bet · G701BoU21 · 1983-12-31 00:00:00 — om energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m.(prop. 1983/84:100 bil. Regeringen häri proposition1983/84:100 bilaga 13 () under litt. B 16 och B 17 (s.75-83) föreslagit att 1. medge attbeslut om bidrag till energibesparande åtgärder i statliga byggnader meddelasinom en ram av . under /85, 2. under elftehuvudtiteln för /85 anvisa a. till Information och utbildning m. m. ettreservationsanslag av , b. till Bidrag till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlas motionerna 1983/84: 923 av m. fl (m) vari såvitt nu är i frågahemställs (11) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande en omläggning av energispariånesystemet, 1366 av () vari- med hänvisning till motion 1983/84:1365 - hemställs att som sinmening ger regeringen till känna att lån och bidrag som ges tillenergibesparande åtgärder bör ges i proportion till förväntat energisparande,oberoende av det slags åtgärd det gäller så att låne- och bidragsneutralitetuppnås på marknaden, 1368 av m.fl. (vpk)vari - med hänvisning till motion 1983/84:1367 - såvitt nu är i fråga hemställs (2) att hos regeringen hemställer omåtgärder för att restriktio nerna beträffande direktverkande elvärme fullföljs, 1976 av m. fl. (m) vari hemställs 1. att riksdagenbeslutar att Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet, B 17,skall upphöra från , 2. att riksdagenbeslutar att till Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetför /85 utbetala högst , 1977 av m. fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga,hemställs (3) att beslutar att under B 16, Informationoch utbildning 1 1983/84.19 saml. BoU1983/84:21 2 m. m., för /85 anslå ett i förhållande tillregeringens förslag minskat anslag med 182 milj. 1985 av m. fl. (c)vari hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om nyaregler beträffande undantag för särskilt energisnåla hus från förbudet motdirektverkande elvärme, i enlighet med vad som anförts i motionen, 1999 av m.tl. (c) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (7) att anslaget under B 16 Information och utbildningreduceras med . 2004 av () varihemställs att hos regeringen begär en översyn av normer, föreskrifteroch tillståndsgivning/anmälningsplikt vad gäller användning av värmepumpar, 2006 av () varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvarsfördelningen m. m. avseende utbildning för yrkesverksamma påenergiområdet etc., 2113 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs (2) att beslut om ett bostadsförbättringsprogramupphävs (yrkandet behandlas i den del det berör frågan omenergibesparande åtgärder i bostadsbeståndet), 2469 av () vari - medhänvisning till motion 1983/84:2468 -hemställs att hos regeringenanhåller att vid energirådgivning värmepumpens goda miljöegenskaper skallframhållas. 3.1 Mål för energisparverksamheten i byggnader m. m. lade fast ettmål för energisparverksamheten i byggnader m.m. (prop. 1980/81:133, CU 37).Målet innebär bl. a. att verksamheten riktas in på att minska den årligaenergianvändningen i byggnadsbeståndet med ca (TWh) bruttofram t. o. m. . En mindre del av besparingen kunde dock komma att fallapå tiden därefter. Inom det s. k. konverteringsprogrammet främjas en övergångfrån olja till andra energislag. Energihushållningsprogrammet i byggnader ingårsom en del av det samlade energihushållningsprogram som beslutade år1981. En omprövning av detta program avses ske . Avbudgetpropositionen (bil. 13 s. 72-73) framgår att vissa myndigheter underbostadsdepartementet har fått regeringens uppdrag att utarbeta material som kanligga till grund för en omprövning av energisparverksamheten i byggnader m. m.En redovisning av uppdraget avses komma att överlämnas tillbostadsdepartementet . BoU1983/84:21 3 Av budgetpropositionen framgårvidare att den totala energianvändningen inom sektorn bostäder, service m.m.enligt preliminära bedömningar kan beräknas till ca år 1983.Bostadsministern anför (bil. 13, s 81) att effekterna av utfördasparinsatser är betydande men att det är troligt att sparandet behöverintensifieras ytterligare för att energisparmålet skall kunna nås inom utsatttid. 3.2 Del ekonomiska stödsystemet 3.2.1 Inledning Innan utskottet behandlar vad ibudgetpropositionen och i vissa motioner anförts om stödsystemet m.m. kanfinnas anledning att sammanfattningsvis erinra om gällande ordning samt omvissa tidigare riksdagsbeslut. beslöt om ettbostadsförbättringsprogram (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11). I dettasammanhang behandlas även frågan om utformningen m.m. av stödet tillenergibesparande åtgärder i bostadshus. beslöt att lån tillenergisparande åtgärder i bostäder inte längre skall belasta statsbudgeten. Lånför dessa ändamål får sålunda tas upp på den allmänna kreditmarknaden. Statensstöd lämnas numera i form av räntebidrag och särskilt riktade differentieradeenergisparbidrag. Sådana energisparbidrag kan ges till åtgärder för attförbättra värme- och ventilationssystem, till anordningar för individuellmätning av varmvatten m.m. samt till förbättring av värmeisolering i väggar, fönsteroch bjälklag. En riktpunkt för bidragsgivningen är att stödet i medeltal skallsvara mot av den normala kostnaden för åtgärderna. har vidare beslutat (prop.1983/84:62, NU 9) om bidrag till installationer för uppvärmning m. m.Bestämmelserna som gäller innebär bl. a. att till värmepumpar - dockinte till frånluftsvärmepumpar - ett bidrag i vissa fall kan ges med upp till15 % av investeringen. Vidare kan till vissa elvärmeanläggningar bidrag ges medhögst av investeringen. Till solvärme kan bidrag lämnas med högst avinvesteringen. I motion 2113 (fp) yrkande 2 föreslås beslutaupphäva sitt ovan refererade beslut om ett bostadsförbättringsprogram. I dendel motionerna rör energisparåtgärder behandlas motionen i detta betänkande. Vad i motionens motivering anförts som stöd för yrkandetsammanfaller i allt väsentligt med vad anförde i sin partimotionmed anledning av propositionen om ett bostadsförbättringsprogram. Vad i densenare motionen anförts och föreslagits prövades och avstyrktes av utskottetsamt avslogs av . Utskottet vidhåller sitttidigare ställningstagande om utformningen av ett bostadsförbättringsprogramsåvitt gäller energisparstöd för åtgärder i bostadshus. Motion 2113 (fp)yrkande 2 avstyrks i motsvarande del. Nedan behandlar utskottet vissa andramotions- BoU1983/84:21 4 vis framförda förslag om programmets utformning i vadavser stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus. 3.2.2 Anslaget Bidrag till energibesparande åtgärder inoinbostadsbeståndet m. m. medge att beslut om bidrag till energibesparande åtgärder i statligabyggnader får meddelas inom en ram av 90 milj. kr. under /85. Utskottettillstyrker detta förslag. Beträffande anslaget Bidrag till energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet föreslås i budgetpropositionen att anvisar ettreservationsanslag av 500 milj. kr. för /85. Anslagsberäkningenhar gjorts med beaktande av behållningen vid utgången av /84 pådet nuvarande anslaget. Utbetalningarna av lån och bidrag under /85har beräknats till 1 300 milj. kr. Till övervägande del gäller utbetalningarnabeslut som fattats före ingången av budgetåret. Endast till en mindre delkommer anslaget för nästa budgetår att avse beslut om stöd som beslutats undersamma budgetår. I motion 923 (m) yrkande 11 begärs ett tillkännagivandeom att energispariånesystemet bör läggas om. Enligt motionärernas mening börstatens engagemang inskränkas till att ansvara för att nödvändigt utrymme påkreditmarknaden står till förfogande för energibesparande investeringar.Samtliga län och bidrag bör därför enligt motionärerna avvecklas . I motion 1976 (m) yrkande 1 föreslås att lån- ochbidragsgivningen skall upphöra . Som framgått ovan skall lån ti 11 energibesparandeåtgärder i första hand tas upp på den allmänna kreditmarknaden. Vad imotionerna föreslagits är sålunda i stor utsträckning redan tillgodosett. Vad rör frågan om bidrag finns enligt utskottetsuppfattningjnte anledning för att ompröva sitt fattadeoch ovan omnämnda beslut. Motionerna avstyrks även i denna del. I motion 1976 (m) yrkande 2 föreslås anslag till Bidragtill energibesparande åtgärder anvisas med högst 650 milj. kr. för budgetåret1984/85. Enligt motionärerna kan detta belopp) beräknas åtgå för redanbeviljade lån. Endast en mindre del av anslaget för nästa budgetår tordeenligt vad ovan anförts komma att hänföras till den bidragsgivning m. m. somavser samma budgetår. Den största delen av anslaget kommer att tas i anspråk avt. o. m. beslutade lån och bidrag. Den beräkning avanslaget för utbetalning av' beviljade lån som gjorts i motionen kan utskottetinte acceptera. Åven om en viss osäkerhet om takten i utbetalningarna finns fårde i budgetpropositionen gjorda beräkningarna anses godtagbara. Regeringensförslag om anslagsberäkning tillstyrks och motionsyrkandet avstyrks. BoU1983/84:21 5 Med hänvisning till vad i motion1365 (c) anförts yrkas i motion 1366 (c) ett tillkännagivande om attlån och bidrag som ges till energibesparande åtgärder bör ges i proportiontill förväntat energisparande, oberoende av det slags åtgärder det gäller.Genom en sådan inriktning skulle enligt motionären låne- och bidragsneutralitetuppnås på marknaden. Det finns enligt utskottets uppfattning inte tillräckliganledning för att frångå de riktlinjer som f. n. gäller förstödsystemet och som lades fast i propositionen om ett bostadsförbättringsprogram(prop. 1983/84:40 bil. I denna proposition anfördes (s.46) att systemet medriktade energibidrag borde utformas i avsikt att göra det möjligt att snabbtoch forflöpande anpassa statens insatser inom området så att de stimuleraråtgärder som behövs för att utveckla svensk energiteknologi och dessindustriella tillämpning eller för att främja åtgärder som i övrigt ärangelägna från samhällsekonomiska utgångspunkter. Denna inriktning är enligtutskottets uppfattning att föredra framför det mera tekniska synsätt sommotionären ger uttryck för. Inte minst viktigt är det att stödsystemet utformasså att det bidrar till teknikutveckling samt till att energianvändningen äveni fortsättningen inriktas mot minskad oljeförbrukning. Motion 1366 (c) avstyrksmed hänvisning till vad nu anförts. 3.2.3 Anslaget Information och utbildning m. m. Från rubricerade anslag, som är ettreservationsanslag, bör enligt vad i budgetpropositionen förordats bekostas bl.a. utgifter för information och utbildning m. m. som rör genomförandet avenergisparprogrammet inom verksamhetsområde. Vidarebekostas utbildningsinsatser m.m. avseende bostadsförbättringsprogrammet frånanslaget. Utgifter avseende introduktion av en ny plan- och bygglag bekostasäven från anslaget. Under anslaget tas upp medel även för bidrag till kommunerm. för sådan rådgivnings- och besiktningsverksamhet som avserbostadsförbättringsåtgärder och energibesparande åtgärder. I budgetpropositionen föreslås anslaget anvisas med . för /85, varav till bidrag till den rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet som bedrivs av kommunerna m. fl. har beräknats för information och utbildning m. m.samt till vissa utredningsinsatser, bl. a. för utbildning avlänsbostadsnämndernas personal i fastighetsjuridiska frågor med särskildinriktning på småhus. I motion 1999 (c) yrkande 7 föreslås anslaget minskat med18 . Motionärerna anser att kostnaderna för information ochutbildning får rymmas inom tillgängligt anslag samt att medel för denfastighetsjuridiska utbildningen inte bör beräknas. För sistnämnda ändamål harberäknats ca . I motion 1977 (m) yrkande 3 föreslås att den verksamhetsom tas upp under det nu behandlade anslaget avvecklas. Anslaget föreslåsminska med 182 BoU1983/84:21 6 Såvitt motionen rör delanslaget till informationoch utbildning behandlas den i nu förevarande sammanhang. beslut om ett bostadsförbättringsprogram (BoU11) innebär bl. a. en anslutning till regeringens förslag (prop. 1983/84:40bil. 9) om att för information och utbildning inom bostadsförbättringsområdetmedel skulle anvisas och för /85. Riksdagenhade heller ingen erinran mot vad i propositionen förordats om samordning avinformations- och utbildningsåtgärderna i vad avser energisparåtgärder medandra bostadsförbättringsåtgärder. De medel som beräknats i budgetpropositionen för nästabudgetår avseende information och utbildning samt för vissa speciellautbildningsbehov, bl. a. för länsbostadsnämndernas personal ifastighetsjuridiska frågor, tillstyrks av utskottet. Utskottet finner detväsentligt att informationsåtgärder m. m. vidtas så att bostadsförbättrings-och energisparverksamheten kan genomföras i enlighet med de intentioner somriksdagen tidigare ställt sig bakom. Utskottet har inte funnit tillräckliganledning tillstyrka vad i motionerna 1977 (m) yrkande 3 och 1999 (c) yrkande 7föreslagits om att medel för dessa ändamål inte skulle beräknas. Såvitt rörfrågan om medel för fastighetsjuridisk utbildning - en fråga som särskilttagits upp i den sistnämnda motionen - blir denna beroende av beslutsenare . I nu förevarande sammanhang bör medel beräknas förändamålet. Om utskottet beslutar föreslå att denna utbildning inteskall genomföras kommer utskottet att föreslå en minskning av det nubehandlade anslaget. I motion 1977 (m) yrkande 3 föreslås att även denverksamhet som avser besiktnings- och rådgivningsverksamheten avvecklas. Enanslagsminskning om 164 320 000 skulle därigenom bli möjlig. Med anledning av vad i budgetpropositionen och i motioneni denna del föreslagits vill utskottet anföra följande. beslöt år1981 (prop. 1980/81:133, CU37) att bidrag till kommunerna för rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet m. m. under vart och ett av budgetåren 1981/82-1985/ 86skulle beviljas intill ett belopp av 130 milj. kr. Sedermera har riksdagenbeslutat (CU 1981/82:16) att stöd även skall utgå för den rådgivning ochbesiktning som utförs av de större fastighetsförvaltarna. För innevarandebudgetår har anslagits 158 milj, kr. för besiktnings- och rådgivningsverksamheten.Det nu i budgetpropositionen föreslagna delanslaget är, enligt vad utskotteterfarit, inte att anse som någon ambitionsökning utan beroende på en allmänkostnadsfördyring. har räknats upp i förhållande till nuutgående anslag. Enligt utskottets uppfattning finns inte tillräckliga skäl förriksdagen att frånträda sitt tidigare beslut om att ett visst bidrag för denaktuella verksamheten inte skall utgå. Utskottet har ingen erinran mot den ibudgetpropositionen föreslagna anslagsberäkningen. Motion 1977 (m) yrkande 3avstyrks i motsvarande del. I motion 2006 (s) behandlas frågan om utbildning avyrkesverksamma på BoU1983/84:21 7 Motionären anför att statsbidraget fördenna verksamhet kan erhållas från , planverket ochbyggforskningsrådet och att medel för ändamålet beräknats både på rubriceradeanslag samt på anslaget E4 Utbildning och rådgivning för att spara energi.Detta anslag faller inom industridepartementets verksamhetsområde. Motionärenanför att berörda myndigheter f. n. diskuterar en närmare samordning ochansvarsfördelning avseende utbildningsstödet till energiområdet. I motionenanförs vidare att bör ha det samlade ansvaret för utbildningsstödetavseende energiområdet medan bostadsmyndigheterna har motsvarande ansvar förden utbildning som närmast berör yrkesverksamma inom främst andra delar avbyggprocessen. En sådan ansvarsfördelning är enligt motionären önskvärd men kaninnebära att vissa medel avseende /85 kan komma att behövaöverföras från anslaget B 16 under till anslaget E4 underindustridepartementet. Motionären begär ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om ansvarsfördelningen. Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av depågående diskussionerna avvaktas innan ställning tas till hur ansvaret förutbildningen skall organiseras. En organisation enligt förslaget i motionenförutsätter inte nödvändigtvis den omfördelning mellan anslagen som anges imotionen. Om emellertid en sådan omfördelning bedöms lämplig beträffande nästabudgetår kan denna omfördelning göras av regeringen. Utskottet anser sålunda att de pågående överläggningarnamellan berörda myndigheter m. fl. bör slutföras inom regeringens kansli innanställning tas till hur ansvarsfördelningen skall utformas. Enligt utskottetsuppfattning möter intet hinder att anslaget kan disponeras för utgiften även avmyndigheter utanför verksamhetsområde. Motion 2006 (s)avstyrks. Beträffande byggnadersuppvärmningssystem beslöt (prop. 1980/81:133, CU 37) bl.a. om regler för installation av direktverkande elvärme. Dessa regler somgäller fr. o. m. och som tagits in i byggnadsstadgan (44a§)innebär att i en bostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter, som är avseddför annat ändamål än fritidsändamål, inte får användas direktverkande elvärmeom det inte finns särskilda skäl. Särskilda skäl föreligger bl. a. för småhussom är energisnålt utformade. Ett småhus anses energisnålt om årsbehovet avelenergi för radiatorer och tappvarmvatten kan minskas med avårsbehovet av elenergi för radiatorerna om byggnaden utförts så att de minimikravpå värmeisolering och luftomsättning som finns i Svensk byggnorm (SBN 75)uppfylls. Dessa regler har numera förts över till SBN 80. Imotionerna 1368 (vpk) yrkande2 och 1985 (c) tas upp frågan om BoU1983/84:21 8 restriktionerna beträffande direktverkande el. I denförstnämnda motionen anförs att restriktionerna beträffande direktverkande el istort sett är obefintliga då de endast gäller de senaste årenssmåhusproduktion. Motionärerna begär åtgärder för att fullföljarestriktionerna avseende direktverkande el. I den sistnämnda motionen föreslåsett uttalande av innebörden att tillämpningsbestämmelserna börändras så att undantag för förbudet mot direktverkande el skall medges ombyggnadens sammanlagda energibehov för tappvarmvatten och uppvärmning understegminimikraven i SBN 75 . Inriktningen bör enligt motionärerna vara attkraven skärps till att gälla en besparing om . har behandlat ochavstyrkt motioner med motsvarande förslag som de nu föreliggande. Vid senastebehandlingstillfället anförde ulskottet (CU 1982/83:17 s.6) att nu gällanderegler om vad som skall anses som energisnål byggnad torde komma att ingå i deöverväganden som blir aktuella vid omprövningen av energiprogrammet. Somframgått ovan (s. 2) avses en omprövning av programmet ske . Vad i motionerna 1368 (vpk) yrkande 2 och 1985 (c)föreslagits kommer att övervägas i samband med omprövningen avenergisparprogrammet. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna kan inte nu anses erforderlig. 3.4 Vissa frågor om värmepumpar En översyn av normer, föreskrifteroch tillståndsgivning/anmälningsplikt avseende användning av värmepumpar begärsi motion 2004 (s). Enligt miljöskyddslagstiftningen är det sedan den 1 juli1983 förbjudet att utan tillstånd använda värmepump med en uttagen effektöverstigande 10 MW. För värmepumpar med en uttagen effekt överstigande 1 meninte 10 MW gäller från samma tidpunkt en anmälningsplikt enligt miljöskyddsförordningen. avseende värmepumpar med en uttageneffekt över 50 MW är . För värmepumpar med enuttagen effekt lägre än 50 MW är resp. länsstyrelse tillståndsmyndighet. I lagrådsremissen med förslag till ny plan- och bygglag(s. 548-549) har tagits upp frågan om prövningsfilikt enligt plan- ochbygglagen av ytjordvär-meanläggningar eller värmepumpar i allmänhet. I remissenuttrycks viss tveksamhet mot att lägga dessa prövningsuppgifter påbyggnadsnämnden, delvis mot bakgrund av att frågan vid tiden för arbetet medlagrådsremissen övervägdes inom . Dessa överväganden harnumera avslutats och resulterat i den ovan angivna ordningen medtillståndsplikt eller anmälningsplikt. Enligt utskottets mening finns anledning att ytterligareöverväga hur normer, föreskrifter m. m. skall utformas när det gälleranvändning av värmepumpar. Som i motionen anförs finns behov av regler när detgäller BoU1983/84:21 9 utnyttjande av värmepumpar. Det är också angeläget attsamordna och anpassa de olika regler m. m. som torde behövas i sammanhanget.Dessutom bör övervägas lämpligheten och behovet av om det inte också förvärmepumpar med en effekt under 1 MW skall erfordras någon typ avanmälningsförfarande. Vad utskottet nu med anledning av motion 2004 (s) anförtom ytterligare översyn av regler och normer m. m. beträffande användning avvärmepumpar bör som sin mening ge regeringen till känna. 1 dettasammanhang bör också övervägas ansvarsfördelningen mellan lokal, regional ochcentral nivå samt hur ansvaret för ett eventuellt prövningsförfarande m.m.skall organiseras inom kommunerna. I motion 2469 (m) hemställs att hos regeringenskall anhålla att vid energirådgivning värmepumpens goda miljöegenskaper skallframhållas. Enligt vad utskottet erfarit avser den tillindustridepartementet knutna energiupphandlingsdelegationen senare under våren1984 informera företag, vissa fastighetsägare och hushåll om värmepumpar. Idetta sammanhang finns anledning anta att även vad i motion 2469 (m) framförtsi viss omfattning kommer att belysas. Vidare bör erinras om kommunernas m.fl.;s rådgivningsverksamhet avseende energisparverksamheten. Den i motionen behandlade frågan beaktas redan och börkomma att ytterligare uppmärksammas. Någon åtgärd kan inte anseserforderlig. 1. beträffande omprövningav bostadsförbättringsprogrammet att avslår motion 1983/84:2113 yrkande 2 såvitt nu är i fråga, 2. beträffandebeslutsram avseende statliga byggnader att med bifall till vad iregeringsprotokollet föreslagits medger att beslut om bidrag tillenergibesparande åtgärder i statliga byggnader meddelas inom en ram av . under /85, 3. beträffandeomläggning av energispariånesystemet att avslår motionerna1983/84:923 yrkande 11 och 1983/84:1976 yrkande 1, 4. beträffandeanslag tiU energibesparande åtgärder att med bifall till vad iregeringsprotokollet föreslagits och med avslag på motion 1983/84:1976 yrkande2 till Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet för budgetåret1984/85 under elfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 500 000 000kr., 5. beträffandeutformningen av energisparstödgivningen att avslår motion1983/84:1366, 6. beträffandeanslag till information och utbildning m. m. att med bifall till vadi regeringsprotokollet föreslagits och med BoU1983/84:21 10 avslag på motionerna 1983/84:1977 yrkande3 och1983/84:1999 yrkande 7 till Information och utbildning m.m. för. budgetåret1984/85 under elfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 182 675 000kr., 7. beträffandesamordningen av viss utbildningsverksamhet att avslår motion1983/84:2006, 8. beträffandeutformning av regler för direktverkande el att avslår motionerna1983/84:1368 yrkande 2 och 1983/84:1985, 9. beträffandeöversyn av normer m. m. för användning av värmepumpar att medanledning av motion 1983/84:2004 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 10. beträffande viss information omvärmepumpar att avslår motion 1983/84:2469. På bostadsutskottets vägnar . Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), Per (), (), KerstinEkman (fp), (vpk), (), (), LarsAndersson (s) och (). 1 Omprövning av bostadsförbättringsprogrammet (), (), (), () och () anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 3 börjar "Vad i" och på s. 4 slutar "ibostadshus" bort lydti: Regeringen förelade ett förslag omett bostadsförbättringsprogram (prop. 1983/84:40 bil. Detta program sombl. a. omfattade ekonomiska stödåtgärder avseende åtgärder i bostadshuskritiserades i partimotion 1983/84:86. I motionen framfördes attdet fanns grundad anledning befara att programmet inte skulle ge de incitamentsom behövdes för att nå det uppställda målet om en förbättring av vissa delarav bostadsbeståndet. I motionen anfördes även att den sysselsättningsökning.som enligt regeringens uppfattning bl. a. skulle bli en följd av programmetöverskattats och att en bättre utgångspunkt för att förverkliga ett bostadsför- BoU 1983/84:21 11 bättringsprogram hade varit att bygga vidare på det arbetesom initierades av den förra regeringen och som innebar attstadsförnyelsekommittén tillkallades.