bet · G701SoU5 · 1983-12-31 00:00:00 — Avsikten är inte att dubblera detarbete som redan är nedlagt pä skilda håll i utan att maximalt utnyttjaolika organs redan presenterade programplaner för att söka formulera förutsättningarnaför en sammanhållen forskningspolicy på området. Utskottet föreslår med hänvisning till det arbete som FRNjust startat på bioteknikområdet att avslår motion 1982/83:1364. Enligt motion 1982/83:844 bör en lämplig myndighet,förslagsvis FRN, få i uppdrag att utforma ett program för kunskapsuppbyggnadrörande den biologiska datorn. Därjämte bör universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) få i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att låta den biologiskadatorn vara innehållet i en professur vid lämplig teknisk högskola samt belysade utbildningsmässiga förutsättningarna för att öka kunskaperna om biologiskadatorer. Utnyttjande av biologiskt material i datorsammanhang iform av s.k. molekylär elektronik är ett nytt område som på lång sikt kan kommaatt få betydelse. Ämnet är behandlat bl. a. i tidskrifterna teknik 1982:38och Populärvetenskap 1982:1. Forskningsområdet befinner sig i ett mycketinledande skede och kan enligt vetenskaplig expertis först siktberäknas ge mer konkreta forskningsresultat som på ytterligare sikt kan fåtillämpningar med betydelse för samhället. Frågan om en professur ochuppläggning av utbildning inom den biologiska datorns område är därtor enligtutskottets mening för tidigt väckt. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår mofion 1982/83:844. I betänkandet behandlas tremotioner vari tas upp olika frågor rörande de etiska aspekterna på användningenav gen- och bioteknik. I motion 1982/83:171 (fp) begärs att ger tillkänna att regeringen i bör ta initiativ till ochaktivt verka för att angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna () ändras i enlighetmed rekommendation nr 934 angående gentekniken SoU 1983/84:5 19 (geneticengineering). I rekommendationen, som antogs av i januari1982 rekommenderas bl. a. att utarbeta eneuropeisk överenskommelse om användningen av gentekniken och att vidta åtgärderför att man i uttryckligen skall erkänna rätten till denegna arvsmassan utan ingripande på konstgjord väg. Beträffanderekommendationens innehåll i övrigt hänvisas till vad anförts ovan s. 9 och10. Ministerkommitténhar () med anledning av rekommendationbeslutat tillsätta en särskild expertkommitté som skall belysa de problem somär förknippade med genmanipulation. Expertgruppens arbete syftar fill att sålångt det är möjligt harmonisera medlemsstaternas politik samt att, om detbefinns önskvärt, utarbeta en lämplig rättslig reglering i ämnet (anappropriate legal instrument). uppdrag förutsätts varaslutfört . kommer att representeras iexpertgruppen av en biolog. Enligtvad utskottet erfarit har i ministerkommittén motsatt sig attexpertgruppen skulle erhålla mandat att föreslå en konventionsreglering isaken. Utskottetvill inledningsvis erinra om sitt uttalande i det av godkändabetänkandet SoU 1980/81:39 om att de etiska frågorna kring gentekniken börövervägas av gen-etikkommittén innan börjar agera mer aktivt för eninternationell reglering på området. Utskottets grundinställning när det gällerhybrid-DNA-tekniken ligger i övrigt väl i linje med motionen. Utskottetuttalade sålunda att användningen av hybrid-DNA-tekniken bordeläggas under fullständig offentlig kontroll. Utskottet har också medverkat tillatt delegationen för hybrid-DNA-frågor inrättades, med uppgift bl. a. attkontrollera forskningen inom detta område och sörja för att högt ställdasäkerhetskrav efterievs. Utskottet har vidare tagit initiativ tilltillsättande av gen-etikkommittén samt utredningen om kontroll avhybrid-DNA-teknikens användning. Utskottet har också framhållit att de etiska,humanitära och sociala frågorna i ett längre perspektiv kräver stor uppmärksamhet.Gen-etikkommitténs uppdrag innefattar att allsidigt belysa etiska, humanitäraoch sociala konsekvenser av hybrid-DNA-tekniken samt lämna förslag tilllagstiftning avseende användningen av denna teknik. Utskottet,som i allt väsentligt delar den principiella syn som kommer till uttryck iEuropaparlamentets rekommendation nr 934, anser liksom motionären att det ärangeläget att aktivt dehär i det fortsatta arbetet i den avministerrådet tillsatta expertkommittén för genteknik. Förutsättningarnahärför från svensk sida synes också vara goda med hänsyn till detutredningsarbete som f. n. bedrivs beträffande hybrid-DNA-teknik och somförhållandevis snart kommer att läggas fram av resp. utredning (se ovan s.3-6). En svårare fråga är hur man skall se på frågan om innehålleti en eventuell konventionsreglering. Utskottet återkommer i det följande tilldenna fråga. SoU1983/84:5 20 I motion 1982/83:1833 (c) begärs enprövning av frågan om grundlagsskydd för det mänskliga livets integritet.Motionärerna pekar särskilt på företeelser som förändring av könsceller,befruktade ägg och embryon, fosterdiagnostik samt terapeutiska ingrepp påfoster och födda individer. Som ovan redovisats (s. 3-6) pågår f. n. ett omfattandeutredningsarbete på de områden som tas upp i motionen. a. ingår frågan omlagstiftning mot ingrepp i den mänskliga arvsmassan i gen-etikkommitténsuppdrag. Olika frågor som har anknytning till problematiken kring konstgjord befruktningutreds av utredningen om artificiella inseminationer. Utredningen om barnensrätt skall se över de problem som är förknippade med en lagstiftning till skyddför fostrets intressen i vissa fall. Allmänna råd rörande den fosterdiagnostiska verksamhetenförbereds inom (se ovan s. 14-15). Som ovan framgått befinner sig gen-etikkommittén nu i ettintensivt avslutande skede av sitt arbete. En diskussionspromemoriainnehållande bl. a. tänkbara etiska normer för den framtida användningen avgentekniken har lagts fram. Det material som framkommer vid denfortsatta behandlingen av promemorian är avsett att läggas till grund förkommitténs slutliga ställningstaganden och förslag, vilka beräknas lämnas undervåren 1984. Utskottet förutsätter att kommitténs betänkande kommer attremiss-behandlas och härefter efter vederbörlig beredning inomregeringskansliet underställas prövning. Det ter sig mot denna bakgrund naturligt att riksdagenundviker att redan nu binda sig för någon viss typ av reglering rörandegenteknik och andra kontroversiella former av behandling på människa. Såvälfrågan om närmare agerande på det internationella planet som frågan omeventuella ändringar eller tillägg i den svenska lagstiftningen bör enligtutskottets mening anstå till dess sålunda tagit ställning till vilkagrundläggande principer som enligt svensk uppfattning bör vara vägledande föranvändningen och utvecklingen av gentekniken. Utskottet utgår från att när väl tagit ställningi fråga om vilka grundläggande principiella normer som bör gälla förgentekniken, riksdagsbeslutet måste följas av såväl fortsatta övervägandenrörande de svenska rättsreglerna som ett aktivt svenskt agerande på detinternationella planet. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att frågan tillsin karaktär är sådan att det krävs ett internationellt samarbete för att göranormerna effektiva. Det kan också bli aktuellt med fortsatt uppdrag förgen-etikkommittén eller med annat ytterligare utredningsarbete. Utskottet ansermed hänsyn härtill att beredningen av gen-etikkommitténs förslag bör ske såskyndsamt som de yttre omständigheterna medger, så att frågan kan föreläggasriksdagen för principiellt ställningstagande under nästa . Detta börriksdagen med anledning av motionerna 1982/83: 171 och 1982/83: 1833 som sin meningge regeringen till känna. SoU1983/84:5 21 I motion 1982/83:843 (c) anförs attsamhället måste följa den snabba utvecklingen inom bioteknik och data och denintegration som f. n. pågår av dessa två områden i form av satsningar påforskning på molekylär elektronik för att utveckla s. k. biodatorer ochbiochips. Motionärerna hemställer att gen-etikkommittén ges tilläggsdirektivatt utvärdera de etiska, humanitära och sociala frågor som en utveckling avbiodatorer kan aktualisera. Om tilläggsdirektiv inte anses vara lämpligtföreslår motionärema att en särskild parlamentarisk kommitté tillsätts. har i sitt av godkändabetänkande UbU 1982/83: 31 om forskningsanslag m. m. (s. 41-44) behandlat tvåmotioner med beröringspunkter med den nu aktuella. I motion 1982/83:844 av sammamotionärer yrkades sålunda att skulle ge regeringen till känna vad imotionen anförts om kunskapsuppbyggnad rörande den biologiska datorn. Yrkandetavstyrktes av utbildningsutskottet under hänvisning till att frågan var förtidigt väckt emedan konkreta forskningsresultat kunde förväntas först om 20 år.Vidare behandlades i samma betänkande ett i en annan motion framställt yrkandeom inrättande av ett biotekniskt råd. Detta yrkande avstyrktes med hänvisningtill att forskningsrådsnämnden (FRN) tillsatt en utredning föratt få fram underlag för en nationell forskningsstrategi på bioteknikområdet. Utskottet avstyrkte vidare i betänkande SoU 1982/83:3 ettlikalydande motionsyrkande. Utskottet framhöll därvid att det var viktigt attsamhället uppmärksamt följde sådan forskning som i ett längre perspektiv kundeföranleda etiska problem och att en handlingsberedskap därför borde finnasavseende data- och bioteknik. Utskottet fann emellertid att ytterligareutredningsuppgifter ej borde läggas på gen-etikkommittén med hänsyn till attdenna enbart var inriktad på hybrid-DNA-tekniken och kunde föi;mo-das bliförsenad om den fick ytterligare en så omfattande utredningsuppgift. Utskottetbetonade att det var angeläget att kommittén snabbt kunde presentera sinaöverväganden. Såsom framgått ovan har gen-etikkommittén avgetten promemoria, avsedd att bilda underlag för en upplyst diskussion om genteknikenstillämpning på människa. Av promemorian framgår vidare att kommittén ävenöverväger vissa andra etiska frågor rörande användningen av genteknik.Kommittén avser att lägga sitt slutbetänkande . Med hänsyn tillden angivna fidsplanen vore det uppenbart olämpligt att nu ge kommitténtilläggsdirektiv som innebär en betydande utvidgning av de forskningsområdensom måste gås igenom och granskas från etiska utgångspunkter. Såsom utskottet påpekade i ovannämnda betänkandeaktualiseras vidare frågor om etisk, humanitär och social natur inom andraområden på ett naturiigt sätt då kommittén redovisar sina överväganden i dessahänseenden vad gäller hybrid-DNA-tekniken. Utskottet vill i det sammanhangeterinra om vad utskottet i det föregående anfört om eventuellt fortsatt SoU1983/84:5 22 uppdrag för gen-etikkommittén eller annat ytterligareutredningsarbete. Med hänsyn härtill och till att konkreta forskningsresultatvad gäller s. k. biodatorer av allt att döma ligger långt fram i tiden finnerutskottet ej heller skäl att nu verka för tillsättandet av en särskild kommittéi enlighet med motionärernas andrahandsförslag. Utskottet avstyrker därförmotion 1982/ 83:843. 1. beträffande etiska normer förtdlämpning av genteknik m. m. att med anledning av motion 1982/83: 171 och motion 1982/83:1833 som sin mening ger regeringen till känna vad ut skottet anfört, 2. beträffande integration av data-och bioteknik att avslår motion 1982/83:843. Närvarande: (), ().Göte (), (), (), (),(), (), (), MariaLagergren (s), (), (), (vpk), RosaÖsth (c) och ().