utredningsarbete inomdetta område som genomförs av stat-kommunberedningen måste bedrivas medskyndsamhet och utifrån ett klart ställningstagande från att envidare användning av taxor och avgifter inom fler områden än f. n. är önskvärt.Detta bör ges regeringen till känna. I motion 2687 (vpk) anförs att de som är mestberoende av en fungerande verksamhet är de sämst avlönade och de mestutsatta gmpper-na. Överklassen har bättre råd och mera kontakter att utnyttjade "privata" eller kommersiella alternativen. Imofionen understryks att expansion måste ses som ett viktigt led ikampen mot arbetslösheten - och arbetslösheten är ett avgörande problem i densvenska ekonomin. Regeringens proposition om den kommunala ekonomin striderenligt motionärerna mot kampen mot arbetslöshet. Imotionen avvisas förslagel i propositionen att slopa den kommunalabeskattningen av juridiska personer. I stället bör den beskattningen reformeras.Själva uttaxeringen av den kommunala skatten på juridiska perso- FiU 1983/84:39 14 nerbör genomföras till en och samma skattesats, den för riket genomsnittligakommunalskatten. Hela den summa som tas in i skatt från juridiskapersoner bör återföras till den kommunala sektorn. - omkring hälften bör gä till de kommuner i vilka beskattningsobjektenhar sin verksamhet enär företagens verksamhet ofta åsamkar kommunernainfraslrukturella utgifter. En andra hälft bör föras över till de mest utsattakommunerna för att bidra till en utjämning mellan kommunerna. En särskildutredning bör snabbt tillsättas som ger ett konkret lagförslag i dennariktning. Regeringenvill också minska på gmndgarantin i skatteutjämningssystemet. Detta ses avmotionärerna som ett led i en nedskärningsfilosofi som inte kan accepteras. Närdet gäller taxepolitiken är regeringens hållning mycket passiv. Tendenserna är att man i många kommuner alltmer uttalat bedriver en taxepolitik somskärper sociala skillnader eUer som försvårar t. ex. viktiga kulturpolitiskamål. Denna inkomstfördelningsmässigt regressivt verkande taxepolitik måstebekämpas, och om detta borde den centrala statsmakten ha en vägledande mening. Förslageni motionen innebär att den kommunala sektorn /85 förstärksmed , vilket för /85 kommer att påverkastatsbudgeten med . Motionärerna avser att återkomma fillfinansieringen av förslagen vid behandlingen av regeringenskompletteringsproposition. Av motionerna 2933 (m), 2941 (c) och 2956 (fp) somväckts i anslutning till proposition 150 framgår att motionärerna i särskildamotioner yrkar avslag på förslaget i proposition 200 om fikviditetsindragningfrån kommunerna. Mot denna bakgrund yrkas i här nämnda motioner avslag päpropositionens förslag att med 90 milj. kr. för höjaskatteutjåmningsbidraget till kommunerna. I motion 2957 (vpk), som väckts i anslutning tillproposition 150, sammanfattas vad som framförts i motion 2687. Särskiltunderstryks att beskattningsrätten av juridiska personer bör återföras fillkommunerna. Denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn m.m. Den svenska ekonomin är inne i en äterhämtningsfas.Enligt utskottet måste den ekonomiska politiken i detta läge ha en sådanstramhet att budgetunderskottet förhindras att driva upp räntor och inflationoch därigenom förhindrar en ökning av fillväxten och sysselsättningen i ekono- FiU 1983/84:39 15 min.Utskottet vill understryka att en läg pris- och kostnadsutveckling är avavgörande betydelse om återhämtningen skall bli bestående. Förkommunemas del kommer den finansiella situationen att utvecklas gynnsamt, underfömtsättning av en låg pris- och kostnadsutveckling. Sysselsättningen ikommunsektorn väntas under innevarande år, bl. a. till följd avarbetsmarknadspolitiska insatser, öka med omkring 15000 personer. För åren1985 och 1986 visar KEA:s kalkyler en konsumfionsutveck-ling på strax under 1 %per år. I denna ökning av konsumtionen inryms de krav som ställs pä kommunernafrämst genom befolkningsförändringar och tidigare fattade statliga beslut. Utskottetmåste emellertid konstalera att nu pågående avtalsrörelse kan göra det omöjligtatt uppnå regeringens mål att nedbringa inflationen fill . Ominga åtgärder vidtas är det stor risk att inflationen i kommer attligga på en oacceptabeh hög nivå. I proposifion 133 visas att i etthögkostnadsaltemativ, som blir verklighet vid en alltför hög inflation, hamnarkommunerna i en mycket svår finansiell situation, som i sin tur kan tvinga frambetydande neddragningar av verksamheten. Kraftiga negativa effekter påsysselsättningen blir då oundvikliga. Utskottetdelar därför föredragandens uppfattning i proposifion 150 att det i den nuuppkomna situationen är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att dämpapris- och kostnadsutvecklingen. Utskotlet behandlar dessa förslag ibetänkandena FiU 1983/84:40 och 45. I motion 2686 (m) framhålls att ekonomins inre och yttrebalans inte kan återvinnas om den offenfiiga sektorn får fortsätta att växa.Volymtillväxten pä grund av befolkningsförändringar är obetydlig. Motionärernakräver därför nollfillväxt för kommunsektorn. I motionen föreslås indragningarsom är nära 7500 milj. kr. större än som föreslås i proposition 133. Utöverdessa förslag föresläs i motionen ett temporärt skattestopp för åren 1985 och1986 och att en utredning om en permanent utformning av ett kommunaltskattetak genomförs. Enligt utskottets mening är kravet i motion 2686 pånolltillväxt i kommunsektorn oacceptabelt. Utskottet har vid ett flertaltillfällen understrukit att arbetet med att minska statens budgetunderskottinte får drivas så långt att det kväver tillväxten och ökar arbetslösheten. Enneddragning av kommunernas inkomster med 7400 milj. kr., vilket blir följden omförslagen i mofion 2686 genomförs, måste ofrånkomligen få negativa effekter påsysselsättningsutvecklingen och den kommunala servicen. De fördelningseffektersom blir följden av en markant minskning av standarden på den kommunalaverksamheten kan inle accepteras av utskottet. Mol här angiven bakgrundavstyrker utskottet motion 2686 yrkande 10. I motion 2690 (fp) föreslås indragningar frånkommunerna som är mindre än vad som föreslås i motion 2686 (m). I jämförelsemed proposition 133 innebär förslagen i motion 2690 en ytterligare neddragningmed 4500 milj. kr. FiU 1983/84:39 16 Även i motion 2689 (c) föreslås begränsningar avkommunernas inkomster. Totalt ger förslagen i motionen en indragning avkommunala medel som är 3000 milj. kr. större än vad som föreslås i proposition133. anförde inledningsvis förefaller kommunernas ekonomiska situationgenerellt sett bli relativt tillfredsställande . Enligt för åren därefter blir den finansiella situationen och1986 också tämligen stabil vid låga pris- och löneökningar. Utskottet har ibetänkandet FiU 1983/84:45 tillstyrkt vissa åtgärder för att dämpa pris- ochkostnadsutvecklingen. Detfinns alltjämt stora behov av förbättringar i den kommunala servicen, men detstatsfinansiella läget medger inte någon generell ökning av de statligatransfereringarna till kommunsektorn. Tvärtom är det angeläget att denautomatiska tillväxten i statens utgifter till kommunerna ytterligarebegränsas. Mot bakgrund av de effekter på sysselsättningen som förändringar istatsbidragssystemet kan få är det i nuvarande läge nödvändigt att de medel somkan frigöras för staten genom en minskad automatik i bidragen till kommunernaanvänds för att främja sysselsättningen och underlätta verksamheten i denkommunala sektorn. Den sammantagna effekten av de åtgärder som bör vidtas, somutskottet återkommer till, får därför inte leda till alltför stora förändringari det finansiella sparandet i förhållande till KEA-kalkylerna. Utskottethar vidare uppmärksammat att regeringen i kompletteringspropositionenföreslagit avsevärt vidgade insatser pä det arbetsmarknadspolitiska området,bl. a. insatser för att stimulera kommunala investeringar. I särskildapropositioner har förslag lagts fram om ersättningar till landstingen för åren1985 och 1986 för att stimulera en utbyggnad av hemsjukvård och öppen psykiatriskvärd. Kommunernas medverkan för att underlätta utsatta barnfamiljers ekonomiskasituation påverkas även av de familjepolitiska åtgärder regeringen lägger frami komplelteringspropositionen. Sammantaget torde den finansiella situationen ikommunerna komma att stabiliseras ytterligare av de föreslagna åtgärderna.Därmed skulle ett visst utrymme kunna finnas för att begränsa den automatiskatillväxten i statsbidragen och därmed minska de statliga utgifterna. Åtgärderav den storleksordning som föreslås i motion 2689 (c) och i än högre grad imotion 2690 (fp) torde emellertid få alltför stora negativa konsekvenser förden kommunala verksamheten. Utskottet kan därför inte tillstyrka den inriktningav den kommunala ekonomiska verksamheten som föresläs i motion 2690 yrkande 3 iberörd del och 2689 yrkande 1. Det bör i sammanhanget nämnas att delikviditetsindragningar som föreslås i proposition 200 för kommunsektornberäknas uppgå till ca . De kommer att varadeponerade i . Dessa åtgärder förväntas fä en tidsbegränsad effektmen får inte på längre sikl samma negativa effekt på den kommunala verksamhetensom permanenta indragningar av samma storleksordning. FiU 1983/84:39 17 I motion 2687 (vpk) framhälls att man avfördelningspolitiska skäl inte kan dra ner bidragen till kommunerna. Enligtmotionärema innebär förslagen i propositionen även att skillnaderna mellankommunerna skärps. Förslagen i motion 2687 innebär en förstärkning av denkommunala sektorn med 7 200 milj. kr. I motion 2957 (vpk) upprepas i en kortsammanfattning vad som anförts i motion 2687. Utskottetdelar den uppfattning som framförs i motion 2687 att nedskärningar av denkommunala sektorn kan medföra att svåra fördelningspolitiska problem uppstår.Utskottet vill emellertid erinra om att de bedömningar som kan göras föråren 1984 och 1985 innefattar en viss expansion av kommunernas verksamhet. Enexpansion av kommunemas verksamhet i den storleksordning som förslagen i motion2687 skulle leda till kan emellertid inte tillstyrkas vare sig avstabiliseringspolitiska eller av statsfinansiella skäl. Utskottet avstyrkersålunda motion 2687 yrkande 3 samt motion 2957 yrkande 3. Vad gäller kravet på skattestopp för åren 1985 och1986 för kommuner vill utskottet hänvisa till vad utskottet anförde ibetänkandet FiU 1982/83:45. Utskottet avvisade vid detta fillfälle kravet påskattestopp och noterade att konsfitutionsutskottet i betänkande KU 1980/81:22har klarlagt att gmndlagsregleringen av den kommunala självbeskattningen innebäratt kommunerna ges reell frihet att bestämma beskattningens storlek.Konsfitutionsutskottet drog därför slutsatsen att ingrepp i kommunernasbeskattningsrätt bör undvikas. har alltjämt samma uppfattningoch avstyrker mofion 2686 (m) yrkande 9. Denkommunala beskattningen av juridiska personer I proposition 133 föreslås att den kommunalalaxeringen av juridiska personer avskaffas och att företagsbeskattningen görshelt statlig. Härigenom kan stora administrativa vinster uppnås. För attstabihsera kommunernas ekonomiska situation och ge rimligaplaneringsförutsättningar bör viss kompensation ges till primärkommuner ochkyrkliga kommuner. Ingen kompensation föreslås till landstingskommunerna somunder inte har haft något skatteunderlag från juridiskapersoner. Skattebortfallet för kommunerna innebär en begränsning avinkomsterna med ca 2000 milj. kr. och för de kyrkliga kommunema med 170 milj.kr. Vid utformningen av kompensafionsmetoden har inriktningen varit att finnaen metod vars resultat väl ansluter sig fill vad den enskilda kommunen får iinkomster från juridiska personer . För kommuner utanför skatteutjämningenbör en reduktion av kompensafionen ske med . per invånare ellersammantaget 200 milj. kr. Kompensationen till kommunema för år1985 kommer därmed att uppgå fill 1800 milj. kr. eller 900 milj. kr. 2 1983/84. FiU 1983/84:39 18 I motionerna 2686 (m), 2689 (c) och 2690 (fp) yrkasbifall till förslaget i propositionen att avskaffa den kommunalaföretagsbeskattningen. I motion 2687 (vpk) avstyrks förslaget. Förslagettill kompensation för inkomstbortfallet i kommunema avstyrks emellertid i detre här först nämnda motionerna. I motionerna 2686 och 2690 anförs attförslaget till kompensation innebär att alltför rymliga ramar skapas förkommunsektorn år 1985.1 stället bör, hävdar motionärerna, särskilda medelavsättas för bidrag till primärkommunér som drabbas hårt av indragningar avmedel till staten. Imotion 2689 (c) anförs att huvudsyftet med omläggningen av den kommunalaföretagsbeskattningen går förlorat - dvs. ökad ekonomisk utjämning mellankommuner om kompensation sker i enlighet med propositionens förslag.Problemet att vissa kommuner drabbas hårt av indragning av medel till statenbör lösas inom ramen för det förhöjda stödet till extra skatteutjämningsbidrag. Imotion 2687 (vpk) framhålls att den kommunala beskattningsrätten av företag börbehållas. Men uttaxeringen av den kommunala skatten frän juridiska personer börgmndas på en för riket genomsnittlig kommunalskatt. Hela den summa som tas ini skatt bör sedan återföras till den kommunala sektorn. Förslageti motionen innebär atl kommunerna återfår de skattemedel från juridiskapersoner som under senare är i olika etapper har överförts frän kommunerna tillstaten. Förändringarna har motiverats av statsfinansiella skäl. Den kommunalabeskattningen av juridiska personer har vidare medfört problem i flerahänseenden. Inkomsterna från juridiska personer har varierat kraftigt fränkommun till kommun. För företagen har skillnaderna i utdebitering påverkalvalet av lokaliseringsort, vilket medfört olämpliga effekter urregionalpolitisk synpunkt. Den kommunala beskattningen av företagen har verkatbetungande för beskattningsmyndigheterna, framför allt när det gäller företagmed verksamhet i flera kommuner. Iproposifion 133 gör föredraganden bedömningen att möjligheterna att förenklaregelsystemet inom ramen för en fortsatt taxering är mycket små.Utskottet delar denna uppfattning och tillstyrker därför att den kommunalataxeringen av juridiska personer avskaffas. Förslaget innebär emellertid inteatt omfattningen av företagens totala beskattning skall påverkas. Företagensstafiiga skatt fömtsätts bh höjd i motsvarande grad. Regeringen avser attåterkomma med förslag härom . Utskottet avstyrker med detanförda motion 2687 yrkande 1 i berörd del. Anslagtill kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen Utskottet övergår nu till att diskutera behovet avatt kompensera kommunerna för det skattebortfall som ett slopande av denkommunala företagsbeskattningen innebär. Utskotlet har tidigare i avsnittet omden ekono- FiU 1983/84:39 19 miskautvecklingen i kommunerna redovisat sitt ställningstagande till nivån på detotala indragningarna av medelfrån kommunerna. Imotionerna 2686 (m), 2989 (c) och 2690 (fp) anförs att någon kompensation intebör utgå. Utskottet delar den uppfattning som framförs i propositionen attkommunema måste ges rimliga planeringsförutsättningar. Enligt utskottets meningär det därför lämpligt att en kompensation ges som sä nära som möjligt anslutertill vad resp. kommun erhåller med nu gällande regler. Det bör dockuppmärksammas, vilket också framhålls i motion 2689, att en permanentning avkompensationen enligt den i propositionen beskrivna modellen pä kanleda till orättvisor eftersom företagens lokalisering inte är statisk utanändras över tiden. Utskottettillstyrker med hänvisning till vad som här anförts förslaget i propositionenatt dels avskaffa kommunernas beskattning av juridiska personer, dels anslå 900milj. fill kompensation för kommuner för det därvid uppkomnainkomstbortfallet. Utskottets ställningstagande innebär att utskottet avstyrkeryrkande 2 i mofion 2686, yrkande 1 i berörd del i motion 2687, yrkande 2 imotion 2689 och yrkande 4 i mofion 2690. För de kyrkliga kommunerna innebär förslagel iproposifionen ett inkomstbortfall på 170 milj. kr. för är 1985. Ipropositionen föreslås att de kyrkliga kommunerna kompenseras för hälften avdetta belopp dvs. med 85 milj. kr. Imotion 2689 (c) anförs att denna indragning i vissa fall kan bli särskiltbesvärande för de kyrkliga kommunerna eftersom dessa regelmässigt är betydligtmindre än primärkommunerna. Motionärerna anser därför alt hela beloppet böråtergå till kyrkofonden. Iett yttrande till finansutskottet framhåller kulturutskottet (KrU 1983/84:4 y)att de kyrkliga kommunerna bör ges viss kompensation för det inkomstbortfallsom uppkommer genom atl den kommunala beskattningen av juridiska personeravskaffas. kan dock inte tillstyrka att kompensationen blirstörre än den av regeringen föreslagna. erinrar i sammanhangetom att, som fömtskickas i propositionen, kyrkokommitté (Kn 1982:05)fält i uppdrag att i sina överväganden också ta hänsyn till den nya situafionsom uppstår när den kommunala beskattningen av juridiska personer avskaffas. Utskottethar inget att erinra mot kulturutskottets ställningstagande och avstyrkersålunda motion 2689 yrkande 5 och fillstyrker bifall till det föreslagnaanslaget i propositionen och den föreslagna ändringen i lagen (1970:940) omkyrkliga kostnader. Denkommunala garantibeskattningen av fastigheter I motion 2688 av () och ElvingAndersson (c) begärs att garantiskatten på taxeringsvärdet bibehålls som enkommunalskatt vid FiU1983/84:39 20 slopandet av den kommunala beskattningen av företag ochatt det blir en av kommunen verkställd debitering och uppbörd. Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Den kompensationsmetod som valts kommer alt ge kommunerna belopp under övergångsåretsom överensstämmer väl med vad kommunerna erhåller med nuvarande regler. Pälängre sikt kan den använda metoden naturligtvis leda till orättvisor, eftersomföretagens lokalisering kan förändras över fiden. Motionärernas förslag attlåta kommunerna debitera och svara för uppbörden av den kommunalagarantibeskattningen vid sidan av den statliga uppbörden förefaller emellertidvara en onödig och för kommunerna alltför betungande administrafiv uppgift.Motion 2688 avstyrks därför. Konsekvenserna för kommuner vid slopadkommunalföretagsbeskattning I motion 2501 av . (fp) framhålls att beslutet att avskaffa den kommunalaföretagsbeskattningen måste åtföljas av en reformering av nu gällandeskatteutjämningssystem. Förslaget drabbar särskilt hårt.Motionärerna fömtsätter att detta beslut åtföljs av studier som visar hur enförändring av kommunalskattereglerna påverkar olika regioner och typer avkommuner. Som utskottet anfört kan den kompensationsmetod för kommunernasskattebortfall som föreslås i propositionen komma atl medföra snedvridningarpä sikt. Inom ramen för skatteutjämningskommitténs arbete skall särskiltbeaktas vilka förändringar som kan bli nödvändiga att vidta iskatteutjämningssystemet på grund av att den kommunala företagsbeskattningenslopas. Mot bakgmnd av det anförda avstyrks motion 2501. Konsekvenserna för kommun vid slopad kommunalföretagsbeskattning I motion 2953 av (), som väckts i anslutning till proposifion 150, anförs att Stenungsundskommun kommer att drabbas särskilt hårt av överföringen till staten av helaskatteunderlaget från juridiska personer. Motionären framhåller attkompletteringspropositionen inte ger besked om hur stor den i proposition 133föreslagna kompensationen blir för del. En utebliven kompensationkommer att leda fill en kraftig skattehöjning för kommunens del. Motionärenvill att beslutar att kommuns extraordinära beroende avskatteintäkter från juridiska personer beaktas vid regeringens fördelning avdet extra skatteutjämningsbidraget. Med anledning av motion 2953 vill utskottet anföraföljande. kommun ingår i skatteutjämningen. Regeringens förslagtill kompensation innebär att inkomstbortfallet vid slopandet av den kommunalaföretagsbeskattningen ersätts på sä sätt alt resultatet av kompensafionen välansluter sig till vad den enskilda kommunen erhåller i inkomster från FiU 1983/84:39 21 Detta gäller även för kommun. Det extraskatteutjämningsbidrag som föreslås i proposifion 150 är motiverat av förslagetom likviditetsindragningar för kommunema. Fördelningen av detta bidragankommer på regeringen. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2953. Begränsningari statsbidragen till kommunerna Som tidigare redovisats i betänkandet finnerutskottet det nödvändigt att som ett led i regeringens antiinflationspolitikför begränsa den automafiska ökningen i statsbidragen till kommunerna.I proposifionen föreslås en neddragning av skatteutjämningsbidragen för år1985. Den fömtses ske genom att grundgarantin minskas med en procentenhet förkommuner och landsting. Spärreglerna anknutna fill systemet bör därvid ocksäminskas med en procentenhet. I motion 2686 (m) framhålls attskatteutjämningssystemet är förknippat med vissa brister. Motionärema hävdaratt systemets konstmktion har innebörden att som det lockar tillskattehöjning medverkar det även till att hindra skattesänkningar i kommunersom får skatteutjämningsbidrag. Men även om systemet har dessa brister villmofionärerna att den parlamentariska kommitté som utför en översyn avskatteutjämningssystemet (Dir. 1983:46) bör avvaktas.