bet · G701SoU35 · 1983-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening bör inte riksdagsbehandlingen avdet kommande lagförslaget föregripas genom att redan nu uttalar sigom dess närmare innehåll eller tidpunkten för lagändringens ikraftträdande m.m. Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda aft vadsocialministern nu anfört om utbetalning av barnbidrag inte skall föranledanågot uttalande. Beträffande barnbidrag vid längretids utlandsvbtebe föreslog utskottet i betänkande SoU 1983/84:17 attriksdageri som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört.Riksdagen följde utskottet.. Utskottet uttalade - efter en utförlig redovisningav de komplicerade reglerna på området - följande (s.4). Utskottet delar den uppfattning somkommer fill uttryck i båda motionerna att nu gällande regler i lagen omallmänna barnbidrag kan leda fill otillfredsställande resultat i vissa fall avlängre utlandsvistelser. Det framstår som orättvist mot andra barnfamiljer ochdessutom som en misshushållning med allmänna medel om sociala förmåner visarsig utgå dubbelt och kanske med ansenligt belopp från såväl som annatland. Anknytningen till det skatterättsliga bosättningsbegreppet skaparfillämpningssvårigheter som knappast kan lösas helt annat än genom lagändring.Anvisningen att upphöra med utbetalningen kanifrågasättas från andra utgångspunkter. Den är inte knuten tillbosättningsbegreppet och saknar dessutom stöd i själva lagen. Utskottet anser mot bakgmnd av det anförda att det finnsskäl att göra en förutsättningslös översyn av hithörande regler i lagenom.allmänna bai-nbi-drag i syfte att skapa större enhetlighet och bättresamordning i förhållande till andra sociala förmåner, här och utomlands. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna. I kompletteringspropositionenansluter sig socialministern till utskottefs synpunkter och anför bl. a.följande (s. 8). För egen del instämmer jag iutskottets uppfattning att den nuvarande ordningen är otillfredsställande. Jagföreslår att bosättningsbegreppet i lagen om aUmänna barnbidrag fr. o. m. den 1januari 1985 ges den innebörd soih gäller enligt lagen om allmän försäkring.Det bör ske genom lagstiftning. Ur administrationssynpunkt är denna förändringav bosättningsbegreppet en stor fördel för försäkringskassorna ochriksförsäkringsverket. Liksom bör barnbidrag betalas ut för barn tillanställda i statens tjänst på utländsk ort. Det finns f. n. ca 6 000 barn för vilka försäkringskassaninnehåller barnbidrag med hänsyn till att de vistas i utlandet mer än sexmånader. Vid återflyttning till kan många av dessa barn enligtnuvarande tillämp- SoU 1983/84:35 20 ningha rätt till barnbidrag och eventuellt flerbarnstillägg retroaktivt. Uppgift omhur länge barnen vistas utomlands saknas men man kan på goda grunder anta atten stor del av dem är borta längre än . På grundval härav beräknar jagatt medelsbehovef minskar med ca 30 milj. kr. I flera motioner yrkas avslag på proposifionensförslag i denna del. I motion 1983/84:2949 av m. fl. (m) (yrkande1 delvis) erinras om utskottets ovannämnda uttalande i betänkande SoU1983/84:17, vari begärdes en förutsättningslös översyn av hithörande regler.Någon översyn har inte skett. Motionärerna - som inte utesluter att reglernabehöver ändras -anser därför att den föreslagna ändringen bör avslås dåkonsekvenserna inte kan överblickas. Regeringen får enligt mofionärernaåterkomma fill efter att ha fullföljt beslut. Liknandesynpunkter anförs även i motion 1983184:2931 av () och AnitaBråkenhielm (m), vari också yrkas avslag på propositionen i denna del.Motionärerna anför bl. a. att utskottets fidigare uttalande uttryckte en klarmedvetenhet om aft sakfrågan är komplicerad och att utredning behövs.Motionärerna nämner i anslutning härtUl flera grupper där man inte anser detgivet vilka regler som bör gälla beträffande rätten till barnbidrag vid längreutlandsvistelse. Ärendet är enhgt mofionärerna Ula förberett och förslaget böravslås. Äveni motion 1983/84:2956 av m.fl. (fp) och motion 1983/84:2937av tredje vice talman () och () kritiseraspropositionens förslag. I den förstnämnda motionen (yrkande 14 och 15 delvb)yrkas avslag på propositionen i förening med ett riksdagsuttalande till förmånför ett bibehållande av barnbidrag vid längre utlandsvistelser. a. att förslaget främst drabbar personer som arbetar med frivilligabistånds- och missionsinsatser i och att det för många familjerskulle omöjliggöra fortsatt sådant ideellt arbete. Även i den andra motionenbegärs eft riksdagsuttalande om bibehållande av nuvarande regler beträffandebarnbidrag vid utlandsvistelse. Även dessa motionärer tar upp situationen förmissionärsfamiljer och andra barnfamiljer som arbetar i biståndsarbete iu-länder. Ävenändring av reglerna för barnbidrag vid längre utlandsvistelser förutsätterformell lagändring (jfr ovan s. 19). Något lagförslag som kan antas ellerförkastas av har inte fogats till propositionen. Utskottet har i detföregående förklarat aft riksdagsbehandlingen av ett kommande lagförslag intebör föregripas genom att i förväg uttalar sig om lagändringensinnehåll, ikraftträdande etc. Utskottet anser sålunda inte att vadsocialministern i denna del anfört bör föranleda något uttalande. Medanledning av vad som anförs i motionerna vill utskottet i övrigt hänvisa tillsitt tidigare uttalande i betänkande SoU 1983/84:17. Ingenfing har framkommitsom motiverar en omprövning av detta ställningstagande. Frågan om rätten tillbarnbidrag för missionärer, biståndsarbetare m. fl. SoU 1983/84:35 21 emellertidinte föremål för övervägande i det fidigare ärendet. Regeringen bör vid sinafortsatta överväganden pröva och ta hänsyn till vad som framförts i ovannämndamotioner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Åldersgränsför bidragsförskott m. m. Anslag till bidragsförskott för /85har behandlats i betänkande SoU 1983/84:16, vari utskottet tillstyrkt ettförslagsanslag av 1 310 milj. kr. Anslagsbeloppef grundas på en beräkning avhur många barn som är berättigade till bidragsförskott enligt nu gällanderegler. Dessa innebär aft bidragsförskott utgår t. o. m. den månad barnetfyller . En18-årsgräns gäller också som huvudregel beträffande den familjerättsligaunderhållsskyldigheten mot barn. Om barnet går i skolaneller återupptar skolgången före fyllda , är föräldrarna underhållsskyldigaså länge skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller . Tillskolgång räknas studier i eller gymnasieskolan eller annanjämförlig grundutbildning (7 kap. 1 § andra stycket ). Ensamförälderkommitténhar i sitt betänkande (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn föreslagitatt bidragsförskott bör utgå till studerande som går i gymnasium,dock längst t.o.m. utgången av juni månad det år under vilket den studerandefyller . Förslaget motiveras med att man vill ge ensamförälderbarnenbättre ekonomiska möjligheter till gymnasiestudier. Ettsystem med olika åldersgränser har diskuterats tidigare i olika sammanhang. Bl.a. förordade socialpolitiska samordningsufredningen i sitt slutbetänkande (SOU1979:94) En allmän socialförsäkring, att det för ekonomiskt stöd tiU barnskulle gälla två åldersgränser; en högre för barn som studerar och en lägre förövriga barn. Flerbarnstilläggen är också konstruerade efter denna modell. Ikompletteringspropositionen förordar socialministern en höjning av nuvarandeåldersgräns för bidragsförskott såvitt avser studerande ungdomar. Ianslutning härtill föreslås en ökad medelsanvisning med 25 milj. kr. /85 jämfört med vad tidigare anvisat. Ikompletteringspropositionen framläggs emellertid infe några förslag tilländringar i lagen om bidragsförskott. Socialministern anför (s. 10) att fråganär lagtekniskt kompUcerad och att det behövs ytterligare lagteknisktberedningsarbete. Vidare utgick remisstiden för ensamförälderkommifféns förslagden . Socialministern har därför för avsikt att återkomma senare medförslag om den närmare utformningen av de aktuella ändringarna, som är avseddaatt kunna träda i kraft . Närdet gäller skälen för en ändring av åldersgränsen anför socialministernföljande (s. 6). 1" 1983/84. SoU1983/84:35 22 Det är enligt min mening viktigtaft det familjeekonomiska stödsystemet för tonåringar är uppbyggt så att defger motivation till studier. Def finns fortfarande en betydande snedrekryteringfill gymnasiestudier. Mot denna bakgrund är det olyckligt att bidragsförskottetkan upphöra innan de gymnasiala studierna avslutats. I likhet med kommittén förordar jag därför att den högstaåldersgränsen bör knytas till vad som gäller för studiebidraget inomstudiehjälpen, dvs. t. o. m. utgången av första kalenderhalvåret det år undervilket eleven fyller . Eft fortsatt bidrag skall alltså utgå längst t.o.m.juni månad def år eleven fyller . Denna åldersgräns överensstämmer ocksåmed vad som gäller för flerbarnstillägg för studerande. För Ukformighefensskull anser jag att i princip samma regler beträffande studier skall gälla somde som gäller för flerbarnsfillägg för studerande. Kostnaden för en förändring av åldersgränserna i enlighetmed vad jag anfört kan beräknas fill ca 50 milj. kr. vid nugällande basbelopp. Förändringen bör träda i kraft . I motion 1983/84:2956 av Jan-ErikWikström m.fl. (fp) yrkas avslag på proposifionens förslag i här aktuell del(yrkande 15 delvis). Avslagsyrkandet motiveras inte särskilt i motionen. Utskottet finner det för sin del välbetänkt att se överåldersgränserna för bidragsförskott när det gäller studerande ungdomar. Någotlagförslag som kan anta har emellerfid inte fogats tillproposifionen. Som utskottet ovan anfört bör inte riksdagsbehandhngen av defaviserade lagförslaget föregripas genom att redan nu uttalar sig omdess närmare innehåll, ikraftträdande m.m. Utskottet föreslår alltså att vadsom i denna del anförts i propositionen inte skaU föranleda något riksdagensuttalande. Mofion1983/84:2956 (fp) avstyrks såvitt nu är i fråga (yrkande 15 delvis). Utskottet kan vid sådantförhållande inte heller tillstyrka att redan nu anvisar ytterligaremedel för bidragsförskott. Behovet av ytterligare medel får prövas i sambandmed aft tar ställning fill def aviserade förslaget om ändring i lagenom bidragsförskott. Utskottet avstyrker av motsvarande skäl även det förslagtill ytterligare medelsanvisning som framläggs i motion 1983/84:2956 (fp) yrkande13 (jfr s; 24). Stöd till ensamstående adoptivföräldrar Bidragsförskott är konstruerat somett "förskott" på ett underhållsbidrag, en form av garanti för attett barn som inte vårdas av båda sina föräldrar skall få åtrninsfone ett visstbidrag , oavsett den frånvarande föräldems betalningsförmåga. Vadsom förskotterats skall i princip återbetalas av den som är underhållsskyldig,dock ej mer än upp till det fastställda underhållsbidragets belopp. Till följd av sin konstruktion har def ansetts attbidragsförskott infe kan utgå för barn som adopterats av en ensamstående. Detfinns i dessa fall ingen annan än adoptanten som är underhållsskyldig motbarnet. SoU1983/84:35 23 förhåller det sig självfallet om två makar adopterar ettbarn gemensamt och . I så fall gäller vanliga regler omunderhållsbidrag och bidragsförskott. Den svårare ekonomiska situationen för den som ensamadopterat eff barn har vid ohka tillfällen tagits upp i riksdagsmofioner frånaUa partier, vari bl. a. yrkats att bidragsförskotfslagens regler skallutsträckas tiU även dessa faU. Utskottet har genomgående avstyrktmofionsförslagen med hänvisning fill atf man inhämtat attensamförälderkommittén skulle komma att behandla frågan (senast i betänkandeSoU 1982/83:25 s. 11). I sitt betänkande Ensamföräldrarna och deras barn (SOU1983:51) har ensamförälderkommittén presenterat ett förslag fill lösning sominnebär att ett särskilt bidrag inrättas för barn som adopterats avensamstående. Det särskilda bidraget skall enhgt förslaget uppgå fill sammabelopp och i övrigt följa samma regler som bidragsförskott. Även har behandlat ett flertalmotioner om stödet till ensamstående adoptivföräldrar, med eller utan direktanknytning till kommitténs förslag. Samtliga motioner gav uttryck åt synen aftbarn som adopterats av någon ensamstående inte bör vara sämre ekonomisktställda än andra barn. Utskottetuttalade för sin del följande (SoU 1983/84:16 s. 6). Utskottet ansluter sig till dengrundsyn som kommer till uttryck i motionerna, nämligen att alla barn i Sverigebör ha rätt till ett likvärdigt, ekonomiskt grundskydd. Däremot kan möjligendiskuteras om det lämpligaste sättet att uppnå detta är att på ett eller annatsätt utsträcka de regler som gäller för bidragsförskott. Det kan sålundaerinras om att det inte endast är barn som adopterats av ensamstående som i dagvägras bidragsförskott. En sådan grupp är t. ex. de barn vars vårdnadshavare intevill medverka till att få underhållsbidrag eller faderskap fUl barnetfastställt. När det gäller barn som kommit till genom insemination uppkommerytterligare problem, vars lösning blir beroende av vilken reglering som väljssåväl i fråga om det juridiska faderskapet som om-de allmänna förutsättningarnaför verksamheten. Def kan mot denna bakgrund inte anses självklart vilkenlösning som bör väljas. Utskottet är för sin del inte berett att redan nu taställning i fråga om den närmare utformningen av ett särskilt stöd fillensamstående adoptivföräldrar och andra ensamma försörjare. Utskottetförutsätter emellertid att regeringen bereder den här aktuella frågan skyndsamtoch framlägger ett förslag för . I def sammanhanget kannämnas att den familjeekonomiska beredningsgrupp som arbetar inomregeringskansliet föreslagit införande av ett stöd motsvarandebidragsförskott till ensamstående adoptivförälder. Motionerna får anses besvarade genom vad utskottet nuanfört och avstyrks därför. I kompletteringspropositionenansluter sig socialministern tUl ensamförälderkommitténs principiella syn påfrågan och anför bl. a. följande. Även jag anser att stöd bör utgestill barn som adopterats av ensamstående. Utgångspunkten för samhällets stödär barnets bästa. SoU 1983/84:35 24 börorsaken till att en adoptivförälder är ensamstående inte avgöra om samhällsstödutgår eller inte. Kostnadernaför ett stöd med det innehåll jag här beskrivit kan beräknas till ca 3 milj.kr. vid gällande basbelopp. De nya reglerna bör träda i kraft den 1januari 1985. I motion 1983/84:2932 av () yrkasavslag på propositionen i vad avser införande av ett särskilt stöd motsvarandebidragsförskott till ensamstående adoptivförälder. Motionären - som i egenskapav ledamot i ensamförälderkommittén reserverat sig mot kommitténs förslag idenna del -anför bl. a. att man i rådande ekonomiska läge inte bör utökaantalet bidrag, att det alltid måste sättas en gräns någonstans för vilka somskall ha rätt till bidragsförskott samt att det är fel att stimuleraensamstående till att adoptera. Motionären anser vidare att konsekvenserna avförslaget inte belysts, vare sig i utredningen eller i propositionen. Utskottet har redan i betänkande SoU 1983/84:16 angett sin principiellainställning i fråga om stöd till ensamstående adoptivförälder. Något lagförslagi denna fråga har inte fogats till den nu framlagda propositionen utan avses bUframlagt senare med sikte på ikraftträdande . Utskottet har idet föregående uttalat att riksdagsbehandlingen av ett kommande lagförslag intebör föregripas genom aft i förväg uttalar sig om dess närmareinnehåll, ikraftträdande m. m. Utskottet - som i övrigt vill hänvisa tiU sittuttalande i samma fråga - anser därför inte att vad som i dennadel anförts i proposifionen bör föranleda något uttalande. Mofion 1983/84:2932 (m)avstyrks. Bidragtill anordnande av daghem och fritidshem Anslag till bidrag till barnomsorg ()för /85 har behandlats av utskottet i betänkande SoU 1983/84:18.Riksdagen anvisade för detta ändamål efter tillstyrkande av utskottet ettförslagsanslag av 6 515 milj. kr. Ikompletteringspropositionen föreslår socialministern att härutöveranvisar ett reservationsanslag av 100 milj. kr. för tillfälligt bidrag tillanordnande av daghem och fritidshem. Socialministern anför följande (prop. Statsbidrag utgår till driften av daghem ochfritidshem. fanns ett särskilt anordningsbidrag somunder uppgick till . per plats i daghem och fritidshem. Dettainnebar för en normal avdelning med 15 platser ett bidrag med . Därefter beaktas de ökade kapital tjänstkostnaderna i ställetvid beräkningen av driftbidraget. Den statliga långivningen sker medbostadslån. I övrigt finns inte något separat investeringsstöd. Dettidigare anordningsbidraget utgick i förhållande tiU antalet platser. I def nyastatsbidragssystem som gäller fr.o.m. har SoU 1983/84:35 25 platsbegreppetslopats och bidrag utgår per inskrivet barn i daghem och frifidshem. Dettillfälliga anordningsbidraget bör därför utgå per avdelning i nybyggda daghemoch fritidshem där byggnationen igångsätts efter men före den1 och avslutas . Bidraget bör utgå med300 . Jagföreslår att bidraget administreras av som har att fördela demedel som anvisats. Före igångsättningen av arbetena skall arbetsförmedlingenhöras. Bidrag bör sålunda utgå endast för projekt på orter där byggsysselsättningsbehovfinns. Jagföreslår att 100 milj. kr. avsätts för det fillfälliga anordningsbidraget. Jagberäknar att en nyproduktion av ca 330 avdelningar kan ske. Härigenom kan minst5 000 bam beredas plats i barnomsorgen. I flera motioner yrkas avslag på propositionensförslag i denna del. I motion 1983/84:2949 av m.fl. (m) yrkas delsavslag på propositionen (yrkande 1 delvb), dels att skall begäraförslag till nya statsbidragsregler för barnomsorgen med samma statsbidragsrättför enskilda förskolor som för kommunala och som även i övrigt uppfyller imotionen anförda krav (yrkande 7). Det senare yrkandet överensstämmer medyrkande 2 i motion 1983/84:2445 av samma motionärer, vilket behandlats avutskottet i betänkande SoU 1983/84:18. Utskottet avstyrkte då samtligamotionsyrkanden om ändringar i statsbidragssystemet för barnomsorgen bl. a.med att bidragen är utformade så att de främjar en fortsatt utbyggnad avförskole- och fritidshemsverksamheten och till att endast några månader dåförflutit sedan bidragssystemet antogs av (se SoU 1983/84:12). Utskottet,som dessutom vill hänvisa till att frågan om statsbidrag till alternativbarnomsorg behandlats ånyo så sent som i betänkande SoU 1983/84:31, kan inteheller nu se några skäl för att diskutera införandet av ett helt nyttstatsbidragssystem. Motion 1983/84:2949 avstyrks således i denna senare del(yrkande 7). Avslagpå propositionsförslaget yrkas också i motion 1983184:2941 av m.fl.(c) (yrkande 14). Motionärerna anför bl.a. att anordningsbidrag tidigare visatsig driva upp byggnadskostnaderna på ett oacceptabelt sätt. Enligtmotionärerna är det vidare angeläget att daghems- och fritidshemsutbyggnadenliksom sker i takt med den lokala efterfrågan på barnomsorg.Motionärerna hänvisar vidare till sina krav på ett rättvisarestatsbidragssystem för den kommunala barnomsorgen, vilket skulle ge utrymme fören stimulans av barnomsorgsutbyggnaden i former som de enskilda kommunerna bästkan utnyttja. Imotion 1983/84:2956 av m. fl. (fp) yrkas inte avslag påpropositionen men väl ett tillkännagivande från om att det föreslagnatillfälliga bidraget till anordnande av daghem och fritidshem inte begränsastill kommunala anläggningar utan utgår för alla typer av daghem och fritidshemsamt likformigt i hela landet (yrkande 16). Motionärerna anför bl. a. attriksdagen för tydlighets skull bör uttala att bidraget kan utgå också förprivata barnomsorgsanläggningar, vare sig de drivs i affärsmässigt SoU1983/84:35 26 syfte eller som t. ex. föräldrakooperativ. Mofionärernakan heller infe acceptera begränsningen till sysselsättningssvaga orter.Barnomsorge;ns syfte är att förbättra för barn och föräldrar, inte atf utgörabyggnadsprojekt, anför motionärerna. Propositionens förslag omtillfälligt anordningsbidrag till daghem och fritidshem beräknas möjliggöra ennyproduktion av 330 avdelningar. Härigenom kan minst 5 000 barn beredas platsinom barnomsorgen. Ufskoffef, som vill erinra om att vid upprepadetillfällen understrukit vikten av fortsatt utbyggnad av dag- och fritidshem,ser med tillfredsställelse att särskilda medel av avsevärd storlek föreslås bliavsatta för detta ändamål. De invändningar som framförs i motionerna anserutskottet inte bärande. Behovet av barnomsorg är stort i hela landet. Att ocksåsysselsättningsbehovet på orten beaktas när det gäfler prioriteringen mellanolika tänkbara projekt anser utskottet rimUgt. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 1983/84:2949 (m) yrkande 1 i motsvarande del och motion 1983/84:2941(c) yrkande 14. När det gäller de synpunkter på fördelningen av bidragetsom anförs i motion 1983/84:2956 (fp) kan utskottet som ovan framgått inteansluta sig till motionärernas synpunkt angående begränsningen tillsysselsättningssvaga orter. Beträffande frågan om bidrag till icke-kommunalaanläggningar fömtsätter utskottet att samma bedömningsgrunder komnfier attanläggas som när det gäller frågan om bidrag till driften av anläggningen.Motionsyrkandet avstyrks med hänvisning till det anförda (yrkande 16). 1. beträffandefortsatt familjepolitbkt reformarbete attriksdagen avslår motion 1983/84:1616, motion 1983/84:2078 yrkande 3, motion 1983/84:2445 yrkande 1 och motion 1983/ . 84:2949 yrkande 3, attriksdagen avslår motion 1983/84:2949 yrkande 6, 3. beträffandeindexreglering av dét allmänna barnbidraget attriksdagen avslår motion 1983/84:1638 yrkandena 1 och 2, 4. beträffandeändring av 1 § lagen om allmänna barnbidrag attriksdagen med bifall fill proposition 1983/84:150 bil. 2 mom. 1 i motsvarandedel och med avslag på motion 1983/84:2078 yrkande 1, motion 1983/84:2109yrkande 1 i motsvarande del, motion 1983/84:2941 yrkandena 12 och 13 imotsvarande del, motion 1983/84:2949 yrkande 1 i motsvarande del och motion1983/84:2956 yrkandena 10 och 15 i motsvarande del antar i propositionen föreslagenlydelse av 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. SoU1983/84:35 27 5. beträffande ändring av 2 a § lagen om allmännabarnbidrag attriksdagen avslår motion 1983/84:2078 yrkande 2, motion 1983/ 84:2109 yrkande 1i motsvarande del, motion 1983/84:2941 yrkande 13 i motsvarande del och motion1983/84:2956 yrkande 11, 6. beträffandeett temporärt flerbarnstillägg attriksdagen avslår motion 1983/84:2949 yrkandena 4 och 5, 7. beträffandeikraftträdandebestämmeber m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:150 bU. 2 mom. 1 i motsvarandedel och med avslag på motion 1983/84:2957 yrkande 4 antar i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidragi den mån def inte behandlats under mom. 3, 8. beträffandemedelsanvbning till Allmänna barnbidrag attriksdagen med bifall till proposition 1983/84:100 bil. 7 punkt C 1 ochproposition 1983/84:150 bil. 2 mom. 3 och med avslag på motion 1983/84:1638yrkande 3, motion 1983/84:2109 yrkande 1 i motsvarande del, mofion 1983/84:2949yrkande 2 och motion 1983/84:2956 yrkande 15 i motsvarande del till Allmännabarnbidrag för /85 anvisar ett förslagsanslag av 6 990 000 000kr., 9. beträffandemånadsvb utbetalning av barnbidrag attriksdagen med anledning av proposition 1983/84:150 bil. 2 mom. 10 beslutar attvad som anförts i propositionen inte skall föranleda något riksdagensuttalande, 10. beträffandebarnbidrag vid utlandsvistelse attriksdagen med anledning av proposition 1983/84:150 bil. 2 mom. 9 och motion1983/84:2931, mofion 1983/84:2937, motion 1983/84:2949 yrkande 1 i motsvarandedel och motion 1983/ 84:2956 yrkandena 14 och 15 i motsvarande del beslutar atfsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört, 11. beträffandeåldersgräns för bidragsförskott attriksdagen med anledning av proposition 1983/84:150 bil. 2 mom. 7 och med avslagpå motion 1983/84:2956 yrkande 15 i motsvarande del beslutar atf vad som anförtsi propositionen inte skall föranleda något uttalande, 12. beträffandemedelsanvbning till Bidragsförskott atfriksdagen avslår proposition 1983/84:150 bil. 2 mom. 5 och motion 1983/84:2956yrkandena 13 och 15 i motsvarande del,