bet · G701KU6 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:6 omsäkerhetsskyddet i (förs. 1982/83:24) 1 detta betänkande föreslårutskottet en lag om säkerhetsskydd i . Utskottet godtar härmed medvissa ändringar ett lagförslag som förvaltningsstyrelsen lagt fram. Denföljdmolion som väckts i ärendet, motion 1982/83:2436 av ochBirgitta (båda c), tillstyrks beträffande fråga om lilllrädesrättenför anställda vid partikanslier i (yrkande 2). Motionen tari övrigt upp fråga rörande förvaltningskontorets ställning vad gäller rättenatt meddela kompletterande föreskrifter till lagen samt fråga omlilllrädesrätten för personal vid partiernas riksorganisationer (yrkandena 1och 3). I dessa delar har utskottet ansett motionen tillgodosedd genom vissa avutskottet gjorda justeringar i instruktionen för förvaltningskontoret och medhänsyn till vad utskottet anfört. Förvaltningsstyrelsen hemställeratt antar ett framlagt förslag till lag om säkerhetsskydd iriksdagen. Den föreslagna lagens främsta syfte är alt åstadkomma ettskydd för verksamhet. Säkerhetsskyddet är utformat för att främsttillgodose säkerhetsintresset under normala fredsförhållanden. I krig ochbe-redskapstillslånd och liknande situationer skall finnas särskilda föreskriftersom meddelas i den ordning som anges i lagen. I lagen finns regler om bl. a. sekretesskydd,tillträdesskydd, infiltra-lionsskydd, information och kontroll. Lagförslagethar utarbetats på grundval av bl. a. riktlinjer för säkerheten i riksdagenslokaler som tidigare beslutat om. Det framlagda lagförslaget redovisas vid sidan avutskottets motsvarande lagförslag i bUaga till detta betänkande. 1 motion 1982/83: 2436 av AndersSvärd (c) och () hemställs att beslutar 1. alt beslutanderätten angående frågor om riksdagenssäkerhets- och tillträdesregler skall åvila ett av riksdagensförtroendemannaorgan, I 1983/84. KU1983/84: 6 KU1983/84:6 2 2. att anställdavid partikansli skall ha samma rörelsefrihet som egna tjänstemänsamt 3. att personalvid partiernas riksorganisationer jämställs med tjänstemäni fråga om lillträdesregler. Motionsyrkandet under punkt I behandlas nedan underrubriken 2. Yrkandena under punkterna 2 och 3 tarutskottet upp i specialmotiveringen till 20 S resp. 28 §. bildades enberedningsgrupp - bestående av talmannen, ordföranden i försvarsutskottet,riksdagsdirektören och förvaltningsdirektören - för att behandla frågor omriksdagens beredskapsplanering. Beredningsgruppen uppdrog ät en särskildarbetsgrupp att närmare utreda frågorna kring beredskap ochsäkerhet. överlämnade arbetsgruppen rapportenRiksdagens säkerhet och beredskap. Rapporten remissbehandlades.Beredningsgruppen beslöt att med tillstyrkan överlämna arbetsgruppens förslagtill förvaltningskontoret för beredning och ställningstagande. Efter fortsatt arbete inom förvaltningskontoretunderställde förvaltningsstyrelse bl. a. vissa frågor omriksdagens säkerhet i fredstid (förslag 1982/83: 10). Med anledning avförslaget uttalade i sitt betänkande (KU 1982/83: 19)bl. a. att föreskrifter om säkerhet och beredskap skulle fastställasgenom lag. Beträffande det närmare innehållet i tidigare förslag ochbetänkande hänvisas till dessa. Sedan fattat beslut i enlighet medkonstitutionsutskottets betänkande 1982/83: 19 uppdrog chefen för riksdagensförvaltningskontor åt en särskild arbetsgrupp att utarbeta förslag tillsäkerhetsbestämmelser. Gruppen har presenterat det förslagtill lag om säkerhetsskydd i som har legat till grund för förslag24. Synpunkter på lagförslaget har under arbetets gånginhämtats från statsrådsberedningen och samt kammarkanslietoch utskottens kanslier. Det framlagda lagförslaget avsågs träda i kraft den Ioktober 1983. beslöt attförelägga det nu aktuella förslaget tillsammans med förslag1982/83:25 om organisationen av . Sedan detuppkommit behov av att bl. a. inhämta yttrande från finansutskottet hemställdeutskottet (KU 1982/83:35) att t. v. skulle anta vissa riktlinjer förförvaltningskontorets organisation samt uppskjuta den slutliga behandling- KU1983/84:6 , 3 en av förslag 24 och 25 till 1983/(KU1982/83: 36). beslutade i enlighet med utskottets hemställan. I det följande redovisar utskottet i ett särskilt avsnittsina allmänna överväganden rörande lagförslaget i förslag 24. Därefter följeren specialmotivering till de förfatiningsförslag som ulskollel lägger fram.Beträffande förslag 1982/83:25 hänvisar utskottet till del av utskottetsamtidigt avgivna betänkandet KU 1983/84:5. Del förslag till lag omsäkerhetsskyddet i som förvaltningsstyrelsen nu lagt fram syftar iförsta hand till att åstadkomma skydd för verksamhet och försekretessbelagda uppgifter som rör rikets säkerhet. Enligt förslaget skall deti lagen slås fast alt säkerhetsåtgärderna skall bestämmas med beaktande avintresset av öppenhet mot allmänheten och företrädare för massmedia. Säkerhetsskyddets utformning i lagförslaget bygger pä denindelning av skyddsåtgärder som finns i förordningen (1981:421) omsäkerhetsskyddet vid statliga myndigheter. Skyddet föreslås omfattasekretesskydd, tillträdesskydd, infiltralionsskydd. information och kontroll.Bestämmelserna avser ledamöter och tjänstemän, de som fullgöruppdrag för räkning samt anställda vid partikanslier inom riksdagen.Tillträdesskyddet berör även andra personer med fasta arbetsplatser iriksdagens lokaler samt statsråden. Reglerna fär också en verkan gentemotallmänhet och övriga som önskar passera in i . Vid utformningen av lagförslaget har en viktig utgångspunktvarit de intentioner som tidigare givit uttryck för. nämligen atlöppenheten i vårt statsskick utgör en grundläggande förutsättning för detoffentliga livet och att detta förhållande självfallet skall prägla arbetet iriksdagen i dess egenskap av ledande statsorgan (se KU 1982/83: 19). De inskränkningar som genom lagen föreslås i den öppenhetsom bör råda i riksdagsarbetet är betingade av tvingande säkerhetsskäl och avhänsyn till arbetets behöriga gång. Enligt utskottets mening har de krav somuppställts tidigare i allt väsentligt blivit tillgodosedda genom den nuföreslagna utformningen av säkerhetsregleringen. Utskottet tillstyrker därföratt det föreliggande förslaget läggs till grund för lagstiftning. Dock börvissa justeringar vidtas, vilka utskottet behandlar i det följande. Frågan om bevakningen av ägnades storuppmärksamhet av remissinstanserna vid remissbehandlingen av den rapport somarbetsgruppen för beredskapsfrågor lade fram. I rapporten hade förordats att bevakningeni huvudsak skulle omhänderhas av personal från bevakningsföretag. Mångaremissinstanser ansåg det vara angeläget att passerkontrol-lerna i de mestanvända ingångarna skulle skötas av egen personal. KU1983/84:6 4 Vid utformningen av det tidigarenämnda förslaget 1982/83: 10 tog en majoritet i förvallningsstyrelsen hänsyntill remisskritiken och uttalade att de mest använda ingångarna borde bemannasmed egen personal medan personal från bevakningsbolag borde anlitas för"bevakningscentral, läktare jämte entré, nattbevakning, ronderingar ochtillfälliga behov. t. ex. för alt ersätta riksdagsanslälld bevakningspersonalvid sjukdom eller semes-ter"". 1 sitt betänkande med anledning av förslag 1982/83: 10konstaterade (KU 1982/83: 19) all förvaltningsstyrelsensförslag innebar i stort ett bibehållande av den dittills tillämpade ordningen.Utskottet betonade vikten av att de mest anlitade ingångarna skullebemannas med egen personal. Annan personal borde huvudsakligen användas förspeciella uppgifter och tillfälliga behov. Som skäl för denna ståndpunkt anförde utskottet attbevakningspersonalens möjligheter att känna igen riksdagsledamöter ochtjänstemän därigenom skulle ökas. En sådan lösning skulle också medföra atlstörre omsorg kunde visas i fråga om att hjälpa andra besökande till rätta.Häri låg också ett säkerhetsinlresse. Utskottet accepterade mot denna bakgrundstyrelsens övriga förslag om bevakningens utformning, men framhöll atl denföreslagna ordningen måste ses som en försöksverksamhet. Utskottet vill framhålla betydelsen av alt det uttalandesom utskottet tidigare gjort rörande bevakningspersonalen och som ställtsig bakom blir tillgodosett i den löpande planeringen av hur bevakningen skallvara utformad. Därvid skall undersökas om del inte vore att föredra attpersonalen vid bevakningscentralen skall vara riksdagsanställd. Det system med nyckelkort. m.m. som skallanvändas för bevakningen av rymmer möjligheter till centralövervakning av enskilda passager som sker pä flera olika platser ibyggnaderna. Lagring av uppgifter rörande bl. a. sådana passager är teknisktmöjlig. Utskottet föreslår att denna lagringsmöjlighet bör utgå ur övervakningssystemet.Riksdagen bör ge förvaltningskontoret i uppdrag att verkställa detta. Utskottet avser att följa upp säkerhetsfrågorna i.riksdagen, bl. a. i det avseende som nämnts. En utgångspunkt för dennauppföljning skall vara att de tekniska arrangemangen för övervakning avlokalerna får en lämplig utformning med hänsyn till den personliga integritetenför de personer som vistas i lokalerna. Förutom den uppföljning som kommer att ske inom utskottetär det också angeläget att det görs en mera allmän utvärdering huruvida säkerhetsåtgärdernahar fått en alltigenom lämplig utformning utifrån säkerhels-synpunkter och medhänsyn till den öppenhet som skall prägla arbete. Utskottet syftarhär t. ex. på kontroll av inpasseringen till åhörar-läktaren.Förvaltningskontoret bör få uppdrag att göra den nu nämndautvärderingen. KU1983/84:6 5 Enligt förslaget skall föreskriftersom kompletterar lagens bestämmelser i olika hänseenden få utfärdas avförvallningsstyrelsen. Detta gäller t. ex. instruktioner för säkerhetschefenoch bevakningspersonalen. För krig eller andra extraordinära förhållanden samtför speciella tillfällen föreslås vidare en befogenhet förförvaltningsstyrelsen att få meddela särskilda föreskrifter och beslutasärskilda åtgärder. Vid sidan härav skall enligt förslaget vissabeslutsbefogenheter tillkomma förvaltningsdirektören och säkerhetschefen. Den närmare rättsliga regleringen av den ordning i vilkenbeslut om föreskrifter m. m. skall fattas inom förvaltningskontoret framgår avden nya instruktion för som utskottet samtidigtmed detta ärende behandlar i betänkandet KU 1983/84:5. Av förslaget tillinstruktion framgår således att förvaltningsstyrelsen förutsätts få besluta omföreskrifter eller åtgärder såvitt avser instruktion för säkerhetschefen (3§),särskilda föreskrifter för krig eller beredskapstillstånd m.m. (7§ förstastycket), särskilda åtgärder för speciella tillfällen (7 § andra stycket),instruktion för bevakningspersonalen (21§), tillträdesrätt för utländskajournalister till vissa lokaler (29 § punkt 2) samt vilka tjänster inom riksdagensom skall hänföras till skyddsklass enligt personalkontrollkungörelsen (40§).Denna beslutanderätt kan enligt 14 § i instruktionen överiåtas på direktionenom inte frågan har principiell betydelse eller i övrigt särskild räckvidd. Dåriksmöte inte pågår kan - och förvaltningsstyrelsen medgett delta -direktionens beslutanderätt överlåtas vidare till förvaltningsdirektören.Sådana beslut som förvaltningsstyrelsen har fatlat med stöd av de nämndabestämmelserna skall anmälas för förvaltningsstyrelsen vid deras nästkommandesammanträde. Frågor som inte i första hand ankommer påförvaltningsstyrelsen alt avgöra skall enligt 15 § i instruktionen avgöras avförvaltningsdirektören ensam. I den mån sådana ärenden inte är av det slag attde behöver prövas av förvaltningsdirektören får de avgöras av annan tjänstemani den omfattning som framgår av en arbetsordning eller särskilda beslut.Reglerna i den nämnda 15 § blir i instruktionens föreslagna utformningtillämpliga beträffande vissa begränsningar i tillträdesrätten ochunder (20 § andra stycket) samt beträffande föreskrifter enligt 35 §. I ett par hänseenden tilläggs förvaltningsdirektören ellersäkerhetschefen beslutanderätt redan i säkerhetsskyddslagen. Detta är falletbeträffande skärpt bevakning (22 §) och tillträdesräit isärskilda fall för personer som inte har tillträdesräit enligt andrabestämmelser i lagen (36§). Om förvaltningsstyrelsen finner en fråga vara av störrevikt kan den enligt 12§ punkten 13. i instruktionen överta beslutanderättenäven om denna primärt tillkommer förvaltningsdirektören eller annan. Enligt sammalagrum har också förvaltningsdirektören möjlighet att hänskjuta frågor tillstyrelsen. ti /84. KU1983/84:6 6 Enligt motion 1982183:2436 avAnders () och () kan det ifrågasättas om riksdagenskall överlämna betydelsefulla frågor om säkerhets- och tillträdesregler tilltjänstemän inom förvaltningskontoret. Det är enligt motionen angeläget att ettav förtroendemannaorgan, exempelvis talmanskonferensen ellerförvaltningsstyrelsen, handhar denna typ av frågor. Det kan också vara lämpligtatt bemyndiga organen att delegera vissa sådana uppgifter till talmannen. Imotionen yrkas att beslutanderätten angående frågor om säkerhets-och tillträdesregler skall åvila ett av förtroendemannaorgan (yrkande1). Genom den föreslagna lagen överlåts påförvaltningskontoret att i flera olika hänseenden meddela detaljföreskrifteroch besluta särskilda åtgärder, m. m. Det är enligt utskottets meningangeläget att dessa betydelsefulla frågor i största möjliga utsträckninghandläggs av ett av förtroendemannaorgan. Som framgått av utskottets redogörelse ovan gällerbeträffande det övervägande antalet frågor all beslutanderätten i första handskall tillkomma förvaltningsstyrelsen. De undantag härifrån som anges direkt iden föreslagna säkerhetsskyddslagen är bestämda av särskilda skäl. Det gällersåledes frågor som förutsätter en omgående behandling. De föreslagna formernaför beslutsfattande i dessa senare fall bör därför godtas. Vad gäller de övriga tidigare nämnda fall därbeslutandefunktioner enligt 15 § instruktionen primärt åvilarförvaltningsdirektören eller annan tjänsteman bör dock övervägas en annanordning. Utskottet vill förorda att beslutanderätten i dessa fall normalt skalltillkomma förvaltningsstyrelsen. Den föreslagna instruktionens 12 § punkt 11.bör i enlighet härmed ändras så atl all beslutanderätt enligtsäkerhetsskyddslagen skall tillkomma förvaltningsstyrelsen om inte annat angesi lagen. Den ändring i instruktionen som föranleds av vad utskottetnu föreslagit redovisas i det av utskottet avgivna betänkandet KU1983/84:5. Genom den förordade ändringen i instruktionen kommerstyrelsen att få beslutanderätten även i fråga om sådana begränsningar imöjligheterna alt röra sig fritt mellan som får beslutasenligt 20 § andra stycket. 1 fråga om de särskilda ordningsföreskrifter m.m. somenligt förslaget skall få utfärdas av förvaltningskontoret kommer utskottet ispecialmotiveringen till 34!? nedan att ta upp fråga om vissa justeringar. Denbeslutanderätt för förvaltningskontoret som efter de av utskottet där förordadeändringarna kommer att kvarstå, skall i enlighet med den av utskottet förordadeändringen i instruktionen utövas av förvaltningsstyrelsen. Vad galler den rådgivningsservice angående handhavandet avhemliga handlingar som slås fast i den föreslagna 14 8 har dennarådgivningsservice avseende på rådgivning i enskilda fall till utskott m.fl.enheter inom . Denna verksamhet kräver således normalt inteförvaltningssty- KU1983/84:6 7 I den mån det gäller åtgärder avgenerell innebörd framgår av den av utskottet i betänkandet KU1983/84: 5 behandlade instruktionen för förvaltningskontoret att sådana kanbeslutas i form av råd. Yrkande 1 i motion 1983/84:2436 får anses besvarat med vadutskottet nu anfört. Med anledning av yrkande 2 i följdmotionen kommerutskottet i specialmotiveringen alt behandla också fråga om viss ytterligarejämkning beträffande 20 § andra stycket. Utskottet tar i detta avsnitt uppde paragrafer där utskottet föreslår ändringar eller där utskottet finner skälatt göra vissa särskilda uttalanden. I övrigt hänvisar utskottet tillspecialmotiveringen i förslag 24. Till följd av att utskottet föreslår att den föreslagna 23§ skall utgå har en omnumrering måst ske fr.o.m. denna paragraf. Anledningentill att 23 § utgår redovisar utskottet nedan i specialmotiveringen till 5 §. Yrkandena under punkterna 2 och 3 i följdmotionenbehandlas i specialmotiveringen till 20 § resp. 28 §. I § Beträffande denna paragrafföreslär utskottet en redaktionell justering. Säkerhetsskyddets uppbyggnad i 2 §följer den indelning som finns i förordningen (1981:421) om säkerhetsskyddetvid statliga myndigheter och som bl. a. tillämpas inom . 1paragrafens punkt 5. föreslår utskottet en språklig ändring så att paragrafen idenna del får motsvarande lydelse som den nämnda förordningen. Enligt förslaget till 4 § skall detåligga varje chef för en arbetsenhet inom att uppmärksamma säkerhetsskyddetinom enheten och att hålla kontakt med säkerhetschefen i säkerhetsfrågor. Vidbehov skall enhetschefen utse en eller flera särskilda säkerhetsmän inomenheten. En förteckning över säkerhetsmän skall vidare upprättas avsäkerhetschefen och finnas tillgänglig hos denne. Dessa bestämmelser skallenligt paragrafens andra stycke tillämpas också beträffande partikanslier somär inrymda i . Utskottet har ifrågasatt behovet av en så hög grad av formaliseringav den organisatoriska uppbyggnaden av säkerhetsskyddet som föreslagits i 4 §.Enligt utskottets mening är det tillräckligt att enhetscheferna åläggs ettansvar för säkerhetsskyddet inom sina enheter och en skyldighet att hålla KU1983/84:6 8 kontakt med säkerhetschefen i säkerhetsfrågor. Utskottetföreslär därior att reglerna om utseende av säkerhetsmän utgår. Slutligenföreslär utskottet en redaktionell justering i paragrafens andra stycke. Enligt den föreslagna 5 § åläggsriksdagens ledamöter och tjänstemän samt anställda vid partikanslier iriksdagens lokaler en skyldighet att underrätta chefen för den egnaarbetsenheten, säkerhetschefen eller en säkerhetsman om sådant som kan vara avbetydelse ur säkerhetssynpunkt. Det följer av vad utskottet föreslagit i fråga om 4 § atlvad som sägs i 5 § om säkerhetsmän skall utgå ur lagtexten. I det förevarande lagförslaget finns ytterligare en regelom underrättelseskyldighet i visst fall. Enligt den föreslagna 23 § skallnämligen ledamöter och tjänstemän samt anställda vidpartikanslierna vid misstanke om att någon obehörig befinner sig i lokalernavara skyldiga att underrätta bevakningspersonalen om detta. Den föreslagna 5 § täcker delvis in förhållanden som avsesi 23 §. Med hänsyn härtill och då 23 § i den föreslagna utformningen blir vagoch svårtolkad bör enligt utskottets mening 23 § utgå ur lagförslaget. För attmarkera att 5 § tar sikte också på förhållanden av del slag som har avseits iden föreslagna 23 § bör emellertid den personkrets till vilken underrättelseenligt 5 § skall ske utvidgas till att avse också bevakningspersonalen. Enligt bestämmelserna i dennaparagraf utrustas förvaltningskontoret med befogenhet att meddela särskildaföreskrifter bl. a. i krig eller vid beredskapstillstånd (första stycket) ochatt besluta särskilda åtgärder för säkerhetsskyddet vid vissa speciellatillfällen (andra stycket). Genom dessa bestämmelser öppnas bl. a. möjlighet att i vissaextraordinära situationer och vid speciella tillfällen snabbt kunna möta desärskilda krav som säkerhetsintresset kan komma att ställa. Särskilt i krig eller liknande situationer uppkommer behovav åtgärder för all upprätthälla säkerheten som går långt utöver dem somerfordras för normala förhållanden. Med avseende på krig, krigsfara och därav föranleddautomordentliga förhållanden innehåller 13 kap. regeringsformen ett antalbestämmelser som skall garantera en effektivt fungerande statsledning också ikrislägen. Bl.a. innebär bestämmelserna en noga specificeradkompetensfördelning mellan de högsta statsorganen. Enligt dessa regler kan t.ex. regeringen få möjlighet all besluta sådana bestämmelser som normalt skallbeslutas av genom lag. En grundläggande tanke bakom dessa undantagsbestämmelserär atl statsmakterna och andra offentliga organ skall kunna agera inomgrundlagens ram även i krissituationer. Utskottetvill erinra om uti den rätt att meddela föreskrifter som förvalt- KU1983/84:6 9 ningskontoret tilläggs genom förevarande paragraf givelvisinte kan rubba den kompetensfördelning rörande normgivning som regeringsformenanvisar, vare sig del är fråga om krissituationer eller det gäller normalaförhållanden. De föreskrifter som förvaltningskontoret meddelar måste ha stöddirekt i den nu förevarande lagen. Föreskrifterna måste därför vara avgränsadepå ett sådant sätt att de får avseende endast på de olika former avsäkerhetsåtgärder som anges i lagen. Uppkommer behov av åtgärder som ärartskilda från lagens bestämmelser eller eljest är av väsentligt meraingripande beskaffenhet måste ta ställning till dessa. 8, 10 och II §§ I dessa bestämmelser föreslårutskottet några jämkningar av lagteknisk natur. Vidare förordar utskottet attbestämmelsen i förslagets 11 § flyttas till 10 §. Den föreslagna 10 § tas istället in i 11 §. Beträffande 11 § (förs. 10 §) vill utskottet framhålla attbestämmelsen givetvis inte är avsedd att inskränka i de möjligheter somriksdagen har enligt 11 kap. 3 § sekretesslagen (1980: 100) att förordna omundantag från sekretess. 14, 15 och 17 §§ Utskottet förordar vissajusteringar av redaktionell natur i dessa paragrafer. 1 fråga om den närmareinnebörden av 14 § hänvisar utskottet till den allmänna motiveringen ovan. Beträffande paragrafens förstastycke föreslår utskottet en redaktionell ändring. Bestämmelsen innebär atl enintensifiering av åtgärderna för bevakning och kontroll enligt 19 § skall ägarum i fråga om de utrymmen som nämns i paragrafen. I andra stycket ges förvaltningskontoret rätt att beslutaom vissa inskränkningar i möjligheterna att röra sig fritt mellan riksdagensolika hus. Sädana begränsningar förutsätts bli beslutade för hela tidsperioder.Begränsningarna kan enligt förslaget gälla endast för andra än statsråd, riksdagensledamöter och tjänstemän. Begränsningarna avses bl. a. öka tryggheten nattetidi ledamotshuset. Det normala sättet att begränsa rörelsefriheten blir allstänga vissa grindar som kräver nyckelkort för att öppnas eller som öppnas frånbevakningscentralen efter kontroll genom inlern-TV av den som önskar passeragrinden. Varje statsråd, ledamot och tjänsteman i skall disponeraett nyckelkort. och begränsas den personella bevakningenav . "" innebär liden ellerkortare tid. Utskottet har i den allmänna motiveringen behandlat fråganom vilket organ inom som skall ha rätt att besluta de begränsningarsom avses i 20 §. KU1983/84:6 10 I motion 1982/83:2436 av AndersSvärd (c) och () anförs att partikansliernas personal intei lagen har tillförsäkrats en generell frihet i . Deförutsätts däremot delta bl. a. i uppsikten över eventuella obehöriga. Enligtmotionen synes förslagsställaren ha förbisett det faktum att ett stort antalledamöter kommer att ha arbetsrum i anslutning till utskottslokalerna iriksdagshusets östra del. Under exempelvis allmän motionstid och undervalrörelser kan det vålla stort besvär för vad som måste betraktas som normalpolitisk verksamhet i ett parlament om inte partikansliernas personal harobegränsat tillträde till de delar av huset där ledamöterna har sina arbetsrum.För fullgörande av politiska funktioner är det enligt motionärernasmening nödvändigt att partiernas tjänstemän betraktas på samma sätt somriksdagsförvaltningens personal. Detta bör enligt motionärerna komma till klartuttryck i 20 § (yrkande 2). De i motionen påtalade olägenheterna med eventuellabegränsningar för anställda vid partikanslierna att vissa tider kunnapassera dörrar mellan hus är enligt utskottets mening beaklansvärda.Utskottet finner det angeläget att anställda vid partikanslier som har lokaleri hus har samma rörelsefrihet i detta hänseende som egnatjänstemän. Utskottet förordar således att partikansliernas anställda undantasfrån de föreskrifter förvaltningskontoret kan meddela med stöd av 20 § andrastycket och tillstyrker yrkande 2 i motion 1982/83: 2436.