bet · G701SoU15 · 1983-12-31 00:00:00 — omanslag m. m. till Allmän hälso- och sjukvård och till Övrig sjukvård m.m.(prop. 1983/84:100 bil. I betänkandet behandlas regeringens i proposifion1983/84:100 bil. 7 () framlagda förslag om anslag /85 m. m. under avsnitten H. Allmän hälso- och sjukvård och I.Övrig sjukvård m. m. med undantag för följande frågor, vilka kommer attbehandlas senare under , nämligen frågorna om medelsanvisningar till(H4) : Uppdragsverksamhet, (H 5) Statensbakteriologiska laboratorium: Driffbidrag, (H6) , (H7) verksamhet, (H8) , (H9) Allmän hälsokontroll, (Hll) Epidemiberedskap m.m. samt (14)Bidrag till kommunala undervisningssjukhus. Ianslutning till aktuella delar av propositionen behandlas motioner som angesvid vissa anslag. Utskottet godtar regeringens förslag tillmedelsanvisning för samtliga här behandlade anslag för /85, nämligen(Hl) Statens miljömedicinska laboratorium, (H2) förpsykosocial miljömedicin, (H3) Statens giffinformafionscentral, (HIO)Hälsoupplysning, (II) Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskt sjukam.m., (12) Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m., (13) Bidragtill pensioner för vissa provinsialläkare, (15) Lån till länslandsfingskommun för vissa investeringar, (16) Vidareutbildning av läkare m.m.,(17) Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m.m., (18) Driftkostnader förberedskapslagring m.m. samt (19) Utbildning av personal för hälso- och sjukvårdi krig m. m, Utskottetfillstyrker att regeringen ges ett under anslaget (17) Beredskapslagring förhälso- och sjukvården m. m. begärt beställningsbemyndigande avseendesjukvårdsutrusfning m.m. Utskottets ställningstaganden fill anslagsfrågornamedför att följande mofionsförslag avstyrks, nämligen motionsförslag från (vpk)om ytterligare medel för tjänster m.m. under anslaget (Hl) Statensmiljömedicinska laboratorium, från (m) om halvering i förhållande fillregeringens förslag av medelsanvisningen under anslaget (12) Bidrag filldriften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. samt från (vpk) ommedelsanvisningar i enlighet med 1Riksdagen 1983/84.12 saml. SoU1983/84:15 2 vad föreslagit under anslagen (17-19) fillberedskapen för hälso- och sjukvården. Under vissa anslagsavsnitt har utskottet behandlatytterligare mofionsförslag enligt följande, nämligen under anslaget (H10)Hälsoupplysning motionsförslag om prevenfivmedelsrådgivningen, omkostrådgivning m. m. och om åtgärder mot tobaksbruket, under anslaget (12)Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. motionsförslag om utbildningför ledamöterna i de psykiatriska utskrivningsnämnderna, om en föreslagenrättspsyki-atrisk regionsjukvård m. m. och om eft särskilt statsbidrag förövergång till öppnare psykiatriska vårdformer, under anslaget (16)Vidareutbildning av läkare m. m. motionsförslag om ställning för missbrukarvårdsom specialitet för läkare, om förankring av läkarutbildningen i verksamhet iallmänmedicin och i inlandet, om utbildning av läkare för länsdelssjukhusen ochom inrättande av ett utbildningscenter för vidareutbildning av läkare samtunder anslagen (17-19) Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m. m. fl.anslag motionsförslag om inrättande av en ochforskning i försvars- och katastrofmedicin och om vissa direktiv för nästa försvarskommitté.Samtliga motionsförslag avstyrks. Vid betiinkandet har fogats sjureservationer (s. 35-38). Reservationerna nr 1 samt 6 och 7 har avgivits avvpk-ledamoten och reservation nr 5 av m-ledamöterna. Allmän hälso- och sjukvård Statens miljömedicinska laboratorium. Regeringenhar under punkt H1 (s. 126-128) föreslagit att till Statensmiljömedicinska laboratorium för /85 anvisa ett förslagsanslagav 19 399 000. Imotion 1983/84:1069 av . fl, (vpk) hemställs, såvift här är i fråga (yrkande 7), att riksdagenanhåller hos regeringen om förslag som innebär att medel anslås för utvidgadbosfadshygienisk forskning och att denna forskningsinriktning erhåller eftflertal tjänster vid statens miljömedicinska laboratorium. I samband med behandlingen avregeringens förslag till medelsanvisning till statens miljömedicinskalaboratorium (SML) för nästa budgetår behandlar utskottet ett i motion1983/84:1069 av m, fl. (vpk) framfört förslag om ökade resurser vidSML för bosfadshygienisk forskning. SoU1983/84:15 3 Befattningshavare vid SML och SML:sföregångare - den omgivningshygieniska avdelning som efter upphörandet avstatens provisoriskt var överförd till statensnaturvårdsverk - har tillsammans med befattningshavare knutnafill i och tekniska högskolan i medverkat ien informell forskargrupp, luftforskningsgruppen i , som arbetar medtvärvetenskaplig forskning om luftkvalitet inomhus. Syftet med denna forskningär aft ge ett förbättrat underlag för venfilafionsnormer baserade påluffkvalitet utifrån biologiska behov och anpassade fill moderntenergisparande. Forskargruppens verksamhet har praktiskt taget helt varitfinansierad genom enskilda projektanslag, främst från statens råd förbyggnadsforskning. Forskargruppen omfattar drygt tio personer med löner ellerarvoden fill största delen från tillfälliga forskningsanslag. Inom SML utförsforskningen huvudsakligen inom den allmänhygieniska enheten som bl. a. har ensektion för bostadshygien. För denna sektion beräknas under anslaget fill SMLmedel för tre tjänster. På grund av vissa övergångsanordningar i samband medinrättandet av SML har emellertid endast medel för två tjänster kunnatdisponeras för bosfadshygienisk verksamhet. I mofion 1983/84:1069 (vpk) uppmärksammas de hygieniskaolägenheter på grund av olämpliga ventilationsanordningar och olämpligamaterial i byggnader och inredning, som aktualiserats och sombrukar sammanfattas i uttrycket "sjuka byggnader". a. att de medicinska utredningsresurserna visat sig vara synnerligenmagra när "sjuka byggnader" skall utredas, bl. a. på grund av att detendast finns ett fåtal tjänster för bostadshygien vid SML, som är den centralaforskningsinsfansen. Mofionärerna begär därför i här aktuell del av mofionen(yrkande 7) att medel skall anslås för utvidgad bosfadshygienisk forskning ochatt denna forskningsinriktning skall erhålla eft flertal tjänster vid SML. Bland de forskningsområden som SML prioriterar under1980-talet ingår miljöeffekter på luftvägarna, effekter pä sinnesorganen och nervsystemetsamt hälsoskydd i byggnader. Luftforskningsgruppen i har för atterhålla en säkrare finansieringsform för sin verksamhet under åren 1984-1987ansökt om ett ramanslag hos statens råd för byggnadsforskning. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten avfortsatt forskning om problemet "sjuka byggnader". Infe minstangeläget i defta sammanhang är att de medel under anslaget till SML somberäknas för sektionen för bostadshygien verkligen kan användas för SML:sverksamhet inom detta område. Med de prioriteringar SML gjort av hithörandeforskning kan emellerfid någon åtgärd inte anses påkallad. Motion1983/84:1069 (vpk) avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 7). Medelsberäkningen under anslagettill SML föranleder inte någon erinran från utskottets sida. SoU1983/84:15 4 att med bifall fillregeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:1069 yrkande 7 tillStatens miljömedicinska laboratorium för /85 anvisar ettförslagsanslag av . H3.Statens giftinfor mationscentral. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna H2 och H3 (s. 128-131) och hemställer att för /85 anvisar 1. till Statens institutför psykosocial miljömedicin ett förslagsanslag av , 2. fill Statensgiftinformationscentral ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt H 10(s. 134-136) föreslagit aft till Hälsoupplysning för /85 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1983/84:444 av (vpk) och Margö (vpk) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1och 2), 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om fortsatta riktade statsbidrag för aft säkra enutbyggd preventivmedelsrådgivning samt att denna skall vara så dimensioneradatt hälften av alla kvinnor i fertil ålder nås av sådan rådgivning, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheteninom preventivmedelsrådgivningen och att denna omfattar de värnpliktiga påsamtliga förband. I motion 1983/84:624 av HelgeHagberg (s) och () hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen sagts om konsumenternaoch kostvanornas betydelse, 2. att riksdagenhos regeringen anhåller att uppdraget till konsumentpolitiska kommittén ocksåskall innefatta frågan hur stat, kommuner och landsting skall beakta dessafrågor . Imotion 1983/84:1619 av TommyFranzén m. fl. (vpk, s,m, c, fp) hemställs att beslutar om införandetav en särskild hälsovårdsavgift om per cigarettpaket för bekostande avinformation mot tobakens skadeverkningar i enlighet med vad som anförs imotionen. I motion 1983/84:2257 av () och KerstiJohansson (c) SoU1983/84:15 5 hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om vikfen av insatser för upplysning omtobakens skadeverkningar. I mofion 1983/84:2262 av Maj BrittTheorin m.fl. (s) hemställs att som sin mening ger regeringen fillkänna att inrättandet av ett centralt statligt organ för kostrådgivning snarastbör övervägas. I mofion 1983/84:2263 av RuneÅngström (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av upprättandet av planeringsfal för dietister inom hälso- ochsjukvården samt att resurser skapas för en god kostrådgivning. Genom den nya hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) har sjukvårdshuvudmännen fått ett lagstadgat ansvarför förebyggande vård. Ansvaret gäller insatser rörande såväl människorna sommiljön. Hälsoupplysning och annan individinriktad förebyggande vård avses iförsta hand vara en uppgift för primärvården. uppgiftbeträffande hälsoupplysning är att på grundval av myndighetens verksamhet samtnafionella och internationella rön om hälsorisker och hälsofrämjande åtgärderprioritera viktiga områden för hälsoupplysningsarbetef och försesjukvårdshuvudmännen med visst underlag för deras hälsoupplysning (SoU1979/80:45). skall vidare stimulera sjukvårdshuvudmännenshälsoupplysningsverksamhef och verka för att innehållet uppfyller sakliga krav. Under anslaget till hälsoupplysning beräknas medel försocialstyrelsens fortsatta verksamhet med hälsoupplysning. I anslutning till behandlingen av regeringensframställning om medelsanvisning under anslaget behandlar utskottet motioner omutbyggnad av prevenfivmedelsrådgivningen, om kostrådgivning m. m. samt omåtgärder mot tobaksbruket. I samband med att år 1974antog den nu gällande abortlagen (1974:595), vilken medförde ökade möjligheterför kvinnan att få abort, beslutade om ökade insatser i fråga ompreventivmedelsrådgivning och andra förebyggande åtgärder (prop. 1974:70, SoU1974:21, rskr 1974:268). Dessa insatser gjordes mot bakgrund av aft abort bordebefraktas som en nödfallsutväg och att födelsekontrollen borde ske med hjälp avpreventiva åtgärder. Sjukvårdshuvudmännen skulle ha huvudansvaret för preventivmedelsrådgivningen.De fick rätt fill ersättning från sjukförsäkringen för sådan rådgivning somlämnas den enskilde kostnadsfritt. Motsvarande ersättning infördes förorganisationer och andra som med 1 * 1983/84.12 saml. SoU1983/84:15 6 tillstånd bedriver preventivmedelsrådgivning. Ävenprivatpraktiserande läkare fick rätt till ersättning från sjukförsäkringen förkostnadsfri preventivmedelsrådgivning. Preventivmedel skulle i viss omfattningtillhandahållas utan kostnad i samband med rådgivningen, och p-pillerinordnades i sjukförsäkringens läkemedelsrabattering. Vidare ställdesväsentligt ökade anslag till förfogande för information om prevenfivmedelsrådgivningengenom dåvarande , och särskilda medelanvisades för information genom ungdoms- och kvinnoorganisationer. Detförordades i propositionen att det skulle ankomma på varje sjukvårdshuvudmanaft anpassa organisationen av rådgivningen inom sitt område till de lokalabehoven men att rådgivningsverksamheten skulle organisatoriskt förankras imödrahälsovården. Insatserna för preventivmedelsrådgivning har bl. a. letttill att antalet rådgivningsbesök per 1 000 fertila kvinnor ökat från 249 år1975 till 1981. Inom hälso- och sjukvårdsberedningprövas f. n. möjhgheterna att i ökad omfattning föra samman och schabloniserade olika ersättningar som utgår från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. I motion 1983/84:444 av (vpk) och Margö (vpk) anförs bl. a. att det fortfarande finns storabrister både vad gäller kvantiteten och kvaliteten ipreventivmedelsrådgivningen trots aft rådgivningen byggts ut sedan tillkomstenav abortlag. Mofionärerna föreslår, såvitt här är i fråga, dels aftriksdagen hos regeringen skall hemsfälla om fortsatta riktade statsbidrag föratt säkra en utbyggd preventivmedelsrådgivning och att denna skall vara sådimensionerad att hälften av alla kvinnor i fertil ålder näs av sådanrådgivning (yrkande 1), dels att hos regeringen skall hemställa omåtgärder för aft utöka den uppsökande verksamheten inompreventivmedelsrådgivningen och att denna omfattar de värnpliktiga på samtligaförband (yrkande 2). aborfkommitté (S 1980:02),som haft i uppdrag att göra en utvärdering av abortlagstiftningen samt föreslååtgärder som syftar till att minska aborffrekvensen i vårt land, avlämnade till hälso- och sjukvårdsminisfern sitt slutbetänkande (SOU 1983:31)Familjeplanering och abort - Erfarenheter av ny lagstiftning. a. att en stor del av de intentioner som fanns bakom abortlag ochtillhörande följdlagstiftning har uppfyllts. Kommittén anvisar emellertid ibetänkandet vägar för förstärkta insatser i det abortförebyggande arbetet.Kommittén anser sålunda bl. a. atf en schablonisering av ersättningen frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen kan få en negativ effekt påpreventivmedelsrådgivningens kapacitet och kvalitet, att en ytterligareutbyggnad av preventivmedelsrådgivningen är nödvändig om man vill nå även demsom inte har sin preventivmedelsfråga löst, vilket anses innebära SoU1983/84:15 7 en rådgivningsnivå på ca 500 besök per 1 000 fertilakvinnor och år, samt att uppsökande verksamhet med upplysning som sexualitet,samlevnad och födelsekontroll t. ex. inom skolans samlevnadsundervisning, påfritidsgårdar, arbetsplatser och i föreningar bör bli en del av den ordinarieverksamheten vid mottagningarna för preventivmedelsrådgivning. Det framhålls ibetänkandet bl. a. att den unika möjlighet som värnpliktsutbildningen innebäratf nå flertalet män med samlevnadsupplysning måste fas fill vara. abortkommittés slutbetänkande harremissbehandlats och bereds f. n. inom . Det har aviserats atten proposifion grundad på förslag i betänkandet kommer att framläggas underinnevarande . Utskottet vill framhålla angelägenhetenav att insatserna i det abortförebyggande arbetet förstärks. Som framgår av denlämnade redogörelsen har emellerfid de frågor som aktualiseras i mofion1983/84:444 (vpk) tagits upp aborfkommittés slutbetänkande ochomfattas sålunda av den beredning som pågår av betänkandet. Med hänsyn härtillbör yrkandena 1 och 2 i mofionen infe föranleda något initiativ av riksdagen.Mofionen avstyrks således i dessa delar. Kostrådgivning m. m. Kosten och kostvanorna anses varaintimt förknippade med uppkomsten och utvecklingen av några av våra vanligastefolksjukdomar såsom åderförkalkning, högt blodtryck, övervikt, olikacancerformer och åldersdiabetes. Informafion som syftar fill aft förbättra kostvanorna harmed hänsyn fill sambandet mellan kost och hälsa utgjort en av huvuduppgifternai den hälsoupplysningsverksamhef som tidigare bedrivits av socialstyrelsenshälsovårdsupplysningsdelegation (HVUD, t.o.m. /73) ochsocialstyrelsens (h-nämnden, under budgetåren 1973/74-1980/81) och som bedrivs inom (byrån förhälsoupplysning). Nämnda informationsverksamhet, som avsett både kost ochmofion, startades med målsättningen att den pågående utvecklingenmot försämrade kost- och mofionsvanor skulle brytas. Tillupplysningsverksamheten om kost och motion har bl. a. en medicinsk expertgruppför kost och mofion, den s.k. MEK-gruppen, varit knuten. Genom MEK-gruppen harbl. a. följande kunskapsmaferial tagits fram, nämligen skrifterna Kost ochmotion (redovisar 1971:19), Kost och fysisk aktivitet ibarnaåldern (redovisar 1973:33) samt en ny upplaga av Kost ochmotion . Mot bakgrund av sambandet mellankost och hälsa framförs i tre mofioner förslag som syftar till att förbättrakostvanorna. SoU1983/84:15 8 1 mofion 1983/84:624 av HelgeHagberg (s) och () framhålls bl. a. att det inom ramen för denkommunala konsumentpolitiska verksamheten finns stora uppgifter atf delgeallmänheten kunskap om kosten och viktiga hälsovanor och att frågan om kosfensroll för hälsa och välbefinnande måste uppmärksammas mera än sorr) tidigareskett. Det framhålls vidare att det är viktigt att vi har för konsument- och kostvaneinformationutbildade såväl i de kommunala konsumentnämnderna som i landsfingensförebyggande hälsovård. Hur staten där skall från myndighetsnivå stödja dessasträvanden bör enligt motionärerna den fillkallade konsumentpolifiskakommittén (Fi 1983:03) få i uppdrag atf studera. Motionärerna begär dels atfriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen sagts omkonsumenterna och kostvanornas betydelse (yrkande 1), dels aft hosregeringen skall anhålla att konsumentpolifiska kommitténs uppdrag också skallinnefatta frågan hur stat, kommuner och landsting skall beakta dessa frågor iframtiden. I mofion 1983/84:2262 av Maj BrittTheorin m. fl. (s) anförs bl. a, att ett fristående centralt kostråd börinrättas med ansvar för att kontinueriigt bevaka forskningsfronten inom detnäringsfysiologiska området och för atf på ett adekvat sätt förmedla dessakunskaper fill allmänheten. Mofionärerna påpekar att de resurser som i fillgängliga för svensk näringsfysiologisk forskning är mycket blygsamma. En modell som enligt mofionärerna förefaller rimlig aftpröva i syfte aft stimulera medicinsk näringsforskning är aft inrätta ensärskild fond för medicinsk näringsforskning vilken skulle kunna utgöra en basför det av motionärerna förordade centrala kostrådet. Motionärerna begär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till käpna atf inrättandet av ettcentralt statligt organ för kostrådgivning bör övervägas. I mofion 1983/84:2263 av RuneÅngström (fp) anförs bl, a. aft antalet dietister hos sjukvårdshuvudmännenendast uppgår till 200 och att detta innebär atf väntetiderna blir långa ochatf patienterna inte får den kostrådgivning som de är berättigade till. Enligtmotionären bör planeringsfal upprättas för inrättande av dietisttjänsterrelaterade till såväl verksamhetsområdenas invånarantal som deras geografiskastorlek. Härutöver bör ytterligare resurser av dietister finnas så atf varjelandsfing kan erbjuda sina invånare en god kostrådgivning. Mofionären begär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna behovet av atfplaneringstal för dietister inom hälso- och sjukvården upprättas samt av attresurser skapas för en god kostrådgivning. Utskottet har fidigare underinnevarande - efter remissbehandling - i betänkandet SoU 1983/84:8behandlat mofionsförslag om eft centralt statligt organ för kostrådgivning, omett vetenskapligt råd på kost- och SoU1983/84:15 9 hälsoområdet, om ett samhälleligt handlingsprogram förkostrådgivning samt om utveckling av dietisternas funktion inom och utomsjukvården. Pä förslag av utskottet avslog motionerna. Utskottet noterade i betänkandet SoU 1983/84:8 att storenighet tyckfes råda bland remissinstanserna om aft det - sedan MEK-gruppensverksamhet upphört - finns behov av ett statligt vetenskapligt råd påkostrådgivningens område. Utskottet påpekade att frågor om sambandetmellan kost och hälsa och om kostupplysning övervägdes i eft flertalsammanhang. Sålunda hade och kommitöverens om att bilda ett nytt råd motsvarande MEK-gruppen och arbetade med attplanera en sådan expertgrupp. Grujspen beräknades börja fungera redan underinnevarande budgetår. Vidare hade fillsaft en särskildreferensgrupp, som till större delen består av tidigare MEK-ledamöter, för attse över de kostrekommendationer som MEK-gruppen på sin fid utgav. Översynenavses resultera i en ny "Kost och motion", som beräknas utkomma undervåren 1984. Utskottet pekade vidare på att den med stöd av ett regeringensbemyndigande tillkallade utredningen (Jo 1983:01) om utformningen av enlivsmedelspolitik - som bl. a. skall uppmärksamma den roll födan har för vår hälsa- fillsaft en särskild grupp, gruppen Kost och hälsa, som skall studera dennafråga. Gruppen beräknas bl. a, ta upp frågan om inrättande av ett centraltorgan för kostrådgivning. Utskottet redogjorde även för det utredningsuppdragsom den - också med stöd av eft regeringens bemyndigande - tillkalladeutredningen (Jo 1982:08) angående översyn av livsmedelsforskning m. m. har.Denna utredning avgav fill chefen för jordbruksdepartementetdelbefänkandet (SOU 1983:69) Livsmedelsforskning I med förslag bl. a. om aftnäringsforskningens resurser skall fördubblas från f. n.10 milj. kr. till 20 milj. kr. och om att skogs- och jordbrukefsforskningsråd skall ombildas till skogs- och livsmedelssektorns forskningsrådmed ansvar för finansiering och samordning av forskningen utmed helalivsmedelskedjan. Vidare framhöll utskottet atf avsåg atf isamråd med sjukvårdshuvudmännen utarbeta allmänna råd för vägledning om kosteninom hälso- och sjukvården och att styrelsen ansåg det naturligt atf i dettasammanhang också diskutera dietistfunktionen. Dessa allmänna råd beräknas kommaatf utges . I fråga om kostrådgivningen m.m. uttalade utskottethärefter sammanfattningsvis att det mot bakgrund av det pågåendeutredningsarbetet är svårt atf redan nu uttala sig om lämplig organisatorisklösning när det gäller den framfida bevakningen av forskningen på området ochspridningen av information till allmänheten. Utskottet framhöll vidare det i remissvarenoch mofionerna påtalade behovet av att få till stånd en organiserad oberoendekostrådgivning, byggd på vetenskapligt kunnande och erfarenhet. Utskottet ansågdet angeläget att den frågan skulle tas upp till diskussion iutredningsarbetet, men sade sig utgå från aft så skulle komma att ske. SoU1983/84:15 10 motion av samma innehåll som den nu aktuella motionen1983/84:2262 (s) avstyrktes härmed. Beträffande övriga motionsförslag hänvisadeutskottet till atf det pågående arbetet i huvudsak tillgodosåg motionärernasönskemål. Utskottet vill med anledning av de nu aktuella motionerna framhållavikten av fortsatta, överväganden i syfte att åstadkomma en bättre kunskap ochrådgivning om sambanden mellan kosten ocholika former av sjukdomar. Utskottetutgår från att utredningen om utformningen av en livsmedelspolifik övervägerfrågan och avger förslag under innevarande år. Enligt utskottets mening haremellertid ingenting framkommit som motiverar ett ändrat ställningstagande tillfrågan om ett initiativ från sida. Utskottet avstyrker därförsamtliga här behandlade motioner (motionerna 1983/84:624, 2262 och 2263). I mofion 1983/84:1619 av TommyFranzén m.fl. (vpk, s, m, c, fp) anförs bl. a. att upplysning om tobakensskadeverkningar bl. a. är en väg som bör nyttjas för att minska det totalatobaksbruket men att det står mycket litet medel fill förfogande för sådanupplysning. Mofionärerna begär atf en särskild hälsovårdsavgift om ett öre percigaretfpaket skall införas för bekostande av information mot tobakensskadeverkningar. I mofion 1983/84:2257 av MartinOlsson (c) och () framhålls bl. a. att det är vikfigt att ettsamlat åtgärdsprogram utarbetas för upplysning om tobakens skadeverkningar.Frågorna om tobakens skadeverkningar jämte behovet av statliga bidrag fillåtgärder bör, framhåller motionärerna, följas med intresse av regeringen, påvilken det ankommer att, om riksdagsbeslut fordras, framlägga förslag sommöjliggör erforderliga insatser och åtgärder. Motionärerna begär att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omvikten av insatser för upplysning om tobakens skadeverkningar. Frågor om åtgärder mot tobaksbrukethar behandlats av socialutskottet ända .