bet · G701UbU19 · 1983-12-31 00:00:00 — Antalet 16-åringarunder /85 beräknas vara 113990, en minskning från föregåendebudgetår med 640. Intagningsplatsernas och årselevplalsernas fördelning pågymnasieskolans olika sektorer och förändringarna i förhällande tillbudgetpropositionen 1983 måtta i antal intagningsplatser framgår av följandesammanställning: Seklor Intagnings- Föränd- Årselev- sektor(H.S) 18800 +700 47370 Värd-,social och konsiimtionsseklor Ekonomiskoch merkantil sektor () Tekniskoch industriell seklor (TI) Jordbruks-och skogsbruksseklor (J.ST) Till Tl-sektorn hör platser inomgymnasial lärlingsutbildning. För denna utbildning beräknar föredragandestatsrådel 5 915 årselevplatser för /85. Belråffande gymnasieskolans lilla ram (specialkurser somär kortare ån ett läsår eller som kräver tidigare gymnasial utbildning ellerviss ålder för tillträde) föreslår regeringen att den för /85skall omfatta 36330 årselevplatser, vilket är en ökning i förhållande tillinnevarande budgetår med I 200 platser. Ökningen bör enligt föredragandestatsrådet tillfalla de högre specialkurserna, för vilka avdelas en minsta rampå 9 830 årselevplatser för /85. Regeringen begär bemyndigande att medge enutökning av totalramen i den mån arbetsmarknadsskäl påkallar det. Regeringen har sedermera i proposition 1983/84: 116 omgymnasieskola i utveckling återkommit till frågan om gymnasieskolansdimensionering för /85. Regeringen föreslår att stora ramensintagningskapacitet satt i relation till antalet 16-åringar ökas till 111,8%.Ramens totala antal intagningsplatser är därmed 127 390, vilket motsvarar 302560 årselevplatser. Platsernas fördelning på sektorerna och förändringarna iförhållande till proposition 1983/84: 100 framgår av följande sammanställning: Sektor Intagnings- Föränd- Årselev- Totah 127390 2000 302560 Lilla ramen föreslås i proposition1983/84; 116 omfatta 37330 årselevplatser för /85, vilket är enökning med 1000 platser i förhållande till förslaget i proposition 1983/84:100. Tillskottet bör helt reserveras för en ökning av högre specialkurser,vilka härigenom tilldelas UbU 1983/84:19 22 enminsta ram om 10830 årselevplatser. Även i proposition 1983/84:116 föreslås attregeringen bemyndigas att besluta om en utökning av totalramen i den månarbetsmarknadsskäl påkallar det. Ipropositionerna 1983/84:100 och 1983/84: 116 anför föredragande statsrådet attdet bör finnas vissa möjligheter till avsteg från ramarna för budgetåren1984/85 och 1985/86. En omfördelning från lilla ramen bör kunna komma i frågaför en utökning av i första hand TI- och TN-sektorerna och i andra hand EM-,JST- och VSK-sektorerna. Ingen omfördelning bör dock fä ske från det som haranvisats för högre specialkurser. Om en omfördelning till lilla ramen bliraktuell, bör den göras med hjälp av platser i den ospecificerade gruppen ochanvändas i första hand för en utökning av platserna för högre specialkurser.Det bör få ankomma på regeringen att avgöra i vad mån dessa befogenheter tillomfördelning bör lämnas till SÖ. ,1ett antal motioner väcks förslag om annan dimensionering av gymnasieskolan /85 än den som regeringen har föreslagit. 1 motionerna tas ävenupp andra frågor som knyter an till ett ställningstagande om gymnasieskolansdimensionering och omfattningen av vissa utbildningar. 1motion 1983/84:2739 (yrkande 9) föreslås att uttalar sig för att SÖbör ges befogenhet att göra de föreslagna omfördelningarna. Vidare bör detenligt motionärerna ankomma på länsskolnämnderna att göra motsvarandeomfördelningar inom sina resp. länsramar. Somriktlinje för gymnasieskolans dimensionering bör enligt motion 1983/84: 2743(yrkande 11) gälla att elevernas egna val skall vara styrande. Endast starkaarbetsmarknadsskäl eller resursskäl bör medge avsteg härifrån. Enutökning av gymnasieskolans stora ram med 14000 årselevplatser förordas imotion 1983/84:1243 (yrkande 15). Motionärerna hänvisar till att detta är iöverensstämmelse med SÖ:s förslag i anslagsframställningen och menar att ensådan utökning i större utsträckning möjliggör för äldresökande att tas in igymnasieskolan. Enligt motion 1983/84: 1754 (yrkande 4 i denna del) bör enutökning ske av stora ramen med 20000-25000 årselevplatser (10000intagningsplatser). Härigenom åtgärdas enligt motionärerna problemet att allaungdomar som söker till gymnasieskolan inte får plats. I syfte attunderlätta för de teoretiskt inriktade ungdomarna att komma in på önskadestudievägar föreslås i motion 1983/84:2016 (yrkande 14 i denna del) en utökningav gymnasieskolans dimensionering i första hand på de teoretiska studievägarna.Antalet platser bör enligt motionärerna utökas med 6300 årselevplatser (2 100intagningsplatser). Imotion 1983/84: 2316 framhålls att HS-sektorn bör få behålla den procentuellaandel av antalet platser som den hade före införandet av den nyaplaneringsordningen den (yrkande 1). Motionärema föreslår vidareatt som allmän riktlinje för planeringen bör gälla att hel- eller UbU1983/84:19 23 halvklass av humanistisk linje skall finnas vid varjegymnasieskolenhet som omfattar humanislisk-samhällsvetenskaplig sektor.Motionärerna hänvisar till en tendens att minska HS-sektorns andel av den storaramen och befarar att somliga gymnasieorler till följd härav kommer att varautan humanistisk linje. Det påpekas i motionen att linjen är det naturligaunderlaget för rekrytering till högskoleutbildning i andra språk än engelska. Läriingsutbildningen föreslås i motion 1983/84: 2016(yrkande 23) utökas med 4085 årselevplatser i föi hållande till regeringensförslag så att den omfattar 10000 årselevplatser. I motion 1983/84; 2467(motivering i den till nåringsutskoilet remitterade motionen 1983/84:2466)anförs att statsmakterna måste känna ansvar för alt hantverkskunnandet spridsoch förs över till nästa generation. Då det ofta bäst sker i form avläriingsutbildning föreslås i motionen en kraftig utbyggnad avlärlingsutbildningen. bör enligt förslag i motion 1983/84:987 somsin mening ge regeringen till känna vad i motionen har anförts beträffandenödvändigheten av åtgärder för atl främja, stimulera och utveckla en permanentoch reguljär lärlings- och hantverksutbildning för att bl. a. stärkasysselsättningen i lån. Enligt motion 1983/84:2118 (motivering i dentill trafikutskottet remitterade motionen 1983/84:2116) bör antalet lärlingsplatseri fördubblas i jämförelse med budgetpropositionens förslag(yrkande 1). bör enligt motionärerna därjämte uttala sig för attutbildningens dimensionering anpassas till att tillgodose industrinslångsiktiga behov av arbetskraft (yrkande 2). Beträffande gymnasieskolans lilla ram har motionsledesframförts följande förslag. I syfte att siikra ett fortsatt utvecklingsarbetemed regionall beslutade högre specialkurser i Norrbollens. Västerbollens,, och föreslås i motion 1983/84:1243 (yrkande 16) en utökning av lilla ramen med 3000 årselevplatser i förhällandetill regeringens förslag. 1 samma syfte föreslås i motion 1983/84: 1703 att denminsta ramen för högre specialkurser inom den lilla ramen vidgas. 1 motionenredovisas ett behov av sammanlagt I 124 årselevplatser för ifrågavarandeförsöksverksamhet. I motion 1983/84: 1717 anförs att det i södra delen av finns behov av högre specialkurser på det tekniska och ekonomiska området.Motionärerna önskar en undersökning om vilka högre specialkurser som år mestaktuella och var de kan förläggas. Innan utskottet tar ställning till förslagen om gymnasieskolansdimensionering för det närmast följande budgetåret, behandlar utskottet defrågor av övergripande natur som har aktualiserats i ett par motioner. 1 samband med utskottets beslut under förra omgymnasieskolans dimensionering behandlades även de grundläggandeförutsättningarna för planeringen av gymnasieskolan och riktlinjerna förgymnasieskolans dimensionering (UbU 1982/83:21 s. 10 ft). Utskottet anfördedärvid att de problem som hängde samman med svårigheterna att erbjuda allaungdomar utbildning som såväl tillmötesgår deras intresse som tillförsäkrar dem UbU 1983/84:19 24 arbeteefter utbildningen enligt utskottets mening inte skulle lösas genom att låtaelevernas önskemål om utbildning bli den dominerande faktorn fördimensioneringen av gymnasieskolan. Utskottet ansåg att ungdomarnas intresse avolika utbildningar skall vägas mot vad som är känt om arbetsmarknadens behovoch kommunernas möjligheter att anordna utbildningar. Utskottet har intefunnit anledning att ändra uppfattning i frågan, vårtor motion 1983/84:2743yrkande 11 bör avslås av . BeträffandeHS-sektorn och den humanistiska linjens omfattning, vilken fråga behandlas imotion 1983/84:2316, vill utskottet anföra följande. Vidsin behandling under förra av en motion av likartat innehåll (mot.1982/83: 1902) utgick utskottet från att ansvariga regionala och lokalamyndigheter genom sina beslut inte i nämnvärd omfattning skulle förändra dennuvarande spridningen av den humanistiska linjen. Detta borde enligt utskottetvara en riktlinje och utskottet hänvisade till värdet av en bred språkligutbildning i gymnasieskolan och till behovet av underlag tillhögskoleutbildning i språk (UbU 1982/83:21 s. 12 ff). Det nuvarandeplaneringssystemet för gymnasieskolan innebär bl. a. att statsmakterna i sinabeslut inte skall ange den beräknade omfattningen av varje linje. I proposition1980/81: 107 om den statliga skoladministrationen m.m. angavs att kapacitetenpå enskild studieväg endast i undantagsfall borde låsas genom centrala beslut.Centrala önskemål att påverka dimensioneringen av viss studieväg borde i förstahand tillgodoses genom allmänna riktlinjer (prop. s. 34). Humanistisklinje är näst efter musiklinjen den minsta linjen inom HS-sektorn. Antaletutlagda intagningsplatser /84 (enligt beslut t. o. m. den 31augusti 1983) är för HS-sektorn: Utskottet har erfarit att minskningen av antalet16-äringar och ett bibehållande av HS-sektorns och den humanistiska linjensnuvarande andel av den totala intagningskapaciteten kan medförasvårigheter att vidmakthålla den spridning i landet som den humanistiskalinjen f n. har. Med hänvisning till den planeringsprincip som sedan längegäller - innebärande bl.a. att det på varje s.k. gymnasieort (g-ort) skallkunna erbjudas ett allsidigt urval av studievägar - utgår utskottet frän attHS-sektorns omfattning även i fortsättningen möjliggör för berörda myndigheteratt inrätta humanistisk linje på varje g-ort. När det gäller det i motionenframförda yrkandet att hel- eller halvklass av humanistisk linje skall finnasvid varje gymnasieskolenhet som omfattar HS-sektor. vill utskottet erinra omatt det ankommer på kommunen och länsskolnämnden att besluta om gymna- UbU 1983/84:19 25 sieskolansorganisation i kommunen. Utskottet finner det dock av värde att humanistisklinje anordnas vid skolenhet där HS-sektorn är representerad. Utskottetanser att de överväganden som utskottet med anledning av motion 1983/84:2316 nuhar gjort inte bör föranleda någon sårskild åtgärd från sida, varförmotionen avstyrks. Närdet gäller omfattningen av lärlingsutbildningen vill utskottet mot bakgrund avde motionsledes framförda förslagen anföra följande. Avvad utskottet har anfört i det föregående vid behandlingen av förslaget attgöra lärlingsutbildningen reguljär framgår att gymnasieskolans yrkesinriktadelinjer och specialkurser inte bara skall utgöra stommen av de yrkesutbildningarsom gymnasieskolan har att erbjuda ungdomama, utan att de också skall vara devanligaste vägarna för ungdomar att skaffa sig yrkesutbildning. Anordnandet ochuppläggningen av linjer och specialkurser bör ske pä sådant sätt att elevernaäven får tillfredsställande kunskaper om förhållandena på arbetsplatser. a. genom att utbildningen på dessa studievägar förläggs tillarbetsplats. Den regularise-ring av lärlingsutbildningen som utskottet i detföregående har tillstyrkt innebär inte något avsteg från principen attlärlingsutbildningen skall komplettera gymnasieskolans övriga reguljära utbudav studievägar. Utskottet har erfarit att regeringen vid beräkningen av antaletläriingsplatser har tagit hänsyn till att läriingsutbildningen /85 omfattar endast grundutbildning. Mot bakgrund av det som harredovisats räknar utskottet i likhet med föredragande statsrådet för budgetåret1984/85 med 5915 årselevplatser inom Tl-sektorn för läriingsutbildning.Riksdagen bör med hänvisning härtill avslå motionema 1983/84:2016 yrkande 23och 1983/84:2467. Dådet ankommer på SÖ att fördela platserna för lärlingsutbildning blandlänsskolnämnderna, bör avslå motionerna 1983/84:2118 och 1983/84:987. Beträffandegymnasieskolans totala dimensionering har regeringen -som framgår av detföregående - i proposition 1983/84: 116 lagt fram förslag om en utökning med2000 intagningsplatser av den stora ramen och med 1 000 årselevplatser av denlilla ramen i jämförelse med förslag i proposition 1983/84:100. Utskottetbiträder förslaget i proposition 1983/ 84:116. När det gäller det i motion1983/84:1703 angivna behovet av platser för den i fem län pågåendeförsöksverksamheten med regionalt beslutade högre specialkurser, vill utskotteterinra om den av föredragande statsrådet förordade möjligheten tillomfördelning av platser mellan ramarna. Vidare förutsätter utskottet - ilikhet med statsrådet - att SÖ vid fördelningen av platser i görligaste män tarskälig hänsyn till de särskilda behoven i de fem försökslänen. Med anledning avmotion 1983/84:1717 vill utskottet erinra om att lokalisering av gymnasiala studievägarinte beslutas av . Beträffande den i motion 1983/84: 2739 (yrkande 9)aktualise- UbU 1983/84:19 26 radefrågan om möjligheter till omfördelning mellan ramarna ansluter sig utskottettill föredragande statsrådets uppfattning att det bör få ankomma på regeringenatt avgöra i vad mån dessa befogenheter till omfördelning bör lämnas till SÖ.Om en omfördelning till lilla ramen blir aktuell, bör den enligt utskottetsuppfattning dock kunna göras inte bara med hjälp av platser i denospecificerade gruppen inom stora ramen utan också med hjälp av platser i deolika sektorerna av stora ramen. I vad avser de i motion 1983/84:2016 (yrkande14) förordade utökningarna av de teoretiska studievägarna erinrar utskottet omvad i det föregående har anförts om HS-sektorn. Vidare har utskottet erfaritatt regeringen på SÖ:s förslag i avvaktan på beslut genomprovisoriska föreskrifter har medgivit att platser förs över från TN-sektorntill bl. a. HS-sektorn och EM-seklorn för att möjliggöra ett fullt utnyttjandeav det medgivna antalet platser. Med det anförda biträder utskottet regeringensförslag till dimensionering av gymnasieskolan för /85 så somdet återfinns i proposition 1983/84: 116. Med hånvisning hårtill bör riksdagenmed anledning av proposition 1983/84: 100 och med avslag på motionerna 1983/84: 1243 yrkandena 15 och 16, 1983/84: 1754 yrkande 4 i denna del, 1983/ 84:1703, 1983/84: 1717 i denna del. 1983/84:2016 yrkande 14 i denna del och1983/84:2739 yrkande 9 i denna del godkänna det som i proposition 1983/84: 116har förordats i fråga om ramar för elevplatser i gymnasieskolan. Utskottetföreslår vidare att bemyndigar regeringen att - i den månarbetsmarknadsskål så påkallar - för /85 medge att totalramenför elevplatser utökas. Med hänvisning till förslaget i proposition1983/84: 100 att prioritera sökande under vid intagning till direktgrundskoleanknutna studievägar i gymnasieskolan framhåller föredragandestatsrådet i proposition 1983/84: 116 att det finns ett ökande behov att vidden årliga planeringen av gymnasieskolan kunna överblicka vilka platser som irealiteten står till förfogande för dem som lämnar . Direktgrundskoleanknutna studievägar finns inte bara i sektorsramarna utan äveni lilla ramen. SÖ har föreslagit att alla specialkurser som bygger enbart pågrundskolan förs över från den nuvarande lilla ramen till berörda sektorsramaroch ramen för ospecificerade platser. Föredragande statsrådet förordar attrumsystemet ändras fr.o.m. /86 i huvudsaklig överensstämmelsemed SÖ:s förslag. Regeringen begär godkännande av vad statsrådetföreslagit. Utskottetfinner den föreslagna förändringen i ramsystemet ändamålsenlig och tillstyrkerförslaget. 1 detta sammanhang vill utskottet erinra om atl regeringen iproposition 1983/84; 118 om fristående skolor på gymnasial nivå har föreslagitatt det vid sidan om ramarna för gymnasieskolan skall finnas en sårskild ramuttryckt i årselevplatser för alla utbildningar vid de UbU 1983/84:19 27 De kan därigenom betraktas som en del av den samladeresursen för gymnasial utbildning. Utskottet behandlar denna fråga i ett senarebetänkande i samband med sina ställningstaganden till övriga förslag iproposition 1983/84:118. I enlighet med det nuvarande planeringssystemet förgymnasieskolan begär regeringen i proposition 1983/84; 100 ett bemyndigande avriksdagen att få fastställa planeringsrartr/ör budgetåret 1985186. Regeringenföreslår att stora ramen skall omfatta 117650 intagningsplatser motsvarande279500 årselevplatser. Detta innebär en intagningskapacitet av 108,avantalet 16-äringar. Fördelningen av intagningsplatserna på sektorsramarnaframgår av en sammanställning i det följande. För ramen föreslås enomfattning av 36330 årselevplatser, varav 10830 årselevplatser bör reserverassom en minsta ram för högre specialkurser. I proposition 1983/84: 116 återkommer regeringenäven till frågan om gymnasieskolans dimensionering för /86. Medhänvisning till den föreslagna omläggningen av ramsystemet föreslår regeringenatt ramförslagen i proposition 1983/84:100 nu ändras. För /86bör enligt vad som anförs i proposition 1983/84: 116 ramarna vidare inte avseplaneringsramar utan slutliga ramar. Föredragande statsrådet menar att SÖ,länsskolnämnderna och kommunerna härigenom får båttre tid för den årligaplaneringen av gymnasieskolan än vad som är fallet med den hittillsvarandeordningen. Regeringen bör även för /86 erhålla bemyndigande avriksdagen att, om arbetsmarknadsskäl så påkallar, besluta om en utökning.Förslaget till sektorsramar för /86 i proposition 1983/84: 116innefattar en överföring av platser från lilla ramen till vissa sektorsramar ienlighet med den i det föregående behandlade förändringen av ramsystemet. Detnya förslaget till slutlig stor ram, vilken alltså innefattar alla studievägarsom är direkt grundskoleanknutna (direktram), omfattar sammanlagt 121 670intagningsplatser, vilket är en ökning med 4020 i förhållande till förslaget iproposition 1983/84: 100. Fördelningen av intagningsplatserna på sektorsramarenligt förslagen i propositionerna 1983/84: 100 och 1983/84: 116 samt antaletårselevplatser i proposition 1983/84: 116 framgår av följande sammanställning: 1983/84: 1983/84: 116 1983/84: 116 Totalt 117650 121670 288090 UbU 1983/84:19 28 Beträffande den lilla ramen, dvs. från budgetåret1985/86 icke grundskoleanknutna studievägar, föreslås i proposition 1983/84;116 att den skall omfatta 34230 årselevplatser, varav 12500 skall utgöra enminsta ram för högre specialkurser/påbyggnadsutbildningar. I likhet med vad somenligt föredragande statsrådet bör gälla för /85 förordas attmöjligheter till avsteg från ramarna bör finnas även för /86. Imotion 1983/84: 1243 (yrkande 17 i denna del) har som planeringsram /86 föreslagits en utökning med sammanlagt 10000 årselevplatserav gymnasieskolans totala ram i jämförelse med förslaget i proposition 1983/84:100. Fråganom den slutgiltiga dimensioneringen av gymnasieskolan för /86tas upp i ett par motioner. I motion 1983/84:2739 (yrkande 10) föreslås enutökning med 7000 årselevplatser av den stora ramen och med 3 000årselevplatser av den lilla ramen i förhållande till de i proposition1983/84:100 föreslagna planeringsramarna. I motion 1983/84:2745 (yrkande 10)accepteras regeringens förslag till total dimensionering i proposition1983/84: 116, men motionärerna avvisar av arbetsmarknadsskäl den föreslagnaökningen av VSK-sektorn. I stället förordas att 2 100 intagningsplatseromfördelas till tre- och fyraåriga linjer. Härvid bör särskild hänsyn tas tillefterfrågan pä platser inom HS-sektorn. I samma motion avstyrks regeringensförslag om bemyndigande av för /86 att medge enutökning av totalramen (yrkande 12). Regeringen bör enligt motionärerna fr. o.m. /86 fä återkomma till med förslag om ytteriigaremedel på tilläggsbudget i de fall en utökning av totalramen är nödvändig. LItskottetdelar regeringens uppfattning att nu även bör besluta omgymnasieskolans slutliga ramar för /86. Utskottet har i detföregående utförligt redovisat regeringens förslag. I förhållande tillförslaget i budgetpropositionen innebär det en ökning med 6490 årselevplatserav den totala ramen. Då utskottet anser denna utökning av gymnasieskolansdimensionering tillräcklig, avstyrks motionema 1983/84: 1243 yrkande 17 (idenna del) och 1983/84:2739 yrkande 10. När det gäller fördelningen av platsermellan sektorerna och mellan olika studievägar, ansluter sig utskottet till vadföredragande statsrådet har förordat i proposition 1983/84:116. Vidaretillstyrker utskottet vad i propositionen har anförts om möjligheter tillavsteg från ramarna för /86. I sammanhanget vill utskotteterinra om vad utskottet har anfört om dimensioneringen av HS-sektorn ochhumanistisk linje. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /84:2745 yrkande 10 och 1983/ 84:2739 yrkande 9 i denna del.Utskottet föreslår slutligen att godkänner vad i proposition 1983/84:116 har föreslagits om slutliga ramar för elevplatser i gymnasieskolan /86. Utskottetfinner inte skäl att för /86 frångå den hittillsvarandeordningen med bemyndigande för regeringen att - om arbetsmark- UbU1983/84:19 29 nadsskål påkallar det medge att totalramen förelevplatser i gymnasieskolan utökas. bör sålunda med avslag påmotion 1983/84:2745 yrkande 12 bifalla proposition 1983/84; 116 i motsvarandedel. Utskottet tar i detta sammanhangupp till behandling motion 1983/ 84; 1243 (yrkande 14) vari föreslås etttidigareläggande av statsmakternas beslut om gymnasieskolans slutligadimensionering i syfte att förbättra planeringssituationen för berördamyndigheter. Motionärerna menar att regeringen i proposition om tilläggsbudget1 pä hösten före det berörda budgetåret bör förelägga förslag omslutlig dimensionering av gymnasieskolan. Som framgår av det föregående har regeringen i proposition1983/84: 116 framlagt förslag om gymnasieskolans slutliga dimensionering /86. Utskottet har också tagit ställning till det. Vid bifallav lill utskottets hemställan i denna fråga kommer slutligabeslut om gymnasieskolans dimensionering för /86 att inträffamer än före det berörda budgetårets början. 1 proposition 1983/84: 116säger föredragande statsrådet att i fortsättningen bör föreläggasförslag till slutliga ramar tidigare än vad varit fallet. ser det år syftet med yrkande 14 i motion 1983/84: 1243 med de nuredovisade förhållandena tillgodosett, varför yrkandet bör avslås av . Enligt gällande planeringsordninghar att nu besluta om planeringsramar för gymnasieskolan /87. Antalet 16-åringar ökar med ca 1500 till 109700. Regeringenföreslår i proposition 1983/ 84: 100 en intagningskapacitet för den stora ramen("direktramen") på 119200 intagningsplatser, vilket motsvarar 283 200årselevplatser. Mot bakgrund av de i proposition 1983/84:116 föreslagnaförändringarna i ramsystemet återkommer regeringen i samma proposition äventill frågan om planeringsramar för /87. Regeringens förslag tillramar och förändringar i förhållande till proposition 1983/84: 100 framgår avföljande sammansiållning: 1983/84: 100 (- 130) (+ 900) (- 105) (+ 300) (+ 125) (+ 600) Totalt 119200 121140 (-1-1940) 286700 UbU 1983/84:19 30 Lilla ramen föreslås omfatta 33 230 årselevplatser,vilket är en minskning med 3 100 platser i förhållande till proposition1983/84: 100. Inom ramen bör som en minsta ram reserveras 12530 årselevplatserför högre specialkurser/päbyggnadsutbildningar. Det är en ökning med 700platser i förhållande till förslaget i proposition 1983/84:100. Regeringensförslag till planeringsramar för /87 i proposition 1983/84:116har föranlett ett par motionsyrkanden.