bet · G701KU26 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:26 omvissa frågor på det författningspolitiska området I detta betänkande behandlarutskottet en rad motioner i författningsfrågor som väckts . Motionerna behandlar främst: - riksdagensbildande och upplösning Centrala förfatlningsfrågor, bl. a.frågan om mandatperiodens längd, den gemensamma valdagen,upplösningsinstitutet, regeringsbildningsproceduren och regeringensbeslutsformer, har behandlats av olika utredningar , senast avden s.k, arbetsgruppen för grundlagsfrågor. Arbetsgruppen upplöstes i januari1984, sedan man konstaterat att förutsättningar saknades för en reform isamband med val. Gruppen förordade emellertid att samtliga frågor sombehandlats av gruppen skulle föras över till en parlamentarisk kommitté somskulle ha till syfte att föreslå förbättringar av folkstyrelsens villkor. Medanledning av vissa motioner och under utskottsbehandlingen väcktautredningsyrkanden uttalar utskottet i belänkandet vissa önskemål om kommitténsarbetsuppgifter. Utskottet har valt att sammanfatta dessa önskemål underfyra huvudrubriker: Kontakternamellan väljare och valda Utskottet föreslår enhälligt attriksdagen i ett uttalande till regeringen ställer sig bakom de angivnaönskemålen. Motioner i vissa författningsfrågor som ej har samband meddet kommande utredningsarbetet behandlas också i betänkandet. Motionenangående uppgiftslämnandet till föreslås bli besvaradmed hänvisning till pågående utredningsarbete. Övriga motioner avstyrks. 1. utlandssvenskarnasrösträtt av m-, c- och fp-ledamöterna, 2. införandeav republik av vpk-ledamoten. 1 1983/84. Särskilt yttrande har avgivits beträffande 1. sambandetmellan mandat och parti av vpk-ledamoten, 2. tidpunkten för1983/avslutande av m-ledamöterna, 3. återinförandeav statsrådseden av i (m). 1983/84:295 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar att regeringsformens3 kap. 2§ skall ha följande lydelse: 2§ Rösträtt vid val till riksdagenfillkommer svenska medborgare. Den som icke har uppnått åldersenast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt.Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundvalav en före valet upprättad röstlängd. 1983/84:337 av m. fl. (vpk) I motionen yrkas 1. att riksdagenbeslutar att såsom vilande anta som Motionärernas förslag betecknade förslagtill lag om ändring i regeringsformen (se motionen), 2. att riksdagenbeslutar såsom vilande anta förslaget - i överensstämmelse med ovan föreslagenändring i regeringsformen 1 kap. 3 § - att successionsordningen skall upphöraatt gälla vid utgången av , 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om förslag till följdändringar i lagtexti övrigt och till reglering av andra förhållanden som kan föranledas av beslutom övergång till republik. 1983/84:517 av m.fl. (c) I motionen yrkas att beslutar uttala sig för attdet fortsatta utredningsarbetet på författningsområdet i fråga om skildavaldagar, mandattidens längd, valens förläggning, extra val ochfolkomröstningar skall ha den inriktning som angetts i motionen. 1983/84:583 av och (båda s) Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag till lagändring såatt ett vunnet mandat under hela valperioden knyts till resp. parti. 1983/84:741 av och (bådac) I mofionenyrkas att rekommenderar utskotten att ordna offentligautfrågningar i gamla första och andra kamrarna när så bedöms 1983/84:931 av () I motionen yrkas att beslutar att 3 kap. 2 §regeringsformen får följande lydelse: KU1983/84:26 3 2§ Rösträtt vid val till riksdagentillkommer svenska medborgare. Den som icke uppnått ålder senast påvaldagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Fråganhuruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundval av enföre valet upprättad röstlängd. 1983/84:936 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar om en ändring avvalkretsindelningen i för val till i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1983/84:1107 av i (m) 1 motionen yrkas att hos regeringen begär attden förutskickade grundlagsutredningen får i uppdrag att behandla även den imotionen angivna frågan (återinförande av statsrådseden). 1983/84:1117 av och (bådac) I motionenyrkas att hos regeringen begär utredning och förslag innebärandesådan ändring av regeringsformen att efter riksdagsval den nya riksdagenalltid får pröva frågan om statsminister. 1983/84:1121 av m. fl. (fp) I motionenyrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den aviserade utredningen om förändringar i grundlagen bör ges i uppdrag att avge förslag om a) avskaffande avden gemensamma valdagen för å ena sidan kommunfullmäktige- och landstingsvaloch å andra sidan riksdagsval, b) att i sambanddärmed fyraåriga mandatperioder för och de kommunala församlingarnainförs, c) ökat inslag avpersonval i enlighet med vad i motionen anförts, 2. attriksdagen antar följande lydelse av 4kap. 12 § Utskottet skall--- är närvarande. upplysningareller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt om minst entredjedel av utskottets ledamöter så begär. 1983/84:1373 av m. fl. (m) I motionen yrkas. 1. att riksdagenuttalar sig för att de i motionen angivna riktlinjerna bör ligga till grund förarbetet inom den nya författningsutredningen, 2. att riksdagenhos regeringen begär direktiv till utredningen i enlighet med vad som anförts idenna motion. 1983/84:1375 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att innevarande kommer att avslutas i enlighetmed 1 kap. 4§ riksdagsordningen, första meningen om icke synnerliga skälföreligger. KU1983/84:26 4 1983/84:1379 av Axel m.fl. (s) 1 motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en ny offentligförfattningskommitté och dess arbetsuppgifter. 1983/84:1381 av i (m) I motionen yrkas att begär regeringens medverkantill att klara regler utfärdas i det syfte som anges i motionen(uppgiftslämnandet till konstitutionsutskott). 1983/84:1383 av () och () Imofionen yrkas att beslutar om ändrad ordning för kontakt mellanriksdagen och statliga företag i enlighet med vad här anförts, 1983/84:1388 av (m) I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts skall beaktas i det föreståendearbetet med revision av grundlagen. Kortfattad redovisning av förslagen i motionerna bildande, upplösning m. m. I partimotioner från m (1373) ochfp (1121) samt i motion 517 av m. fl. (c) förordas övergångfill ett system med skilda valdagar för riksdagsval och kommunalval sanxtfyraåriga mandatperioder. I folkpartimotionen föreslås också ett ökat inslagav personval i valsystemet i enlighet med det förslag som personvals- ochvalkretsutredningen presenterade . Moderaternaförordar i sin partimotion en minskning av ledamotsantalet. Centermotionen ställer sig kritisk till regeringensbefogenheter att upplösa . Om möjligheten att anordna extra val skallfinnas kvar, vilket ifrågasätts av motionärerna, bör beslutanderätten ligga hosriksdagen. Denna inställning till upplösningsinstitutet delas inte avmoderaterna. Det kan enligt alltid uppkomma situationer då ettnyval ter sig som den naturliga upplösningen på en politisk kris. När detgäller reglerna för upplösningsinsfitutet anser att det börundersökas om inte fidsrymden mellan upplösningsbeslutet och nyvalet kannedbringas. För att undvika att det skall te sig mindre meningsfullt att utlysanyval nära inpå ett ordinarie riksdagsval föreslår att ett nyval,som äger rum mindre än före ordinarie val, skall leda tillatt detordinarie valet inställs, 1 centermotionen avvisas däremot tanken på s. k.flytande mandatperioder. Valdagarna skall enligt centermotionen vara fasta ochbestämda i författningen. Villkoren för rösträtt i riksdagsval behandlas imotionerna 295 av m.fl. (c) och 931 av (). Ibåda motionerna föreslås att rösträtten för svenska medborgare bosatta iutlandet grundlagsskyddas KU1983/84:26 5 genom borttagande av förbehållet om bosättning i riket i 3kap. Motion 583 av och (båda s)tar upp frågan om sambandet mellan mandat och parti vid allmänna val. Motionensyftar till en lagändring som skall förhindra att en person som valts in förett visst parti i eller annan beslutande församling under valperiodenbyter parti men ändå sitter kvar i församlingen på sitt f. d. partis mandat. Frågan om ändrad valkretsindelning i länbehandlas i motion 936 av m. fl. (m). Enligt den moderata partimotionen(1373) bör möjligheten för en minoritet att begära folkomröstning vidgas tillatt avse vissa noga avgränsade frågor som rör den enskildes fri- ochrättigheter. m. fl. (c) föreslår i motion 517 en översyn avfolkomröstningsinstitutet i syfte att ge det en mer stringent och användbarutformning. Enligt den moderata partimotionen(1373) bör arbete reformeras. Reformeringen bör ta sikte på att ökamöjligheten att snabbt anordna debatter i dagsaktuella frågor och att ökaaktiviteten när det gäller behandling av mer långsiktiga problemkomplex. a. ske genom införandet av s.k. urgent procedure, dvs. en möjlighet attomedelbart anordna en särskild debatt i ärenden som blivit aktuella. En vissförbättring torde enligt motionen också kunna uppnås genom en förändring avdebattreglerna. Talmannen bör ges befogenhet att i samråd med partigruppernabestämma omfattningen av vissa särskilt anordnade debatter i . Förslag om offentliga utskottsutfrågningar läggs fram ipartimotioner från m (1373) och fp (1121). Enligt motion 741 av BirgittaHambraeus och (båda c) bör utskotten anordna offentligautfrågningar i gamla första och andra kamrarna när så bedöms lämpligt. Klararegler för uppgiftslämnandet till begärs i motion 1381av i (m). Kontakterna mellan och statliga företag tas uppi motion 1383 av () och (). Enligt mofionärernabör de 18 särskilt utsedda riksdagsmännens uppgift att följa verksamheten vidStatsföretag och Svenska Varv överföras på näringsutskottet. () föreslår i motion 1375 att riksdagenbeträffande tidpunkten avslutande skall uttala attriksmötet skall avslutas före , om icke synnerliga skäl föreligger,och att detta uttalande skall ges regeringen till känna. 1* 1983/84. KU1983/84:26 6 kommunisternaåterkommer i en partimotion (337) fill förslaget om övergång till republik. motion (1379) av Axel m.fl. (s) förordas att den nyaförfattningsutredningen åläggs upgiflen att ompröva statschefens roll ocharbetsuppgifter. Motionärerna anser att kungens formella uppgifter, bl. a. atthålla konselj och vara ordförande i utrikesnämnden, bör skötas av en allmäntaktad, betrodd och folkvald person, t. ex. talmannen. (m) föreslår i motion 1388 att den nyautredningen skall ta upp frågan om en förstärkning av Konungens ställning.Enligt motionen bör uttrycket "statschefen" i regeringsformenersättas av "Konungen". Vidare bör monarken efter sedvanligakonsultationer utse regeringsbildare, hålla trontal vid öppnande,vara ordförande vid beslutskonseljer i vikfiga ärenden och formellt bli högstabefälhavare över rikets försvarskrafter. I en motion (1117) av () och () föreslås att det sker en prövning av frågan omregeringsbildare efter varje riksdagsval. Den nyvalda bör enligtmotionen efter det att den samlats få tillfälle att röstaom statsminister efter förslag från talmannen liksom vid övrigaregeringsskiften. i (m) föreslår att statsrådseden böråterinföras (motion 1107). Den moderata parfimotionen (1373)tar upp beslutsformerna inom regeringen. konstaterar atl någonreglering inte finns av denna fråga. När det gäller beslutsformerna i sambandmed riksdagsupplösning och extraval talar enligt motionen vissa skäl för att enreglering sker så alt icke osäkerhet kan komma att råda i sådana situationer. Grundläggande fri- och rättigheter m. rn. Enligt partimotion 1373 (m) bör detske en förbättring av minoritetsskyddet i . Minoritetsskydd börinföras i vissa frågor t. ex. frågor som rör den personliga integriteten,yttrandefriheten och informationsfriheten. Det kan också gälla lagförslag sominnebär vittgående förändringar i den enskildes rätt att disponera sin egendom.I sådana fall bör minoriteten ges möjlighet att få frågan uppskjuten över ettval. KU1983/84:26 7 Det konsfitutionellautredningsarbete som inleddes har lett fram till engrundläggande omgestaltning av författningen i vårt land. Genom den s. k.partiella grundlagsreformen (1968-1969) ersattes tvåkam-marsystemet med enenkammarriksdag. Valen till enkammarriksdagen skulle hållas vart tredje årsamtidigt med de kommunala valen. Ett nytt s. k. riksproportionellt valsysteminfördes. Reformen innebar vidare att parlamentarismen inskrevs iförfattningen genom att fick möjlighet att riktamisstroendeförklaring mot statsråd. I samband med enkammarriksdagens införandeövergick också från ett utskottssystem som baserades på riksdagensstatsrättsliga funktioner till den nuvarande ämnesin-deladeutskottsorganisationen. Reformarbetet fullföljdes genom den nya regeringsformensom antogs . Härvid fastställdes nya regler för bl. a.statschefens roll, proceduren vid regeringsbildning och skyddet av degrundläggande fri- och rättigheterna. Efter den nya regeringsformensantagande har utredningsarbetet på det konstitutionella området i huvudsakföljt två linjer. Den ena linjen har lett till en successiv förstärkning avfri- och rättighetsskyddet i författningen. Genom beslut utvidgades ochfördjupades skyddet för fri- och rättigheterna. Ett annat beslut år 1979innebar bl. a. att en minoritet i kan åstadkomma att ett förslag omrättighetsbegränsande lagstiftning uppskjuts och att engrundlagsändring underkastas beslutande folkomröstning i samband med val tillriksdagen. Genom beslutet utvidgades också lagrådsgranskningen och inskrevslagprövningsrätten i regeringsformen. Den andra linjen i utredningsarbetet har gällt de centralafrågorna i den partiella grundlagsreformen: valsystemet, den gemensammavaldagen, mandatperiodens längd, parlamentarismen och arbetsformer.I samband med att den nya författningen antogs tillkom utredningen om ändradvalkretsindelning och ökat inslag av personval vid val till samt denav talmanskonferensen tillsatta utredningen för en allmän översyn av riksdagensarbetsformer. I personvals- och valkretsutredningen vars arbeteavslutades förordade utredningens borgerliga majoritet ett personval avbelgisk modell samt vissa ändringar i valkretsindelningen i storstadsområdena.Socialdemokraterna i kommittén ville ha fortsatt utredning av bl, a.valkretsindelningen. Kommitténs arbete har ej lett till lagstiftning. arbetsformsutredning som var verksam åren1974-1979 lämnade under dessa år förslag i en rad mer avgränsade frågor om bl.a. KU1983/84:26 8 arbetsplanering, års- och veckorytmen iriksdagsarbetet, debattreglerna, utskottsorganisationen samt riksdagensrevisorers organisation. Förslagen har i huvudsak antagits av . avslutande har frågan rörande arbetsförhållandena iriksdagen behandlats av en arbetsgrupp inom . Pågruppens förslag prövas i kammaren ett system med samtidigavoteringar om flera betänkanden från samma utskott. Arbetsgruppen har ocksåförberett utskottets behandling av vissa motioner i arbetsformsfrågor och ettförslag från en av talmanskonferensen tillsatt utredning om utskottsindelningenoch ärendefördelningen mellan utskotten. Utredningens förslag ledde fill enviss ärendeomfördelning mellan utskotten i arbetsutjämnande syfte. fillsattes den s. k. grundlagskommittén föröversyn av vissa centrala författningsfrågor. I det betänkande som kommitténlade fram föreslog den borgerliga majoriteten att skilda valdagar förriksdagsval och kommunalval skulle införas och att mandatperioderna skulleförlängas till . Någon ändring i möjligheterna att anordna extra val ochbeträffande formerna för regeringsbildningen föreslogs inte av kommitténsmajoritet. De socialdemokratiska ledamöterna ansåg att kritiken mot dengemensamma valdagen var överdriven. Enligt deras mening krävdes mer arbete ochanalys innan tiden var mogen för att ta ställning till de framlagda förslagen.I avvaktan härpå var socialdemokraterna beredda att beträffandeupplösningsinstitutet medverka till att införa ett system enligt vilket ettextra val som hålls mindre än före nästa ordinarie valmedför att detta val ställs in. De socialdemokratiska ledamöterna ansåg ocksåatt omröstningarna om talmannens förslag till statsminister borde slopas. Ävenvpk-representanten reserverade sig. Han förordade att ordningen med gemensamvaldag och treåriga mandatperioder skulle bibehållas. Enligt vpk-reservationenborde vidare omröstningen om statsminister utvidgas till att omfattaregeringens partimässiga sammansättning och program i stort. På inbjudan av statsministern hölls under hösten 1981överläggningar i författningsfrågorna mellan företrädare för de femriksdagspartierna. Vid dessa överläggningar konstaterades att förutsättningarnasaknades för att ta definitiv ställning i de grundläggande författningsfrågordär grundlagskommittén var splittrad. Det arbete som kommittén hade inlettskulle emellertid fortsätta med sikte på att möjliggöra en reform som riksdagenkunde ta ställning till i anslutning till val. Beredningen skulle skei en arbetsgrupp under ledning av justitieministern och med deltagande avföreträdare för de fem riksdagspartierna. De frågor som i första hand skulletas upp var den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd,upplösningsinstitutet, regeringsbildningsproceduren och regeringens beslutsformer. Under sitt fortsatta arbete kom arbetsgruppen in på en radandra författningsfrågor som hade samband med huvudfrågorna. Bland dessa kannämnas ökade möjligheter att anordna folkomröstning, förstärkt skydd för KU1983/84:26 9 en riksdagsminoritet, vitalisering av riksdagensarbetsformer och slopande av 4-procentsspärren vid riksdagsval. Vid ett sammanträde konstateradearbetsgruppen att förutsättningar saknades för att lägga fram förslag tilländringar i de författningsfrågor som gruppen hade arbetat med. Denna bedömninggrundade arbetsgruppen på frågornas komplexitet och den tid som enligtgrundlagen behövs för att lägga fram förslag års val. Gruppenförordade emellertid att samtliga frågor som behandlats av gruppen skulle förasöver till en parlamentarisk utredning som skulle ha till syfte att föreslåförbättringar av folkstyrelsens villkor. Enligt utskottets uppfattning är detangeläget att utredningsarbetet på författningsområdet fortsätts på det sätt somarbetsgruppen har föreslagit. Under allmänna motionstiden väcktes en rad motioner iförfattningsfrågor, flera av dem med direkta yrkanden om att de i motionernaberörda frågorna skulle hänskjutas till den nya kommittén. I samband medutskott-sbehandUngen har frågorna i dessa motioner hänförts till en av trekategorier. Till den första kategorin hör sådana frågor som enligt utskottetsmening bör behandlas av den kommande utredningen. Dessa frågor hör hemma främstinom ämnesområdena bildande och upplösning, folkomröstningsinstitutet,riksdagsarbetet, regeringsbildningen och regeringens arbetsformer. Dessafrågor, tillsammans med vissa utredningsyrkanden som tagits upp underutskottsbehandUngen, behandlas under rubriken . Utskottet villi sammanhanget betona att det är regeringens sak att utfärda direktiv tillkommittén. Därvid kan det självfallet finnas anledning för regeringen att gekommittén även andra arbetsuppgifter än dem som utskottet i det följandeförordar. Den andra kategorin innehåller sådana motioner somföreslås bli avgjorda i sak redan nu utan ytterligare utredning. Dessa rör i deflesta fall ovannämnda ämnesområden. Utskottet behandlar dessa motioner i ettavsnitt med . Till den tredje kategorin har hänförtsfrågor som utskottet senare kommer att föreslå att uppskjuta fill1984/. Dessa frågor gäller ämnesområdena grundläggande fri-ochrättigheter, normgivningen samt statsstyrelsen under krig och krigsfara. Som framgått av det föregående harsedan antagandet av den nya regeringsformen ett omfattande utredningsarbetebedrivits på det konstitutionella området. Till viss del, framför allt när detgäller skyddet för grundläggande fri- och rättigheter, har också förändringargenomförts. I andra delar, bl. a. i fråga om mandatperiodens längd och dengemensamma valdagen och därmed sammanhängande frågor, har den enighet mellanpartierna som allmänt anses vara en nödvändig förutsättning för positiva beslutpå detta område, inte förelegat. För utskottet står det klart att det f. n. KU1983/84:26 10 är svårt att komma fram längs de linjer som hittillsprövats i utredningsarbetet. är det enligt utskottets uppfattningangeläget att man försöker förbättra folkstyrelsens villkor. Utskottet anserdärför att det fortsatta utredningsarbetet bör bedrivas från delvis nyautgångspunkter. Det bör betonas att vad utskottet uppnått enighet om äratt vissa frågor skall utredas. Detta har skett i full insikt om att önskemålenom förändringar delvis utgår ifrån skilda sätt att se på vad som bör ingå i enförfattningsreform. Det blir kommitténs uppgift att söka finna en gemensamnämnare för de från partierna framförda önskemålen. Utskottet har valt att sammanfatta de synpunkter påkommitténs arbetsuppgifter som framförts i motioner och underutskottsbehandlingen under fyra huvudrubriker: En angelägen uppgift för kommittén bör enligt utskottetvara att utreda förutsättningarna för förbättrade kontakter mellan väljare ochvalda. 1 en modern representativ demokrati som den svenska fullgörriksdagsledamöterna två roller som har nära samband med varandra. Till den enarollen är att hänföra arbetet i och dess utskott, partigrupperna ochde uppgifter som följer av ledamotskap i t. ex. utredningar och centralastatliga organ. Den andra rollen innefattar uppgiften att hålla kontakt med denegna valkretsen och den egna partiorganisationen. Båda dessa roller är enligtutskottets uppfattning utomordentligt viktiga. På grund av riksdagsarbetetsuppläggning är det emellertid under stora delar av året svårt för riksdagsledamöternaatt få fillräcklig tid för den politiska verksamheten utanför . Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att ökaledamöternas möjligheter till utåtriktade kontakter. Detta bör åstadkommasgenom en effekfivisering av riksdagsarbetet. I utredningsarbetet bör ingå att undersöka om detta syftekan nås genom en förändring av arbetsschemat i . Härvid bör såvälårsrytmen som veckorytmen studeras. Vidare bör det förslag att minskaledamotsantalet som lagts fram behandlas av utredningen. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att avsiktenär att verksamheten inom utskottets arbetsgrupp för frågor som rör riksdagensarbetsförhållanden skall fortsätta. I gruppen kan mer avgränsade frågor pådetta område tas upp fill behandling. Två olika vägar att förstärka kontakterna mellan väljareoch valda diskuterades inom personvals- och valkretsutredningen - ett ökatinslag av personval och mindre valkretsar. Utredningen tog fram ett grundligtmaterial i båda dessa frågor. Den borgerliga majoritetens förslag avsågfrågorna om personval och valkretsindelningen i storstadsområdena. Densocialdemokrafiska reservationen förordade fortsatt utredning av bl. Enhgt utskottets uppfattning år det lämpligt att den nyakommittén behandlar dessa frågor. uppfattning bör kommittén även behandla reglerna för KU1983/84:26 11 inkallande av ersättare för ledig riksdagsledamot. Dessaregler har varit i kraft och en utvärdering av de erfarenhetersom gjorts bör nu komma till stånd. Även på nivå finns behovet att öka kontakternamellan väljarna och de valda. Det har hävdats att problemen på denna nivåförsvåras av systemet med gemensam valdag för riksdagsval och kommunala val.Den gemensamma valdagen skulle medföra att de kommunala frågorna och partiernasagerande på de lokala och regionala planen ofta kommer i skymundan ivalrörelserna. Förutsättningar för utbyte av information mellan förtroendevaldaoch medborgare skulle därför förbättras om kommunalvalen ägde rum skilda frånriksdagsvalen. Mot s. k. rena kommunalval har dock invänts att valdeltagandetförmodligen skulle minska. Erfarenheterna från andra länder anses peka i denriktningen. Vidare skulle även vid kommunalval i denna form rikspolitiskafrågor få en framskjuten roll i valrörelserna.