bet · G701BoU31 · 1983-12-31 00:00:00 — om byggnadsforskning m.m. (prop. 1983/84:100 delvis ochprop. 1983/84:107 delvis) Regeringen har i proposifion1983/84:100 bilaga 13 () under litt. B 14 och B 15 (s.71-75) föreslagit att 1. i avvaktan påsärskild proposition i ämnet för Byggnadsforskning för /85beräkna ett reservationsanslag av , 2. i avvaktan påsärskild proposition i ämnet för Lån till experimentbyggande för budgetåret1984/85 beräkna ett reservafionsanslag av . Regeringenhar i proposition 1983/84:107 bilaga 8 () dels berettriksdagen tillfälle att ta del av vad i regeringsprotokollet anförts omforsknings- och utvecklingsverksamheten på byggområdet, dels föreslagitriksdagen att 1. medge attbeslut om stöd till byggnadsforskning får meddelas inom en ram av 153 000 000kr. under /85, 2. medge attbeslut om stöd under budgetåren 1985/86 och 1986/87 preliminärt får meddelasinom en ram av . 3. medge attbeslut om lån fill experimentbyggande får meddelas infill ett belopp av . under /85 och att outnyttjad del av denna ram fårutnyttjas även under /86, 4. medge attbeslut om lån till experimentbyggande under budgetåren 1985/86 och 1986/87preliminärt får meddelas infill ett belopp av . resp. 19 000 000kr., 5. under elftehuvudfiteln för /85 anvisa a. fill för byggnadsforskning ettreservafionsanslag av , b. till Lån till experimentbyggande ettreservafionsanslag av , c. tillStatens insfitut för byggnadsforskning ett förslagsanslag av , d. till Bidrag till reservafionsan slag av . 2 Motionerna m. m. Utskottet har i detta sammanhangbehandlat de under allmänna motionstiden väckta motionerna 1983/84: I 1983/84.19 saml. BoU 1983/84:31 2 7977av m. fl, (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (1) att beslutar attunder B 14. Byggnadsforskning för /85 anslå ettreservafionsanslag av , ett i förhållande till regeringensförslag minskat anslag med 40 milj. (2) att beslutar attunder B 15. Lån till experimentbyggande för /85 anslå ettreservationsanslag av , ett i förhållande till regeringensförslag minskat anslag med 22 milj. 1989 av m.fl.(s) vari hemställs 1. att beslutar att hosregeringen begära att en översyn görs för möjligheten att snabbt föra ut nyareforskningsrön inom området byggnadsvård genom samverkan mellan högskola ochAMU, 2. att beslutar att hosregeringen begära att ersättningsreglerna för instruktörer i byggnadsvård ochombyggnadsteknik ses över så att yrkesverksamma med väl vitsordadeyrkeskunskaper men utan formell kompetens kan användas i uppbyggnadsskedet, 3. att beslutar att hosregeringen begära att , fortifikationsförvaltningen ochriksantikvarieämbetet inom ramen för beviljade anslag ges rätt att disponeramedel för objektsbunden utbildnings- och försöksverksamhet i samverkan medarbetsmarknadens parter och utbild-nings-/forskningsinstitutioner, 2009 av m. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs (2)att uttalar att en sammanställning av olika typer avsocialboendeexperiment bör göras som en service till kommuner ochbostadsföretag, (4)att uttalar att statens råd för byggnadsforskning bör ges i uppdragatt kontinuerligt utvärdera pågående boendeexperiment. har i en skrivelse till utskottet lämnat synpunkter ianslutning till motionsförslag om byggnadsvård m.m. fattade beslut om inriktningenav och forinerna för det statliga stödet till den allmänna byggnadsforskningen(CU 1982/83:30). Beslutet innebär i korthet att statens råd förbyggnadsforskning (BFR) skall ha ansvaret även för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden för byggsektorns behov genom att medverka till att byggaupp och stödja befintliga institutioner, främst vid universitet och högskolorsamt andra långsiktigt arbetande forskningsinstitut. Vidare syftar beslutet tillatt skapa en närmare samverkan mellan BFR och byggsektorns intressenter.Förhandlingar om ett ramavtal har inletts mellan rådet och företrädare förbranschen och andra intressenter. Avslutningsvis innebär beslut attstatens () fr. o.rn. /85 skallfinansieras med basanslag över huvudfitel. BoU1983/84:31 3 fortsättningsvis söka projektanslag från BFR och andraforskningsråd samt ta på sig uppdrag. 4.1 Byggnadsforskningens inriktning och verksamhetsformerm.m. Genom proposition 107 bilaga 8bereds tillfälle att ta del av vad bostadsministern anfört omforsknings- och utvecklingsverksamheten på byggområdet. Vad bostadsministernhärvid anfört är i korthet följande. Enligt bostadsministern bör riksdag och regering begränsasig till att ange de övergripande prioriteringarna i fråga om forskningensinriktning. Inom denna polifiskt definierade ram bör sedan forskarvärlden hastor frihet att välja vilka problem som skall undersökas och, givetvis, medvilka metoder som problemen skall angripas. I propositionen lämnas också en lång rad exempel påFoU-områden (FoU = forskning och utveckling), vilka anges som väsentliga under1980-talet. Det gäller bl. a. forskning kring byggsektorns roll församhällsekonomi, sysselsättning och utrikeshandel, ny teknik, stadsförnyelseoch energifrågor. Med utgångspunkt i ovan nämnda beslut år 1983om byggnadsforskningens framtida verksamhetsformer anför bostadsministern att,oavsett vilken volym byggnadsforskningen i ett givet ögonblick har, en rimligbalans skall upprätthållas mellan den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och denmer tillämpade forskningen. En strävan anges härvid vara att arbeta med helaforskningsprocessen, även om tyngdpunkten i förhållande till vad som gäller måste förskjutas mot mer långsiktig kunskapsuppbyggnad. Bostadsministernanser sålunda att stödet till långsiktig kunskapsuppbyggnad bör ökas. Avslutningsvis tar bostadsministern i denna del också upptvå principiella forskningspolitiska frågor av mer administrativ karaktär. Detgäller dels möjligheten för BFR att göra åtaganden även efter det aktuellabudgetåret, dels rådets möjligheter att inrätta forskartjänster vid universitetoch högskolor. Bostadsministern anser sålunda att BFR skall få göraåtaganden som motsvarar ca 70 resp. av anslagsårets ram för första resp.andra året efter anslagsåret. betonas vikten av att rådet planerarsin verksamhet så att det finns ett faktiskt utrymme för att med kort varseläven stödja nya och angelägna forskningsuppgifter. Vad gäller möjligheterna för BFR att inrättaforskartjänster som inriktas på byggnadsforskningens behov kräver denna frågaenligt bostadsministerns mening ytterligare överväganden. I sammanhangetaviseras också att överläggningar i hithörande frågor kommer att tas upp mellanfackdepartement och vissa sektorsorgan. 1* 1983/84. BoU1983/84:31 4 Frågan om byggforskningensinriktning och omfattning tas upp i motiven i moderata samlingspartiets medanledning av proposition 107 väckta partimo-fion 2634, dock utan att någonformell hemställan kopplats härtill. Utgångspunkten är att förstärka denlångsiktiga och grundläggande forskningen och samfidigt minskasektorsforskningen. I motionen hävdas sålunda att byggforskningen alltmer börintegreras i högskolans ordinarie verksamhet. bör enligt motionenbyggforskningsrådet avvecklas och ansvaret för den relevanta verksamhetrådet bedriver överflyttas på andra huvudmän och då främst högskolan. Enligtmotionärerna bör dessutom ansvaret för den teknikorienterade forskningen istörre utsträckning än åvila byggbranschen. Avslutningsvis anförs imotionen att verksamheten vid ()skall granskas med utgångspunkten att institutets skattefinansierade verksamhetskall överföras fill andra huvudmän. Detta kan enligt motionärerna ske bl. a.genom att institutet utökar sin uppdragsverksamhet som möjligheternaatt överföra uppgifter fill högskolorna analyseras. Målet anges härvid vara attöka uppdragsverksamheten och avveckla statens engagemang ibyggforskningsinstitutet. Åven folkparfiet tar i sin med anledning av proposition107 väckta partimotion 2595 upp frågan om förhållandet mellan sektorsforskningoch grundforskning. Enligt motionärerna bör grundforskningen stärkas i relationtill sektorsforskningen. Regeringen bör därför ges i uppdrag att upprätta enplan över hur sektorsforskningsmedel successivt skall överföras fill högskolansoch forskningsrådens verksamhet. Motionen i denna del har remitterats tillutbildningsutskottet. Vad bostadsministern i proposition 107 bilaga 8 anför omforsknings- och utvecklingsverksamheten på byggområdet har sin grund i detövergripande beslut om inriktningen av och formerna för det statliga stödettill den allmänna byggnadsforskningen som fattade . a. att den successiva förskjutningen mot mer långsiktig forskningytterligare markeras. En bred enighet torde också råda om dessa grundläggandeprinciper avseende byggnadsforskningen. Utskottet kan också konstatera attnågra invändningar inte rests mot proposifionen i denna del i motioner ellerannorledes. Vad i proposition 107 bilaga 8 anförts om forsknings- ochutvecklingsverksamheten på byggområdet har med hänvisning till vad som ovananförts inte givit utskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande.Propositionen bör i denna del läggas fill handlingarna. Utskottet övergår nu till att behandla i mofionerframlagda förslag om forskningsinsatser m.m. på särskilda forskningsområden. I motion 1989 (s) framhålls att regeringensbostadsförbättringsprogram aktualiserat ett omfattande upprustnings- ochvårdinitiativ inom ramen för det befintliga bostads- och byggnadsbeståndet. Bl.a. framhålls vikten av en byggnadsvård grundad på utbildning och forskning. BoU1983/84:31 5 hävdar motionärerna att det krävs ett omfattandenytänkande med krav på forskningsuppgifter vid universitet och högskolor somaktualiserar kunskaper om hur äldre material och metoder kan sammanbindas mednya. Motionärerna anser att nyvunna kunskaper snabbt måste föras ut till deyrkesverksamma över hela byggfåltet och att detta lämpligen kan ske genom ettutvecklat samarbete mellan bl. a. högskolor och AMU-centra (yrkande 1). Som ettled i denna kunskapsöverföring hemställer mofionärerna om attersättningsreglerna för instruktörer i byggnadsvård och ombyggnadsteknik sesöver så att yrkesverksamma med väl vitsordade yrkeskunskaper, men utan formellkompetens, kan användas i utbildningen i uppbyggnadsskedet (yrkande 2).Avslutningsvis vill dessutom motionärerna att ,fortifikationsförvaltningen och inom ramen för beviljadeanslag ges rätt att disponera medel för objektsbunden utbildnings- ochförsöksverksamhet i samverkan med arbetsmarknadens parter ochutbildnings-/forskningsinstitutioner (yrkande 3). Den förskjutning i bostadspolifiken som skett under senareår från bostadsbyggnadspolitik till bostadsförsörjningspolitik innebär enligtutskottets uppfattning att större uppmärksamhet än tidigare måste ägnas åt detbefintliga byggnadsbeståndet. Det beslutade tioåriga bostadsförbättringsprogrammetär också ett uttryck härför. Sammantaget innebär detta att frågor kringbyggnadsvård i vid mening får en allt större betydelse. Det är i dettasammanhang vikfigt att de särskilda kvaliteter och särdrag som finns i detbefintliga byggnadsbeståndet tas fill vara. En ökad kunskap om gångna tiders byggnadsskick ochbyggnadsteknik kan sannoUkt tUlföra dagens byggande många viktiga erfarenhetersamtidigt som kunnandet i bl. a. byggnadsvårdsfrågor ökar. förbyggnadsforskning har också i betydande utsträckning stött forskningsinsatsermed anknytning till byggnadsvård. Härtill har dessutom kopplats informationsinsatserför att föra ut vunna forskningsrön. publicerar såvälforskarrapporter i sin helhet som andra skrifter i hithörande frågor. Ipublikationen Referat från byggforskningen, som utkommer ,lämnas dessutom kortfattade beskrivningar av samtliga skrifter sombyggforskningsrådet publicerar. Särskilda informafionsinsatser har därtillsatts in inom vissa områden. Mot bakgrund av det ovan anförda kan utskottet konstateraatt det genomförs betydande informafionsinsatser för att föra utvunna forskningsrön. Det är enligt utskottets mening också vikfigt att dessainformationsinsatser får en inriktning och utformning som gör att de uppnårsitt avsedda syfte - att föra ut forskningsrönen i praktisk fillämpning. Endasthärigenom kan byggnadsvården utvecklas och förbättras. Detta förutsätter vidareatt de i byggverksamheten verksamma får kompletterande kunskaper och utbildningsom innefattar den nya teknik m. m. som kommer fram till följd av gjordaforskningsinsatser. Enligt vad utskottet erfarit har arbetsmarknadsstyrelsenpåbörjat kompletteringsutbildning av yrkesarbetare och BoU1983/84:31 6 tekniker med inriktning på reparation, underhåll ochombyggnad. Styrelsen uppger sig också ha hög beredskap för att vid behovutveckla kursutbudet. Utskottet vill i detta sammanhang också betona vikten avatt i byggnadsbranschen verksamma företag tar ett ansvar för att ny teknikförs ut i prakfisk fillämpning. Inte minst torde ett utökat engagemang frånbyggsektorn i forsknings- och utvecklingsarbetet underlätta en sådanutveckling. Mot bakgrund av vad som ovan anförts har utskottet intefunnit anledning att nu tillstyrka motion 1989 (s) yrkande 1. Utskottetförutsätter dock att regeringen och berörda myndigheter med uppmärksamhetföljer hithörande frågor och om så visar sig nödvändigt ytterligare inifiafivtas för att vid behov uppnå en adekvat utbildning nr. En förutsättning för att den aktuella utbildningen skallge det eftersträvade resultatet är att lämpliga och kunniga lärare kan anlitas.Skickliga hantverkare och andra yrkesverksamma med väl vitsordadeyrkeskunskaper utgör härvid en grupp från vilken lärare och instruktörer medfördel torde kunna rekryteras. Möjlighet finns också att inomarbetsmarknadsutbildningen anlita lärare ur denna grupp. Några formella krav påutbildning m. m. ställs inte på inom arbetsmarknadsutbildningen verksammalärare. Ett av skälen härför är bl. a. att genom praktisk yrkesverksamhet vunnakunskaper skall kunna tillföras utbildningen. Syftet med motion 1989 (s)yrkande 2 torde därmed vara tillgodosett utan någon ytterligareåtgärd. Utifrån de synpunkter bostadsutskottet har att beakta harutskottet inte funnit skäl tillstyrka mofion 1989 (s) yrkande 3 i vad avser dentill vissa myndigheter knutna objektsbundna utbildnings- ochförsöksverksamheten. I den mån behov av en verksamhet med denna inriktningföreligger torde frågan få aktualiseras i anslutning till pågåendeutbildningsinsatser samt i de överväganden som görs vid den årligabudgetberedningen av myndigheterna och regeringen. Utskottet utgår från attregeringen om så visar sig lämpligt och erforderligt vidtar de åtgärder motionärernapåkallat utan någon uttryckliga begäran därom. kommunisterna för i sin partimotion 2009fram åtgärder som syftar till att åstadkomma ett sociaU inriktat boende m. m.Enligt motionärerna måste det antagna bostadsförbättringsprogrammetkompletteras med åtgärder som utgår från vardagslivets villkor och som kan geett boende som inte bara fungerar tekniskt utan också socialt. Som ett led idenna utveckling bör enligt mofionärerna en sammanställning göras av ohka typerav socialboendeexperiment som en service till kommuner och bostadsföretag(yrkande 2). Mofionärerna föreslår dessutom att statens råd förbyggnadsforskning skall ges i uppdrag att kontinuerligt göra en utvärdering avpågående boendeexperiment (yrkande 4). Inför den planerade bostadsmässan i (Bo 85) avser BFR att utarbeta en brett upplagd kunskapsöversikt ombostadsfrågan i stort. I denna kunskapsöversikt skall bl. a. ingå redovisningav olika alternafiva boendeformer. Det gäller bl. a. flergenerationsboende,bostäder BoU 1983/84:31 7 försmå och stora kollektiv samt bostäder för personer som flyttar ut fråninstitutioner av olika slag. Till Bo 85 kommer också bostäder med dennautformning att uppföras. Genom Bo 85 kommer dessutom frågor om ansvar ochrollfördelning i boendet, om hur livet i bostadsområdena skall bli rikare samtom hur bostadsbeståndet skall förvaltas, förbättras och kompletteras att lyftasfram. Vad i motion 2009 (vpk) yrkande 2 föreslagits om sammanställningar avvissa boendeexperiment torde sålunda få anses i inte ringa grad tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks. Införutarbetandet av sin verksamhetsplan för har BFR utvärderat ochanalyserat väsentliga delar av sin verksamhet. Enligt vad utskottet erfaritkommer fortsättningsvis utvärderingar av detta slag att föregå deverksamhetsplaner som rådet avger . inrättades dessutomen särskild vetenskaplig nämnd vid BFR som skall verka för att det forsknings-och utvecklingsarbete som sker med stöd av anslag från BFR bedrivs så attresultaten blir trovärdiga och tillförlitliga. Målet förutvärderingsverksamheten är att klarlägga kvaliteten på de forskningsprojekt sområdet stöder. a. önskas svar på frågorna om forskningsprojektens ochforskningsresultatens vetenskapliga värde och kvalitet, värdet av den metodiksom används samt forskningsledares och forskningsgruppers kompetens. Enligtvad som framgår av ovanstående framställning pågår en omfattandeutvärderingsverksamhet med anknytning till den av BFR finansierade forskningen.Denna verksamhet torde omfatta även den i motion 2009 (vpk) yrkande 4behandlade experimentverksamheten. Utskottet har mot bakgrund härav intefunnit anledning fillstyrka mofionen. Vad i proposition 107 bilaga 8 föreslagits om ramarför stödet till byggnadsforskning och experimentbyggande fillstyrks avutskottet. Medutgångspunkt i beviljade ramar och till ingående behållning föreslås iproposition 107 bilaga 8 att till anslag till statens råd för byggnadsforskningskall anvisas 144 milj. kr. för /85. Imofion 1977 (m) hävdas att det är nödvändigt att minska anslagen tillbyggnadsforskningen. Enligt motionärerna måste byggforskningen aUtmerintegreras i högskolornas ordinarie verksamhet som byggbranschen tarett större forskningsansvar. Med hänvisning till denna sin grundläggandeinställning lägger mofionärerna i motionens yrkande 1 fram ett förslag somtorde innebära att anslaget till statens råd för byggnadsforskning skallminskas med 40 milj. kr. i förhållande fill regeringens förslag. Utskottethar ovan ställt sig bakom vad i proposifion 107 anförts om byggnadsforskningensinriktning och verksamhetsformer. Med hänvisning härtill samt till de ramar förforskningen som utskottet ovan tillstyrkt tillstyrker utskottet propositionensförslag i vad avser anslag till statens råd BoU1983/84:31 8 Mofion 1977 (m) yrkande 1 avstyrks. I proposition 107 bilaga 8 föreslås att till anslag tiUlån tiU experimentbyggande skaU beviljas 36 milj. kr. för /85. Med hänvisning till reserverade medel och att en annaninriktning av verksamheten bör ske förordas i mofion 1977 (m) yrkande 2 attanslaget till lån fill experimentbyggande skall minskas med 22 milj. kr. Enligtmotionärerna kan en anslagsminskning av denna omfattning ske utan olägenhet. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning ommöjligheterna att minska anslagen fill lån till expeiimentbyggande utan att menför verksamheten inträffar. Enligt utskottets mening ärexperimentbyggnadsverksamheten ett värdefullt medel att omsätta resultaten avforsknings- och utveckUngsar-bete i praktisk tillämpning. Det är nödvändigt attstödet tUl experimentbyggande ligger på en nivå som motsvarar de insatser somgörs på forskningssidan. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det ovananförda förslaget i proposition 107 bilaga 8 om anslag till lån fillexperimentbyggande. Mofion 1977 (m) yrkande 2 avstyrks. Beträffande anslag i övrigt tillstyrker utskottet vad iproposition 107 bilaga 8 föreslagits. 1. beträffande forsknings-och utvecklingsverksamheten på byggom rådet att lägger proposifion 1983/84:107 bilaga 8 i denna del till handlingarna, 2. beträffandebyggnadsvård m. m. att avslår motion 1983/84:1989, 3. beträffande ettsociah inriktat boende m. m. att avslår motion 1983/84:2009 yrkandena2 och 4, 4. beträffanderamar att med bifall fill proposition 1983/ 84:107 bilaga 8 a. medgeratt beslut om stöd till byggnadsforskning får meddelas inom en ram av . under /85, b. medgeratt beslut om stöd under budgetåren 1985/86 och 1986/87 preliminärt får meddelas inom en ram av . c. medgeratt beslut om lån till experimentbyggande får meddelas intill ett belopp av . under /85 och att outnyttjad del av denna ram får utnyttjas även under /86, d. medgeratt beslut om lån till experimentbyggande under budget åren 1985/86 och 1986/87 preliminärt får meddelas intill ett belopp av . BoU1983/84:31 9 5.beträffandeanslag tiU statens råd för byggnadsforskning att med bifall tillproposition 1983/84:107 bilaga 8 och med avslag på motion 1983/84:1977 yrkande1 till för byggnadsforskning för /85 under elftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 6.beträffandeanslag tiU lån till experimentbyggande att med bifall fillproposition 1983/84:107 bilaga 8 och med avslag på motion 1983/84; 1977 yrkande2 till Lån tiU experimentbyggande för /85 under elftehuvudtiteln anvisar ett reservafionsanslag av , ' 7. beträffande anslag i övrigtatt med bifall till proposition 1983/84; 107 bilaga 8 för budgetåret1984/85 under elfte huvudfiteln anvisar a. tillStatens ett förslagsanslag av , b. tillBidrag tiU ett reserva fionsanslag av . Närvarande: (), (), ThureJadesfig (s), (), (), (),(), Per (), (), MargaretaGärd (m), (), (vpk), (), AgneHansson (c) och (). Ettsocialt inriktat boende m. m. ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 6 börjar "Inför den" och på s. 7 slutar"tillstyrka motionen" bort lyda; Det av antagnabostadsförbättringsprogrammet är inriktat på tekniska åtgärder som i och försig är nödvändiga. För att programmet skall leda till en i vid mening socialbostadsförnyelse måste det emellerfid, i enlighet med vad vänsterpartietkommunisterna förordar i sin partimotion 2009, kompletteras med åtgärder somutgår från vardagslivets villkor. Människorslevnadsvillkor har förändrats på ett mycket påtagligt BoU1983/84:31 10 Hushållen har minskat i storlek och det socialakontaktnätet har härigenom inte sällan blivit mindre. Det förhållandet attmänniskor i ökad utsträckning lever ensamma eller i par innebär att en radmänskliga behov kan tillgodoses inom hushållet. Kontakten med andramänniskor i bostadsområdet och i arbetet blir därmed allt viktigare. Inte minstriskerar pensionärshushållen en social isolering som har sin grund ibostädernas och bostadsområdenas utformning. Även barnfamiljerna är i dettaavseende i ett särskilt utsatt läge. De hittillsvarande planeringsmodellerna som utgått frånarbetslivets och näringslivets behov måste därför ersättas av nya modeller somsätter vardagslivets villkor i centrum. Planeringens effekter på vardagslivetfår inte längre betraktas som ett privat problem, som var och en skall lösasjälv. I stället måste former utvecklas så att människor gemensamt skall kunnata ansvar för olika uppgifter. Ett viktigt steg i denna utveckling är att verkaför ett socialt inriktat boende. I ett samhälle som alltmer utmärks avprivatisering och individualism måste det gemensamma - det kollektiva - utgöraen motvikt. Det finns en lång rad exempel på socialaboendeexperiment som har gett och som kommer att ge värdefulla kunskaper ocherfarenheter kring alternativa - kollektiva - boendeformer. Dessa experimentbör enligt utskottets mening kunna tjäna som exempel och inspirationskälla förtillkomsten av ytterligare bostäder med denna alternafiva inriktning. Det ärmot bakgrund härav viktigt att information i hithörande frågor sprids och finnstillgänglig för såväl boende som kommuner och bostadsföretag. Ett led i dennautveckling bör enligt utskottets mening vara att en sammanställning görs avolika typer av socialboendeexperiment i enlighet med vad som föreslås ivänsterpartiet kommunisternas partimofion 2009 yrkande 2. För att öka kunskaperna om alternativa boendeformer börenligt utskottets mening dessutom pågående och tillkommande boendeexperimentutvärderas i enlighet med förslaget i motion 2009 (vpk) yrkande 4. Ansvaret fördenna utvärdering, som bör ske kontinuerligt, bör lämpligen åvila statens rådför byggnadsforskning. Utskottet vill i detta sammanhang peka på vikten av attdenna utvärdering sker i nära samarbete med de boende. Endast genom att deboendes kunskaper tas till vara kan det sociala boendet utvecklas ochförbättras.