bet · G701FiU25 · 1983-12-31 00:00:00 — a,sänkt sjukförsäkringsavgift, avbyråkratisering och minskad beskattning av arbetandekapital. Samiidigi förordas en nedskärning av anslaget lill sysselsättningsskapandeåtgärder. En samlad bedömning av effekterna av motionärernas förslagleder utskottet till slutsatsen att del finns en betydande skillnad mellan vadmotionärerna anger alt man uppnår med sin politik och vad man faktisktföreslår. Utskottet kan för sin del inte hysa tilltro lill en sådan politik.Utskottet avstyrker därför de rikllinjer för budgelregleringen som föreslås imolion 2524 (c) yrkande 2. 1 molion 2088 (fp) redovisas ellbudgelallernaliv som i vissa avseenden överensslämmer med förslagen i molion2524 (c). Liksom i denna molion förordas sålunda i molion 2088 (fp) slopadskallereduklion för fiickföt-eningsavgifter samt besparingar inomsjukförsäkringen, pensionssystemet och statsbidragssystemet förarbetslöshetskassor. Dessutom avvisas i motion 2088 (fp) helt det s. k.ROT-programmel och den föreslagna höjningen av bostadsbidragen. Man föreslårockså all kvarvarande livsmedelssubvenlioner på mjölk slopas saml atlbesparingar görs i fråga om riinlebidrag. hyresrabatter och statsbidrag tillkommuner. Besparingarna kombineras med ökade satsningar inom bl. a.familjepolitiken och biståndsområdet. Dessutom föreslås förändringar avinkomstskatten samt slopad tillfiillig förmögenhelsskalt. slopadförmögenhetsskalt på arbetande kapital i mindre förelag och slopadomsätlningsskall på aktiehandel, Molioniirerna upprepar emellertid inte sinatidigare krav på att återinföra skattesparandet. I motionen föreslås vidarebörsintroduktion och utförsäljning av vissa slalliga företag, vilket beräknaskunna inbringa mellan I och . 1 motion 2088 (fp) görs inte någon irppskatlning av deolika budgelförsla-gens effekter under budgetårel 1984/85, Motionärerna utgårfrån all iinge-fiir hälften av de beräknade helårseffekterna infaller underniista budgetår. Enligt irtskollets beräkningar uppgår den varaktigabesparingseffekten lill FiU1983/84:25 43 och engångsförstärkningärna lill ca 2miljarder. Några budgelavlastningar har inle föreslagils av motionärerna. De argument som kan anföras mot centerpartietsbudgetalternativ gäller i allt väsentligt också förslag. Vadgäller de förslag som endast framförs i motion 2088 (fp) har utskottet i detföregående pekat på de prishöjande moment som ligger i bl. a. slopandet avlivsmedelssubventio-nerna. Moiionärernas budgetalternativ inrymmer också vissafördelningspoliliskt tvivelaktiga inslag. föreslås en i och för sigpositiv satsning på barnfamiljer som skall finansieras genom slopatförvärvsav-drag och slopad skattereduktion för äkta make. De två mest betydandefinansieringskällorna är emellertid dels slopade mjölksubventioner ett stödmed utpräglad inriktning på barnfamiljer - dels höjd inkomstskatt i de lägstainkomstskiklen. Dessa åtgärder skall enligl utskottets mening ses molbakgrunden av att molionärerna samiidigi avvisar höjningen av bostadsbidragen vilket ensidigt drabbar barnfamiljer med låga inkomster -och dessutomförespråkar forlsalta kraftiga sänkningar av inkomstskatten för dem med högainkomster. Ulskoltet kan inte tillstyrka vad som anförs i molion 2088(fp) yrkande 2 om riktlinjer för budgelregleringen. En sådan försämring av statsfinanserna kan enligtutskottets mening inte godtas. Därtill kommer alt motioniirerna kraftigt haröverskattat effekterna av en skärpt beskattning av förmögenheler ochakliehandel. För det första kommer flera av de skattehöjningar som motionärernaförespråkar inte atl ge något tillskott på statsbudgeten förrän tidigast /86. För del andra kommer den inkomstförbiittring som därvid uppkommeratt vara väsentligt lägre iin vad som anges i motionen. Det är t. ex. hellorealistiskt att. som molionärerna gör i sina beräkningar, iitgä ifrån att enhöjning av omsättningsskatten från I till inte skulle få någon dämpandeeffekt på handeln med aklier. Del samlade resultatet av detta budgetalternativblir sålunda att budgetsaldot försämras väsentligt. Utskottet avvisar därförden inriktning av budgetpolitiken som föreslås i molion 2455 (vpk) yrkande 2. Sammanfattningsvis gör iitskoltetden bedömningen att ä\en om en statsfinansiell stabilisering uppnåtts ochutvecklingen mot ständigt ökade FiU1983/84:25 44 budgetunderskott nu brutits kvarstår behovet av alt föraen stram biidgel-politik med oförändrad styrka. mätt somandel av BNP. måsle med nödvändighet successivt n-rinska framöver omsparandet i den svenska ekonomin skall kunna återställas till en nivå som ärförenlig med samhällsekonomisk balans och sund ekonomisk tillväxt. Deltaförutsätter en väl avvägd politik i vilken åtgärder för att friimja tillväxteni ekonomin förenas med fortsatia besparingsinsatser, framför alll i form avdirekta utgiftsnedskärningar men också genom höjningar av vissa skatter och fortsattarationaliseringsinsatser inom den offentliga verksamheten. Alt såsom förespråkals i flera motioner ensidig! inriklasig på en mycket långtgående åtslramningspolilik för all snabbi begränsabirdgelimderskot-tet får enligt utskollels mening sådana negativaåterverkningar pä eftertVågan i samhället att produktionen hämmas ocharbetslösheten ökar. Vi hamnar då i en ond cirkel i vilken budgeiunderskoitetriskerar att drivas upp av minskade skatteinkomster och behovet av ökadearbetsmarknads-politiska insatser. Vi bör däiför sträva efter att nå finansiellbalans genom alt kombinera en återgång till fullt kapacitclsulnylljande medårliga sirccessiva budgetförstärkningar. 1 motion 2088 (fp) yrkande 4 begärsen allmiin översyn av finansieringsformerna för socialförsäkringssysienien.Motionärerna anser att den aviserade utredningen angående formerna förvärdesäkring av pensionerna bör utvidgas lill en alln-riin översyn avfinansieringsformerna för fler- försäkringssystem. En viktig utgångspunkt bördärvid vara atl sambandet mellan individens inkomst och förmån stärks, vilketbör gälla t.ex. sjukförsiik-iringssyslemet ocharbetslöshelsförsiikringssystemet. Utskottet får för sin del anföra följande. Slora delar avsocialförsäkringssystemen iir finansierade med arbetsgivaravgifter,Egentivgifterna svarar för en mycket liten del. Utvecklingen de senastetio-femton åren har inneburit all de försäkrades egna avgifter successivtersatts av arbetsgivaravgifter. Vissa administrativa fördelar- har därmedvunnits, Utskottet vill dock inle utesluta all finansieringsformerna inom olikaförsiikringssyslem kan komma alt behöva ses över. Framförallt hårdestalsfinansiella förirt-sätlningarna kraftigt föriindrats sedanförsäkringssystemen introducerades. Ulskottel ser emellcrlid inte någonanledning atl nu ta något särskilt initiativ i frågan. Med detanförda avstyrks molion 2088 (fp) yrkande 4. I molion 2088 (fp) yrkande 6 begärsalt regeringen skall ges i uppdrag att utarbeta förslag i fråga om avgiftssäitningav offentliga tjänster. Enligt motionärerna är det nödvändigt att kostnadernaför att tillhanilahålla offentliga tjänster i ökad utsträckning biirs av demsom nylljar Ijänsterna, I många fall är de! att veta ommedborgarna verkligen värderar FiU1983/84:25 45 ijänslerna lika högi som den resursåtgång som krävs föratl producera dem. Ulskottel anser all olika former av avgiftsbelagdverksamhel koniinuer-ligi bör ses över och att avgifterna bör anpassas lillkostnadsnivån. Myndigheter med avgiftsbelagd verksamhet skall varje ärsarnräda med riksrevisionsverkel om avgiftsnivån. Även betr-;illande principenlör avgifts-siiiining och kalkylering skall samråd äga rum medriksrevisionsverkel. Verkel har också ansvar för- alt föreslå utvidgadavgiftsfinansiering. Kraven pi» en ökad avgiftsfinansiering har-också skärpts,1 de budgetpoliliska riktlinjer som antagits av lör- innevarandebudgetår har beionals vikten av atl myndigheterna mer aktivt bevakarmöjligheterna lill inkomstförstärkningar via taxor och avgifter och ävenöverväger all av-gifisbeliigga tjiinsler- och varor som inle äravgifisbelagda, Någol initiativ fiän sida i denna fråga anserutskottet inle vara nödvändigt och avstyrker diirmed motion 2088 (fp) yrkande6. Finansieringen avbudgeiunderskoitet utgör del dominerande inslaget pä den svenskakredilmarknaden. Budgeiunderskoitels tillväxi och sloriek har framivingal nyaformer för den slalliga upplåningen samiidigi som hela kreditmarknadensfunktionssiiti löiändrais. Statsskuldväxlar- med relativt kort löptidintroducerades lör niigot år sedan och riksobligationer med upp till sju iirslöptid har införts. Dessa båda läneformer som riktas främst lillföretagen har varit mycket framgångsrika. De sparlbrnier sorn huvudsakligenriktal sig mol hushällen, premieobligationer och sparohliga-lioncr, har ocksåmön ell ston iniresse, Efierfrägan pä piemieobligaiioner har efter n;igr;i svagaår ökat pä nytt. Det nya allemanssparandet väntas innebiira atl hushällenssparande kanaliseras i ökad uisniickning lill alt finansiera budgetunderskottet. Flera av de sedan liinge använda forr-nerna föi"reglering av kredilmarknaden har- genom sialsupplåningens storlek kommit anlungera pä etl mindre effektivt siill. Så t.ex. avskaffades systemet medlikviditetskvoter , 1 finansplanen lör- 1984 anges, som tidigare redovisats,ell innaiionsm;ll lör- utvecklingen . För atl åstadkomma enlikvidiieisuiveckling som iir förenlig med detta mål måste penningmängdenstillväxt dämpas ytterligare. Den genomsniiiliga lillväxien var 13.5 9;och ca 9 9; är 1983. Den sjönk under loppei av iirei och var i december 1983nere i , 1 finansplanen anges all kreditpoliliken 1984 bor ges enulfornming som innebiir atl likviditeisutvecklingen begriinsas lill5-6"? ;, har ängen att bankernas utlåning i svenska kronor-exkl. bosiadsbyggnadskre-diier inle får överstiga genomsnitiei för iir 1981 medmer än 20'/;, För all ytterligare begr-;insa likvidileisuivecklingen rnasiesunens uppläningsbe-hov 1984 i allt väsentligt tillgodoses utanför banksektorn. FiU1983/84:25 46 Finansiering av budgetunderskottet 19821984 (dito lill iransaklionsvärde) ' Prognos enligl finansplanen Källor: ,finansplanen Upplåningen i form avstatsskuldviixlar och riksobligationer främst från förelag beräknas under 1984uppgå lill netto . Allemanssparandet beräknas bidra med3-5 miljarder kronor . Den statliga utlandsupplåningen var stor även 1983, 26miljarder kronor, trots alt bylesbalansunderskotlet minskade kraftigt frän 22,5miljarder kronor 1982 till 1983. försämrades denprivata kapilalbalansen kraftigt. Från etl överskott på 5,6 miljarder kronor1982 vände den till etl underskott på enligl del preliminärautfallet . Den svaga investeringsaktiviteten 1983, den godalikviditeten och lönsamheten i de svenska företagen gjorde an behovet att lånakapital utomlands var mycket litet. Därtill kommer all osäkerheten omvalutakursutvecklingen gjort förelagen obeniigna atl la upp nya lån utomlands,F. n. gäller att lånen måste löpa . Företagen för söker, för altminska de kraftigt ökade lånekostnaderna, amortera tillbaka lånen sä snart sommöjligt. För all motverka all dessa neiloamorte-ringar leder till atlvalutareserven minskar har staten lånat upp moisvaran-" de medel. Man harockså fyllt på valutareserven för alt hålla den ungefär reall olbriindrad, dvs.räknat som andel av utrikeshandeln. En annan fiikior som inneburit alt denstatliga upplåningen uttryckt i svenska kronor ökat 1983 är alt länen varitbokförda till valuiakursvärdei vid upplånings-lillfällei. När lånen lösts inhar de värderats lill aktuell valutakurs, vilket innebär atl kursförlustenrealiserats. uppgick dessa realiserade kursförluster till 7 miljarder.Totalt uppgick den statliga neitoupplåningen utomlands till 26 miljarder kronorår 1983. 1 motion 2031 [m) uppmärksammassärskilt den slalliga utlandsupplåningen. Motionärerna anser all denfarligaste delen av statsskulden är den sorn iir placerad utomlands, Sverigehar genom sin goda krediivärdighet, i synnerhet j jämförelse med de avskuldkrisen drabbade låntagarländerna, lan niistan alltför lätt att lånautomkuids. Det är ofrånkomligt, framhåller molionärerna, all en storutlandsskuld avsevärt begränsar vår ekonomisk- FiU1983/84: 25 47 Molionärerna ställer sig därförtveksamma till alt fortsätter all låna utomlands i slor uisträckning.Framför alll vänder man sig mol atl staten också lagii på sig alt finansieraunderskottet i den privata kapilalbalansen i sin strävan atl inle låta utflödetpåverka valutareserven, Ulskottel anser atl molionärerna genom sitt sätl alt se påden totala statliga utlandsupplåningen gör sig skyldiga lill en felsyn. Sverigeökar inle sin totala nettoskuld lill utlandet med mera än som motsvararbytesbalans-underskotiei. Vad giiller- den slalliga upplåningen för allkompensera det valulautflöde som de privata företagens kapilalliansaklioner lederlill och för att bygga upp valutareserven bör det noteras alt dessaförändringar skuldniässigi inle påverkar landels neiiosiällning gentemotutlandet. Den innebär endast att fördelningen av landels totalautlandsskuld/tillgångar mellan staten och företagen törändras. Denna upplåningär således av annan karaktär än den som görs för alt motverkabylesbalansunderskotlet, som innebär all totala skuldsättning ökar.Motionärernas påståenden om all utsiitts för en ökad riskexponeringgenom statens agerande i omsorgen om valutareserven kan uiskollel således inleinstämma i. innebiir inle an åtgärder lör alt förbiillra denprivata kapilalbalansen är obehövliga, men del kan kr-iiva en sänkning av deniniernaiionella ränienivån eller en höjning av den svenska nivån för all desvenska företagen skall upphöra alt bli neiloexportöier av kapital. Del iirockså möjligt all villkoren lör förelagens ullandsuppläning skulle behöva sesöver Ibr an fä en ändring av kapilalsirörnmarna till sländ. Molioniirerna anser- vidare att det iir en brist ibokföringen av den inländska statsskulden alt kursför-luster-/kur-svinstei-framkommer först i samband med alt utlandslånen omsiitts. Sedan nagol äriillb;ika redovisas i riksgäldskoniorets veckovisa rapporter den uikindskasialsskuldens sloriek värderad enligl valutakursen såväl vidupplåningsiillfällei som vid rappor-ter-ingsiilllallet. Del senare värdet angesi en särskild not, Skilln;iden Ulgör- den totala kursförlusien/kursvinsten. Delär således fullt möjligt att ber-iikna eftekterna av valuiakursför-iindringar-mellan olika lidpurikier. Utskottet delar såtillvida motionärernas uppfattningan det från mänga synpunkter voie önskvärt att redovisningen av statensuilandsskuld skei' lill löpande viixelkurser. Diirigenom skullevalulakursförlusierna/vinsierna periodiseras lill läii period och inle framsläsom en kosinad vid inlösenlill-fällei. Enligl vad uiskollel har erfaril harriksgäldskoniorei inlett ell arbete tillsammans med riksrevisionsverkel (RRV) föran komplettera den nuvarande kassamässiga redovisningen, I motion 2031 (rn) anförs vidare att kredit- ochvalutapolitiken bör utvecklas i libeialiserande riktning.' a. bör enligtmoiioniiiernas mening några yiterligar-e emissioner av siaisobligaiioner lillkonstlat lag riinia inte iiga rum. Den kredilpolitiska utredningens förslag börgenomföras möjligt, anförs i molionen. FiU1983/84: 25 48 Som utskottet anfört har kredit-och penningpolitiken genomgått slora förändringar. Nya upplåningsformer harintroducerats och en avreglering av marknaderna har skett. Så har t. ex.likviditetskraven avskaffats, emissionskontrollen mjukats upp ochränteregleringen för bankerna ersatts av en rekommendation. Införandet avriksobligationer innebar atl den korta upplåningen till marknadsanpassad räntakompletterades med en långsiktig upplåningsform, som också sker lill marknadensvillkor. Därmed var del möjligt atl binda en slor del av den likvidilei somfanns utanför btmk- och försäkringssekiorn. Del kommer all finnas ett stortbehov atl fortsätta att låna mycket stora belopp på detta sätl. Det innebäremellertid inte att den prioriterade upplåningen kommer all upphöra. Frågan om all pröva ändringar i den kredilpolitiskalagstiftningen bör, som Ulskoltet anförde i anslulning till attdenna lagstiftning förlängdes, anstå till dess valulakommittén avslutat sillarbete. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 3 i motion 2031 (m). I motion 2455 (vpk) anförs atl detsåväl för statsfinanserna som för den allmänna ekonomiska utvecklingen ärbefogal med en kraftig räntesänkning. Enligt moiionärernas mening bör den inleundersliga . Som framgått av vad utskottet anfört skulle en lägreräntenivå i än i omvärlden innebära ökade risker för ett valulautflödeoch försvåra möjligheterna att förbättra den privata kapilalbalansen.Utsikterna atl kunna sänka ränienivån i är således med nuvarandeunderskoll i bytesbalansen i hög grad beroende av den internationellaränteutvecklingen. Om vi lyckas få ned inflationen och bibehålla vårkonkurrenskraft finns lörutsiinningar för ylterligare för-bäitring av vårbytesbalans. Därigenom skulle vi göra oss mindre beroende av deninternationella räntenivån. Det ankommer pä riksbanksfullmäktige all besluta omändringar i räntenivån. Ulskoltet avstyrker med del anförda molion 2455 (vpk)yrkande 3, Konstitutionella begränsningar i den ekonomiska politiken I motion 370 av iVärmdö (m) yrkas atl överväger möjligheten att införakonstitutionella begränsningar i den ekonomiska politiken speciellt betingadeav ansvaret gentemot kommande genera-lionei-. Ulskoltet har behandlat yrkanden medliknande innebörd av saiTima motionär. Utskottet har i dessa sammanhangdiskuterat och redovisal sin syn på bl. a. formerna för balansering avstatsbudgeten och för finansiering av statens utgifter. Någon ylterligareåtgärd från sida med anledning av motionerna har inte uiskollelansett erlbrdras, Enligl svensk demokratisk praxis är suverän altfalla beslui om den ekonomiska politiken. Motionärens förslag skulle innebiiraen FiU1983/84: 25 49 allvariig begränsning av ekonomisk-politiskahandlingsfrihet. Det är enligt ulskottel viktigt alt framhålla att denekonomiska verkligheten inle ulan vidare låter sig påverkas avkonstitutionella begränsningar. Sådana restriktioner skulle i vissa situationerkunna innebära en allvarlig hämsko på möjligheter all slyra denekonomiska utvecklingen. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund attkonstitutionella begränsningar införs. Molion 370 (m) yrkande 5 avstyrksdärför. De bedömningar som kan göras förden kommunala sektorn år1984 tyder på all del finansiella sparandel blirungefär detsamma som . Det är en väsentligt ljusare bild än somförutsågs . Den främsta orsaken till förbättringen ligger i altkostnadsutvecklingen nu antas bli väsentligt långsammare. Den genomsnittligakommunala utdebiteringshöjningen blev endast . Den kommunalakonsumtionen förutses öka med 1,. Det väntas leda till ensysselsättningsökning med 15000 personer. De kalkyler som gjorts av den särskilda arbetsgruppen omkommunernas ekonomi () för är 1985 visar att om pris- och lönekostnadernakan hållas nere kommer den finansiella situationen att stabiliseras. Därigenomskapas också möjligheter till en viss volymökning och sysselsättningsökning. Regeringen avser att senare i vår efter överiäggningar medkommunerna och landstingen lägga fram en proposition om de kommunalekonomiskafrågorna. I budgetpropositionen anmäls atl utgångspunkten för denna är atl detstatsfinansiella läget inte medger något utrymme för ökade transfereringartill kommunerna . De automatiska ökningarna av statsbidragen måslebegränsas ytterligare och den kommunala taxeringen av juridiska personer kommeratt upphöra. Hur detta bortfall skall kompenseras kommer all redovisas i densärskilda propositionen. I motion 2031 (m) anförs alt det ietl läge med stort underskott inom den offentliga sektorn är helt oacceptabeltmed en volymexpansion på det kommunala området. mål innebärandenoll-tillväxl bör eftersträvas för den kommunala konsumtionen . Vidarebör ett kommunalt skattestopp införas. Skalleunderlaget från juridiskapersoner bör i sin helhet tillföras staten. Därutöver föreslås att statsbidragtill kommunsektorn minskas med . För dekommuner som hamnar i ett särskilt utsatt finansiellt läge föreslås att 1miljard kronor avsätts som särskilt stöd. De sammanlagda finansiella effekternaför kommunsektorn blir en indragning av inkomster med ca . Minskningen av statsbidragen föreslås ske genom ettborttagande av statsbidragen till driften av kliniker för psykiskt sjuka, tilldriften av särskolor, till färdtjänst och till ersättning för lokal ochregional kollektiv-4 1983/84. FiU 1983/84:25 50 trafik.Enligl motionärerna skulle minskningen av statsbidragen för dessa ändamål inlebehöva drabba just dessa verksamheter. Enminskning av kommunernas inkomster med motsvarar avden kommunala konsumtionen eller en höjning av den kommunalamedelutdebileringen med ca . Eftersom motionärerna föreslår att ett skattestoppinförs, återstår inte någol annal än all minska den kommunala verksamheten.Moiionärernas uppfattning alt den verksamhet de berörda bidragen är avseddaför inle skulle drabbas kan utskottet inte dela. Det faktum att dessa bidragberörs kommer all tolkas som en prioritering från statsmakternas sida. Delskulle främst drabba handikappade, pensionärer och psykiskt sjuka. Därtillkommer all den kommunala sysselsättningen skulle minska kraftigt, vilket skulleleda lill ökad arbelslöshet. Utskottet anser därför att inte börgodkänna vad som anförs i motion 2031 (m) yrkande 4. I motion 2088 (fp) föreslås att statsbidragen lillkommunerna successivt omvandlas till ett inomkommunalt utjämningssystem, somfinansieras med en avgift på det kommunala skatteunderlaget. För år 1985föreslås en avgift som skulle minska behovet av statligt stöd med 4,5 miljarderkronor. Även om denna besparing är någol mindre än den som föreslås i molion2031 (m) torde effekten likväl bli att den kommunala verksamheten minskar medföljd att den kommunala sysselsättningen skulle bli lägre. Till en del skullekanske åtgärderna leda till höjda kommunalskatter med ökat skattetryck ochminskade realinkomster för hushållen som följd. Utskottet ser för sin del intenågon fördel med en politik som endast innebär all de stalsfinansiellaproblemen lyfts över till den kommunala sektorn. Utskottet avstyrker mot denbakgrunden vad som anförs i motion 2088 (fp) yrkande 5 om regelförändringar istatsbidragen. I motion 2524 (c) föreslås att den kommunalabeskattningsrätten av juridiska personer skall tas bort. Därutöver föreslås atlde specialdestinerade bidragen successivt omvandlas tillskalieutjämningsbidrag. Utskottetkan i likhet med motionärerna och vad som aviseras i proposifionen godta attdet kommunala skatteunderlaget för juridiska personer helt tillgodoräknasstaten. Enligt utskottets bedömning torde del vara nödvändigt atl större delenav det skattebortfall som kommunerna kommer att få vidkännas kompenseras inågon form. I annat fall skulle kommunerna tvingas att höja skatterna ellerminska verksamheten på ett sätt som skulle innebära ytterligare påfrestningarpå sysselsättningen. Del kan utskottet inte acceptera. Utskottetavstyrker med det anförda vad som anförs i motion 2524 (,<:) yrkande 4. FiU1983/84:25 51 . I motion 1420 av m.fl. (m, c, fp) och motion 1467 av () och ()begärs att de allmänna investeringsreserverna frisläpps beträffande bokslutsom ligger till grund taxering samt att frisläppen avinvesteringsreserverna i fortsättningen sker i samma omfattning som gäller förinvesteringsfonderna. Enligt utskottets mening finns det skäl att i jämförelsemed investeringsfonderna vara mer restriktiv med frisläppen avinvesteringsreserverna. Reserverna är insatta på räntebärande bankkonton medanmotsvarande konton för investeringsfonderna är räntelösa. Reserverna är vidaretill skillnad mot fonderna generellt fria från bokslutsdagen.Efter denna tid kan reserverna användas för investeringar utan tillstånd. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motion 1420 och mofion 1467. De av investeringar sominte är helt styrda av marknaden har varit föremål för riksdagensårliga prövning. Dessa investeringar uppgår till /84, medan verkets totala investeringar är ca 4,6 miljarderkronor.