bet · G701KU30 · 1983-12-31 00:00:00 — hardet emellertid kommit att betraktas som naturUgt att även månadtas i anspråk för riksdagsarbetet, och avslutning har alltmerförskjutits mot den i författningen angivna yttersta gränsen, den 15 juni.Denna utveckling är i många avseenden olyckUg. Enligtföreliggande planer skall /84 hållas i byggnaderna påHelgeandsholmen. Överflyttningen, som blir komplicerad och tidskrävande, skerför vissa enheter , och den huvudsakliga inflyttningenpåbörjas . Detta förhållande utgör enligt min mening en ytterligareanledning att nu göra ett försök att återgå till den ordning som författningsenligtär den normala, nämligen att avslutas . Om dettaskall bU möjligt krävs kraftfulla insatser av både riksdag och regering. Ennödvändig förutsättning är att riksdagsordningens tidsfrister för avlämnande avpropositioner hålls. För att riksdagsarbetet skall kunna bedrivas snabbt ocheffektivt är det vidare ytterst angeläget att propositionerna fördelas överhela sessionen och inte koncentreras till de i riksdagsordningen särskiltangivna tidpunkterna, . Speciell betydelse för riksmötetslängd har givetvis kompletteringspropositionen som, om hinder ej möter, skallavlämnas före utgången av april månad. Kompletteringspropositionen har underde senaste riksmötena avlämnats den 28 eller . Jagvore tacksam om Du ville medverka till att propositionerna avlämnas i sådan tidatt /83 kan avslutas . KU 1983/84:30 270 Ibrev till Dig bad jag om Din medverkan till attpropositioner avlämnades i sådan tid att kunde avslutas tidigare änunder de närmast föregående åren. Resultatet av denna vädjan blev mycket gott.Avslutningen skedde , alltså än 1982. Numåste jag tyvärr åter föra propositionsavlämnandet på tal. Av de 14propositioner, som enligt statsrådsberedningens förteckning skulle haavlämnats till , väntar vi alltjämt på 8. Utskotten har vidareinhämtat från respektive departement att även i fortsättningen måsteräkna med åtskilliga förseningar och framför allt att det blir en anhopning avpropositioner vid de i riksdagsordningen särskilt angivna tidpunkterna, den 10och . Sex utskott har av dessa skäl meddelat att risk föreligger attnågot ärende kan komma att bordläggas så sent att kammarbehandlingen skerförsta veckan . anger att även veckan efter ,dvs. , kan behöva tas i anspråk för kammarsammanträden. Motbakgrunden av dessa alarmerande rapporter har talmanskonferensen den 8 februariuttalat att utskotten måste inrikta sin planering på att årets skallkunna avslutas allra , dagen före pingstafton. Detförutsätter emellertid att propositionerna inte fördröjs. Specielluppmärksamhet måste ägnas åt kompletteringspropositionen och den propositionsom föranleds av överläggningarna om de nya jordbrukspriserna under budgetåret1984/85. Jagär därför tacksam om Du även viUe medverka till att propositionernatillställes utan försening och i görligaste mån fördelas över helaperioden för propositionsavlämnande. KU 1983/84:30 271 Bestämmelser om kungörande av vissa lagar och vissaandra författningar finns bl. a. i 8 kap. 19 § regeringsformen (RF), i lagen(1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar (omtryckt i SFS1982:1254) och i författningssamlingsförordningen (1976:725, omtryckt1977:952). Enligt8 kap. 19 § RF skall beslutad lag utfärdas av regeringen utan dröjsmål ochkungöras så snart det kan ske. Även förordningar skaU kungöras så snart det kanske, om inte annat föreskrivs i lag. Lagenom kungörande av lagar och andra författningar är tillämplig på författning sombeslutats av , regeringen eller kyrkomötet eller myndighet underriksdagen eller regeringen. Enligt 3 § skall för kungörande av författningarfinnas SFS, författningssamling, författningssamlingar förcentrala myndigheter, författningssamlingar för förvaltningskontoroch för förvaltningsmyndigheter under och en författningssamling förvarje län. Författning som utfärdats av regeringen skall enligt 4 § förstastycket i princip kungöras i SFS. Om det blir lättare att överblicka författningsmaterialeteller andra särskilda skäl föreUgger, får regeringen enligt 4 § andra stycketbestämma att en viss regeringsförfattning skall kungöras i någon annan angivenförfattningssamling. Genom ett tillägg som beslutats (prop.1979/80:120, KU 1979/80:47, rskr 1979/80:271, SFS 1980:153) får regeringen, omsynnerliga skäl föreligger, bestämma att en sådan författning skall kungöras inågon annan angiven pubUkation. Utskottet underströk i sitt betänkande viktenav att denna möjlighet tillämpas synnerligen restriktivt. Enligt 4 § tredjestycket kan regeringen, om utomordentliga förhållanden gör det påkallat,bestämma att en viss författning skall kungöras på annat sätt än som anges iförsta stycket, t. ex. genom att tas in i en pubUkation som inte har karaktärenav författningssamling eller genom meddelanden i radio och TV. Med utomordentligaförhållanden menas krig, arbetskonflikt eller andra extraordinära situationersom gör det omöjligt att få en författning utgiven i vanlig ordning (prop. 1975/76:112s. Enligt 13 § skall av författning framgå när den träder i kraft. Närmarebestämmelser om kungörande i SFS och andra författningssamlingar finns iförfattningssamlingsförordningen. Enligt 4 § förordningen utkommer SFS varjevecka, om inte särskilda skäl föranleder annat. Om regeringen har utnyttjat sinmöjlighet att kungöra författning i annan författningssamling än SFS eller inågon annan pubUkation, skall enligt 5 § en notis om detta införas i SFS såsnart det lämpligen kan ske. Utredningenom författningspublicering föreslog i sitt betänkande (SOU 1970:48) SvenskFörfattningssamling att i lagen om kungörande av lagar och andra författningarskulle tas in en bestämmelse av innebörd att författning. KU 1983/84:30 272 ominte annat framgick av den, skulle träda i kraft efter det att dengetts ut från trycket. Departementschefen (prop. 1975/76:112) framhöllemellerfid att det i författningar som tas in i SFS regelmässigt på något sättanges när författningen träder i kraft. Den fyraveckorsregel som gällde dåingen annat angavs hade enligt departementschefen spelat ut sin roll och bordedärför upphävas. I stället borde med avseende på alla författningar föreskrivasi lag att det skall framgå av författningen när den träder i kraft. En sådanordning var enligt departementschefen väl motiverad från rättssäkerhetssynpunkt. Vidriksdagsbehandlingen underströks i flera motioner vikten av att en författningkan nå sina adressater före ikraftträdandet. Med anledning häravuttalade (KU 1975/76:51 s. 8) följande: Utskottet kan instämma med motionärerna när detgäller vikten av att planeringen av författningsutgivningen sker med beaktandeav informationsfrågorna. Som allmän riktlinje bör härvid gälla att enförfattning skaU träda i kraft först efter erforderligt rådrum för informationom författningens innehåll m. m. Utskottet förordar att planeringen av arbetetmed nya lagar och andra författningar sker med utgångspunkt i att om möjligtminst bör förflyta mellan en författnings kungörande och dessikraftträdande. Är detta ogörligt bör helst åtminstone skiljakungörandet och ikraftträdandet. Kortare tid än bör endast kunna kommai fråga i undantagsfall. TiU de absoluta minimikraven hör att en författningskall kungöras på ett sådant sätt att möjlighet föreligger för envar som berörsav författningen att ta del av författningens innehåll innan den träder ikraft. sålunda uttalat gav regeringen till känna (rskr1975/76:362). Statsrådsberedningen har i en den 6 december 1976dagtecknad promemoria om rutinerna vid handläggningen av regeringsärendenam.m. beträffande ikraftträdandetiden förklarat sig förorda att den då gällandeallmänna minimitiden av mellan kungörandet (dvs. utkomstdagen fråntrycket) och ikraftträdandet förlängs med och understrukitatt denna "tvåveckorsfrist" skall anses som en minimitid. Om möjligtborde tiden vara längre och - Uksom - ikraftträdandet sättas till enbestämd dag. 11976/77års granskningsbetänkande (KU 1976/77:44) framhöll utskottet att behovet avinformation om en författning självfallet varierade beroende på ämnet förförfattningen. Så t. ex. pekade utskottet på att s. k. beredskapslagar, t. ex.förordnande om prisstopp, för att vara effektiva måste ges omedelbar verkan ochatt detsamma ibland kunde vara förhållandet med skattelagstiftning. I vissafall var vidare informationsfaktorn mindre betydelsefull. Detta var t. ex.fallet med ändringar i verksinstrukfioner och liknande förordningar. Utskottetunderströk slutligen vikten av att en så obestämd ikraftträdandebestämmelse somatt frågan överlämnas till regeringens KU 1983/84:30 273 avgörandeinte kom fill användning annat än i undantagsfall och när det av alldelesspeciella skäl var motiverat. I1977/granskningsbetänkande (KU 1977/78:35) konstaterade utskottet bl. a.att den av statsrådsberedningen rekommenderade tvåveck-orsfristen mellanutgivning och ikraftträdande hade iakttagits för merparten av författningarna.Drygt 20 % av författningarna hade dock utkommit än föreikraftträdandet. Detta föranledde utskottet att understryka vikten av attinformationskravet tillgodosågs genom att erforderlig tid fick förflyta mellanutgivningen och ikraftträdandet. 11978/79års granskningsbetänkande (KU 1978/79:30) noterade utskottet att nästan enfjärdedel av författningarna utkommit från trycket ellerkortare tid före ikraftträdandet. Detta kunde enligt utskottet inte ansestillfredsställande. Utskottet förutsatte att man inom skulleöka ansträngningarna att följa de rekommendationer som utfärdats avstatsrådsberedningen, nämligen att en fidsrymd av mellanutkomstdagen och ikraftträdandet i princip skall betraktas som en minimitid. I1979/granskningsbetänkande (KU 1979/80:50) konstaterade utskottet attnågon förbättring inte skett i förhållande till föregående år när det gällerantalet författningar som utkommit från trycket senare än föreikraftträdandet. Av 1 212 publicerade författningar hade 405 utkommit senare före ikraftträdandet. Omkring 280 av dessa eller närmare enfjärdedel av det totala antalet hade utkommit före ikraftträdandeteller . Utskottet underströk därför ånyo kraftigt vikten av att i principminst får förflyta mellan en författnings publicering och dessikraftträdande. Vid granskningen hade vidare noterats några fall där det inteframgick när författningen träder i kraft. Utskottet framhöll med anledninghärav det angelägna i att beträffande samtliga författningar iakttas bestämmelsenom att det skall framgå av en författning när den träder i kraft. I1980/granskningsbetänkande (KU 1980/81:25) konstaterade utskottet attnågon nämnvärd förbättring inte skett i förhållande till föregående år när detgäller författningar som kommit ut från trycket senare än föreikraftträdandet. Av 1 143 utgivna författningar hade 349 utkommit från trycketsenare än före ikraftträdandet. Av nämnda författningar hade ca 240utkommit före ikraftträdandet eller . Rättschefen istatsrådsberedningen påpekade i samband med granskningen att det beträffandeförfattningar som varit beroende av riksdagsbeslut i många fall inte varitmöjligt att utfärda författningen med större tidsmarginal i förhållande tillikraftträdandet beroende på att beslut kommit alltför sent.Utskottet noterade med anledning-av påpekandet att det bland de 349författningar som utkommit senare än före ikraftträdandet fanns 97lagar och 47 förordningar beträffande vilka hänvisning skett tillriksdagsbeslut. Utskottet uttalade vidare att det inom bordegöras ökade ansträngningar för att minska 1& 1983/84. Rättelse: S. 274, rad 23 Står: 448 Rättat till: 446S. 274, rad 37 Står: 296 Rättat till: 294 KU 1983/84:30 , 274 förseningeni författningsutgivningen samt att det av rättschefen i statsrådsberedningengjorda påpekandet skulle tas upp i kommande års granskning. Utskottetunderströk därvid att denna fråga i hög grad hängde samman med tidsplaneringenav propositionsavlämnandet. I1981/granskningsbetänkande (KU 1981/82:35) anförde utskottet bl. Utskottetkonstaterar att det inte skett någon förbättring i förhåUande till föregåendeår när det gäller antalet författningar som kommit ut från trycket senare före ikraftträdandet. Av de 1 374 författningar som publicerats iSFS har 426 utkommit senare än före ikraftträdandet.Bland dessa författningar finns 137 lagar. Utskottet har inte underlag för enbedömning i vilken utsträckning förseningarna i dessa fall kan bero påförseningar i riksdagsarbetet eller på för sent propositionsavlämnande.Flertalet av författningarna är dock förordningar som regeringen utfärdat.Enligt utskottets mening kan i detta hänseende förbättringar iförfattningsutgivningen uppnås genom ökade ansträngningar inomregeringskansliet. Iett par fall har konstaterats att det inte av författningen framgått när denträder i kraft. Utskottet vill därför på nytt erinra om att det alltid av enförfattning skall framgå när den träder i kraft. Under1983 publicerades 1 127 författningar i SFS. Av underbilaga till denna PMframgår vilka författningar som utkommit senare än föreikraftträdandet. Bilagan upptar 446 författningar. Omkring 230 av dessa eller före ikraftträdandet eller efter denna tidpunkt. Blandde författningar som utkommit senare än före ikraftträdandet finns152 lagar. Utfärdande och tryckning av flertalet av dessa lagar kan antas haskett så snabbt som det varit praktiskt möjligt. I ett fall föreligger dock enavsevärd fördröjning. Det gäller lagen (1983:11) om ändring i lagen (1979:54)om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja tillkomst ochutveckling av tillverkande företag i . Riksdagsskrivelsen (1981/82:269)av expedierades . Lagen utfärdades emellertidförst , varvid angavs att den skulle träda i kraft en veckaefter den dag då den utkommit från trycket. Författningen kom ut från trycketden . Antaletregeringsförfattningar som utkommit senare än föreikraftträdandet uppgår fill 294. Hänvisningtill riksdagsbeslut har skett i 77 fall. Därutöver torde ett relativt stortantal förordningar ha anknytning till riksdagsbeslut utan att detta framgår avhänvisning. Antalet förordningar som utkommit från trycket som lag isamma ämne, utan att hänvisning gjorts till riksdagsbeslut, och där ett direktsamband mellan lagen och förordningen således kan antas föreligga, uppgår tillca 25. Bland övriga ca 200 förordning-arförekommer sådana beslut av regeringendär det ofta inte varit möjligt att KU 1983/84:30 275 iakttasärskilda tidsfrister för ikraftträdandet, t. ex. förordningen om prisstoppoch storleken av det s. k. basbeloppet. Beträffandetre författningar, förordningen 1983:479 om militär medverkan i civil verksamhet,förordningen 1983:480 om rikets indelning i militär-och civilområden m. m. samtförordningen 1983:481 om vad som avses med försvarsmakten och krigsman, harangetts att förordningarna träder i kraft efter den dag då de kommitut från trycket men att de skall tillämpas från och med den 1 juni 1983.Förordningarna kom ut från trycket . I den sistnämnda avförordningarna föreskrivs att vissa personer skall anses som krigsmän enligtbrottsbalken. Förordningen innebär i förhållande till de regler som tidigaregällt att viss civilmilitär personal undantas från tillämpningsområdet för bl.a. en straffbestämmelse i . I relativt många fall har ingen bestämddag för ikraftträdandet angetts. I stället har föreskrivits att författningenskall träda i kraft ett visst antal veckor efter det den kom ut från trycket.Beträffande ett tiotal lagar har angetts att de skall träda i kraft den dagregeringen bestämmer. Regeringenhar enligt de notiser som införts i SFS i 145 fall utnyttjatmöjUgheten att kungöra regeringsförfattningar i annan författningssamling änSFS. MöjUgheten att, när synnerUga skäl föreUgger, kungöraregeringsförfattningar i annan publikation än författningssamling synes inte hautnyttjats . KU 1983/84:30 276 Förteckningöver författningar i SFS som utkommit från trycket senare än två veckorföre ikraftträdandet Utkomfrån trycket Nr i SFS Antal 13dagar före ikraftträdandet 392, 722, 723, 916, 917, 918, 16 919, 920, 921, 922, 923,924, 925, 933, 935, 936 12dagar före ikraftträdandet 276, 277 2 11dagar före ikraftträdandet 510, 511, 513, 514, 515, 516, 39 517, 518, 519, 520, 521, 522, 523, 524, 525, 526, 527, 528, 529, 530, 531, 535, 773, 774, 775, 776, 777, 937, 938, 940, 941, 942, 943, 944, 945, 946, 947, 948, 949 10dagar före ikraftträdandet 109, 111, 112, 113, 536, 537, 48 538, 539, 540, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 548, 549, 550, 551, 552, 553, 554, 555, 556, 557, 558, 559, 560, 561, 562, 563, 564, 565, 566, 567, 568, 569, 570, 571, 572, 573, 574, 575, 576, 577, 951, 952 9dagar före ikraftträdandet 579, 580, 581, 582, 583, 584, 78 586, 589, 590, 591, 592, 593, 594, 595, 596, 597, 598, 599, 600, 601, 602, 603, 605, 608, 609, 610, 611, 612, 613, 614, 615, 743, 860, 861, 864, 953, 955, 956, 958, 959, 960, 961, 962, 963, 964, 965, 966, 967, 969, 970, 971, 972, 973, 974, 975, 976, 977, 978, 979, 980, 981, 982, 983, 984, 985, 986, 987, 988, 989, 990, 991, 992, 993, 994, 995, 996, 997, 998 8dagar före ikraftträdandet 143, 144, 145, 616, 617, 618, 36 619, 620, 621, 622, 623, 624, 625, 626, 627, 628, 629, 630, 631, 632, 633, 634, 635, 636, KU 1983/84:30 6dagar före ikraftträdandet före ikraftträdandet 637, 638, 639, 640, 641, 642, 643, 644, 645, 646, 648, 894 3, 8, 11, 55, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 71, 75, 79, 106,151, 205, 219, 220, 221, 278, 279, 281, 295, 466, 475, 585, 606, 705, 714, 719,828, 829, 834, 835, 844, 847, 887, 901, lOÖO,1082, 1120, 1121 23,24, 25,78,733,736 178, 184, 307, 868, 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1006,1007, 1008, 1009, 1010, 1011, 1012, 1013, 1014, 1017, 1018 666, 667, 668, 669, 670, 671, 672, 673, 674, 678, 679,680, 681, 778, 779, 782, 1019, 1020, 1021, 1022, 1023, 1024, 1025, 1026, 1027,1028, 1029, 1030, 1031, 1032, 1033, 1034, 1035, 1036, 1037, 1038, 1039, 1040,1041, 1042 118,119,142,1043,1044,1045, 1046,1047, 1048, 1049, 1050, 1051,1052, 1053, 1054, 1055, 1056,1057, 1058, 1059, 1060, 1061,1063, 1064, 1065, 1066, 1067,1068, 1069, 1070, 1071, 1072,1073, 1074, 1075, 1076, 1077,1078, 1079, 1080, 1081, 1083, 1084 687, 689, 690, 691, 692, 694, 695, 696, 697, 698, 768,1086, 1087, 1088, 1089, 1090, 1091, 1092, 1093, 1094, 1095, 1096, 1102, 1103,1104, 1105, 1106, 1107, 1108, 1109, 1110, 1111, 1112, 1113, 1114, 1115 Rättelse: S. 278, rad 7 Står: 968 som flyttas till rad 6 S. 278 Raderna 11 och12 utgår. KU 1983/84:30 278 Utkomfrån trycket ' Nr i SFS Antal 1dag före ikraftträdandet 1,5,7,27,41,42,43,44,60,61, ~ 35 308, 311, 312, 313, 314,315, 316, 317, 318, 319, 335, 340, 450, 452, 675, 783, 831, 832, 833, 870, 926,927, 968, 1116, 1123 Ikraftträdandedagen 483, 1 Dagen efter ikraftträdandet 469 1 efterikraftträdandet 701, 702 2 KU 1983/84:30 - 279 PMangående diarieföringen i statsdepartementen 1.Allmänt om gällande regler för diarieföring För att förverkliga principen omhandlingsoffentlighet i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) finns det reglersom ålägger myndigheterna att hålla sina allmänna handlingar ordnade på ettsådant sätt att det går att konstatera vilka handlingar som finns.Registret/diariet fyller således bl. a. den funktionen att allmänhetendärigenom kan få veta att en viss handling existerar. Dessutom medförregistreringen att en handling som någon begär att få ta del av lättare kanidentifieras av myndigheten. Degrundläggande bestämmelserna om myndigheternas skyldighet att registreraallmänna handlingar finns i 15 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Av dettastadgande följer att när en handling har kommit in till eller upprättats hos enmyndighet skall den registreras utan dröjsmål om det inte är uppenbart att denär av ringa betydelse för myndighetens verksamhet. Registrering kan ävenunderlåtas, om handlingarna hålls så ordnade, att det utan svårighet kanfastställas om en handling har kommit in eller upprättats. I 15 kap. 2 §sekretesslagen anges vad ett register skall innehålla. Om det är nödvändigt föratt registret skall kunna företes för allmänheten kan vissa uppgifteruteslutas. Hemliga diarier får förekomma endast efter fillstånd av regeringen. 9-13 §§ sekretesslagen finns särskilda bestämmelser om upptagningar förautomatisk databehandling. Dessa regler har till syfte att förhindra attADB-system byggs ut på ett sådant sätt att tillämpningen av offentlighetsprincipenförsvåras. a. föreskrivs att myndigheterna är skyldiga att anordna sinADB-verksamhet med beaktande såväl av offentlighetsprincipen som av enskildsrätt att själv utnyttja terminaler eller tekniska hjälpmedel hos en myndighetför att få del av allmänna handlingar (9 och 10 §§). Vidare är myndigheternaskyldiga att för allmänheten hålla tillgängU-ga beskrivningar av de register m.m. som förs med hjälp av ADB och att på begäran av en enskild lämna deupplysningar som denne behöver för att han skall kunna ta del av deADB-upptagningar som är att anse som allmänna handlingar (11 och 12 §§). EnUgt13 § gäller att om en upptagning för automatisk databehandling förs in i ettADB-register som är tillgängligt för flera myndigheter för överföring i läsbarform är endast den myndighet som gör införingen registreringsskyldig enligt 15kap. 1 § sekretesslagen. Reglernai sekretesslagen om diarieföring gäller även för statsdepartementen. Rättschefenvid statsrådsberedningen har upprättat en promemoria angående registreringenav allmänna handlingar hos departementen (bilaga 1). I promemorian lämnas ennärmare redogörelse för regelsystemet. Vidare ges riktlinjer för hurdiarieföringen i departementen bör ske. Även frågan om särskildastatsrådsdiarier behandlas i promemorian. KU 1983/84:30 280 2.Andringar i diarier som förs med hjälp av automatisk databehandling 2.1 Regeringens beslut i anledning av enbegäran att få ta del av aUmän handling Av en skrivelse från enskild till utskottets kansliframgår följande angående bakgrunden till den ansökan om att få ta del av vissauppgifter i diarium som prövats genom rubriceradebeslut. Sökandenanvände sig vid ett besök hos regeringsrättens kansli av regeringsrättensdataterminal för att söka i diarium, vilket förs medhjälp av ADB. Sökanden observerade då att i ärende 14/83sänt en handUng benämnd lagrådsremiss till lagrådet innan regeringen fattatbeslut om lagrådsremiss. Sökanden besökte därefter föratt få veta vilka handlingar som fanns i ärendet. Det visade sig emellertid attjustitiedepartementets aktuarie tagit bort uppgifterna omexpeditionen av lagrådsremissen ur diariet. besökte sökanden pånytt . Då var uppgifterna om lagrådsremissen återinförda.Sökanden begärde hos departementet att få en utskrift av de olika uppgiftersom varit införda i diariet beträffande ärendet 14/83. Angående regeringensbeslut, se underbilaga 3. 2.2GäUande regler m. m. har i betänkandet 1982/83:12om ändringar i sekretesslagen uttalat bl. a. följande angående möjligheternaatt ändra diarieförda uppgifter. Beträffande möjligheterna att ändra redandiarieförd uppgift bör framhållas, att ett diarium blir en allmän handlingredan när det färdigställts för införande av uppgifter. En införd uppgift fårföljaktligen aldrig raderas bort. Däremot är det naturligtvis inte något somhindrar att man ändrar en redan införd felaktig uppgift. En förutsättninghärför är dock att den felaktiga uppgiften är klart avläsbar. Dettagäller såväl som dataförda register. Regeringen uppdrog åt Institutet förrättsinformatik vid att under ledning av numeraprofessor utföra en vetenskaplig undersökning rörandetillämpningen av offentUghetsprincipen vid myndigheternas användning av ADB.Resultatet av undersökningen har redovisats i en rapport - TF, ADB och allmänna handhngar. Bland defrågor som behandlas i rapporten ar bl. a. rättelser i diarier som förs medhjälp av ADB (s. 51 f). Härom sägs bl. a. följande. I bland annat arbetet med Statskontoretsdatorbaserade diarieföringsregister STADIS har loggningen av ändringar iupptagningar visat sig vara ett problem. Detta har aktualiserats med anledningav ett uttalande av KU 1983/84:30 281