bet · G701FiU25 · 1983-12-31 00:00:00 — 1983/84: 25 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och furbudgetregleringen m.m. (prop. 1983/84:100 bil. 1 proposition 1983/84:100(budgetpropositionen) har regeringen i bilaga 1 Finansplanen() - efter föredragning av statsrådet - 1. godkänna deallmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordals i propositionen, 2. godkänna deallmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordals i proposilionen, 3. för budgetåret1984/85, i avvaktan på slutliga förslag i kompletterings-propositionen och ienlighet med vad som förordats i propositionen, a) beräknastatsbudgetens inkomster, b) beräknaförändringar i anslagsbehållningar, c) beräknaförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) beräknaberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto, 4. bemyndiga regeringen atl för televerkelsverksamhet ta upp lån på den allmänna kreditmarknaden, dels berett tillfälle attta del av vad som anförts i propositionen beträffande 5. statligakreditgaranlier m. m., 6. finansieringenav affärsverkens verksamhel, 7. slalliglångivning, 8. vissa frågorinom redovisnings- och revisionsområdet. Vid bilaga I Finansplanen har fogats som bilaga l.lPreliminär nationalbudgel 1984, bilaga 1.2 Riksrevisionsverkelsinkomstberäkning, bilaga 1.3 Riksrevisionsverkels beräkning av budgetutfalletför /84, bilaga 1.4 Vissa tabeller rörande den stalsfinansiellautvecklingen m. m. kommer atl behandlahemställan under 3 i samband med komplelteringspropositionen. I övrigtbehandlas proposition 100 bilaga 1 i della belänkande. 1 detla sammanhang behandlarutskottet följande under allmänna motionstiden väckta motioner: 1983/84:299 av () omupphävande av lagstiftningen om lönlagarfonder, I 1983/84. FiU1983/84: 25 FiU1983/84:25 2 1983/84:370 av Gunnai' iVärmdö (m) om översyn av skalle-, avgifts- oeh bidragssystemet, i vad avseryrkande 5, 1983/84:520 av m, fl. (s) om lokalisering avlöntagarfonds-kansli till , I98.V84:I066 (1065) av förste vice talman m.fl. (m) om återinförande av akliefondsparandei, i vad avser yrkande2, 1983/84:1420 av m.fl. (m, c, fp) omfrisliippande av invesleringsreserver, 1983/84:1423 av m.fl. (c. m, fp) omavskafiande av lönlagarfonderna, 1983/84:1427 av () och ) om lokalisering lill Skellefleii av norra löniagarfondskansliel, 1983/84:1429av Per m. fl. (m. fp) om vinstandelssyslem, 1983/84:1431 av m. fl. (s) omlokalisering lill av det västsvenska löniagarfondskansliel, 1983/84:1436 av m.fl, (vpk) om en rättvisfördelningspolitik, 1983/84:1467 av () och () om fiisliip-pande av invesleringsreserver, 1983/84:2031 av m.fl. (m) om den ekonomiskapolitiken, i vad avser yrkandena I -4 och 6, 1983/84:2088 av m. (fp) om denekonomiska poliii-ken, 1983/84:2360 av m. (m) om vissa frågorrörande aftars-verken, 1983/84:2444 av m. fl, (vpk) om televerkelsfinansiering m. m., 1983/84:2455av m. fl. (vpk) om den ekonomiska politiken, 1983/84:2457 (2455) av m.fl. (vpk) om lån föricleverkeis verksamhet, 1983/84:2492 (2491) av m.fl. (fp) omöversyn av de statliga verkens finansieringsformer, 1983/84:2497 (2496) av m.fl. (m) omprivatisering av de affärsdrivande verkens verksamhet, m. m., 1983/84:2510 (2409) av m.fl. (m) omfinansieringen av luftfartsverkets verksamhet, 1983/84:2524 av m.fl. (c) om denekonomiska politiken. I proposilionen framhållerföredragande statsrådet att del inte längre råder något tvivel om atl Sverigesekonomi är på väg in i ett nytt skede av tillväxt och återhämtning, samtidigtsom obalanserna minskar. FiU1983/84:25 . ningen har, såsom avsett, koncenirerais till industrin ochandra ullands-konkurrerande sektorer. Snabbheten och effekiiviteien inäringslivets reaktion på ell förbättrat kostnads- och konkurrensläge ärglädjande. Förban ringen av balansen i ekonomi visar sigframför allt i en kraftig minskning av bytesbalansens underskoll. Del blev 1983mindre än en tredjedel av underskottet 1982 och väntas minska ytterligare under1984. Men även den offentliga sektorns finansiella underskott börjar visatendenser att minska efter många års oavbruten ökning. Del kassamässigaunderskottet visar såväl /84 som 1984/85 en klar nedgång, som ireala termer är myckel påtaglig. J denna utveckling mol ökad fillväxt och bättre balansligger såväl möjligheterna som begränsningarna hos den ekonomiska politik somkan föra ur krisen. Det är enbart genom en stabil och tillräckligproduk-lionsuppgång som sysselsättningen kan öka och arbetslösheten långsiktigtoch uthålligt tas ner. Del betyder atl arbetet med all minska budgetunderskottetinle får drivas så långt all det kväver tillväxten och ökar arbetslösheten.Men finanspolitiken måste iindå ha sädan stramhet, alt underskottet förhindrasatt driva upp räntor och inflation och därigenom hämma tillväxt ochsysselsättning. Lösningen på della svära avvägningsproblem måste enligtregeringens mening vara att en generellt stram utgifts- och skattepolitikkombineras med åtgärder, som myckel bestämt inriktas mol all öka produktion,investeringar och sysselsättning i första hand inom den konkurrensulsatla sektorn. Huvuduppgiften för krispolitikensandra steg, som inleddes , är all radikalt och beslående sänkainflationen ned till nivån och hävda sysselsättningen. En sådannedpressning av inflationen krävs för atl den svenska ekonomin skall kunnabevara konkurrenskraften gentemot våra viktigaste konkurrentländer ochlångsiktigl Irygga sysselsättningen: Den skulle - om den följs av enytterligare dämpning 1985 - därmed lägga grunden för en stabil uppgång avindustriproduktion, export, investeringar och sysselsättning. Fortsatta pris-och kostnadsslegringar i storleksordningen 8- skulle däremot snabbiurholka devalveringens effekter och medföra en ny försämring av exiernbalansenoch av produktion och sysselsätlning. En politik som däremot förlitar sig på en ensidigtåtstramande efterfråge-politik kan visserligen temporärt pressa tillbakainflationen, men då lill priset av en kraftigt ökad arbetslöshet.Erfarenheterna från de länder i vår omvärid som bedrivit en dylik polifik visaratt denna politik framför alll drabbar de grupper - kvinnor, ungdomar,handikappade och lågulbildade - som har svårt alt ta sig in på den reguljäraarbetsmarknaden, men däremot inte de yrkesutbildade fast anslällda som ärstyrande i pris- och lönebildningen. En sådan politik leder också till ökadestelheier på arbets- FiU1983/84:25 4 marknaden och föder proiekiionistiska sliimningar, vilketytterligare försvårar de struklurföriindringar som är nödvändiga för all fåigång en ekonomisk tillväxt. Den ensidiga åislramningspolitiken iir såledesinte bara ekonomiskt kostsam utan också socialt oriiltfärdig och ineffektiv.Regeringen har diirför valt atl angripa inflationen med en kombination avutbuds- och efierfiägepiiverkande älgiiider. Angående finans- ochpenningpolitikens ulfornming anförs följande i propositionen. Finanspolitiken har lagts om i en stramare riktning efterregeringsskiftet. Det statliga budgelunderskollel kommer att minska något inominella termer, såviil budgeiiirel 1983/84 som 1984/85, efter alldessförinnan ha ökat mycket snabbi i följd. Det inncbiir altbudgeiunderskotiet minskar avsevärt, mätt som andel av BNP, och allfinanspolitiken under konjunkturuppgången får en åtstramande effekt påsamhällsekonomin. Den efterfrågedämpande effekten under iir 1984 beriiknas lillca 2/f av BNP och betingas fiämsi av att transfereringarna minskar.Finanspolitiken har således lagts om så att den dämpar konjunktursvängningarna,efter de tidigare årens deslabiliserande politik. Kredit- och penningpolitiken har genomgiill enbetydande förändring. Dels introduceras nya statliga upplåningsformer i syfteatl möjliggöra en upplåning som inle är så slarkl penningmängdsökande och sommöjliggör längre genomsniiiliga löptider på de olika siatspapperen. Delsavregleras kredit- och penningmarknaderna för all underläiia en sådananpassning. a. har likviditetskraven avskaffats, emissionskontrollenmjukats upp och ränteregleringen för bankerna ersatts av en rekommendation. Sammantaget medför omliiggningen av finans- ochkreditpoliliken att del inflationstryck som härrör från budgeiunderskotiet ochdess finansiering påtagligt lättat. Denna politik kompletteras med olika insalser, som harlill syfte alt påverka kostnadsbilden från utbudssidan. Sålunda fullföljsmarginalskat-lesänkningen så alt den stora majoriteten av hellidsarbeiande lårytterligare sänkta marginalskatter . För år 1984finansieras skatteomläggningen så att en arbetsgivaravgifishöjning undviks.Vidare genomförs olika åtgärder för att undvika flaskhalsar i ekonomin.Förelags-beskattningen läggs om för att göra riskkapitalet mera rörligt. Genomlönlagarfbnder och allemanssparande kommer även näringslivetsförsörjning med riskvilligt kapital att tryggas, såväl i individuella som ikollektiva former. Arbetskraftens yrkesmässiga och geografiska rörlighet underlättasgenom en intensifierad arbetsmarknadspolitik. Bristyrkesutbildningen gesutökade resurser. Fult sysselsättning är den ekonomiska politikensviktigaste mål. Den konjunkturfbrbättring som kan konstateras bådeinternationellt och i och den ekonomiska politik som förs börresultera i ett förbättrat FiU198.3/84:25 5 Del lar emellertid lid innanökningen av produktionen medför en ökad efterfrågan på arbetskraft. Under enövergångsperiod iir del diirför nödvändigt med fortsalla storaarbetsmarknadspi>litiska insatser för alt diimpa den höga arbcislöshelen. I proposilionen imderslryks -M fördelningspoliliskainsatser iir nödvändiga för all underbygga låga kostnadsslegringar och undvikauppslitande och inflationsdrivande strider om fördelningen av våra resurser. Avsiir-skild vikt är i della sammanhang att de välbcslällda medborgarna får varamed om all bära krisens bördor. Inle minst viktigt iir införandet av löntagarfonder,vilka bidrar till atl göra en god och varaktig lönsamhet i niirings-livctfördelningspolitiskl acceptabel. Budgetpolitiken måsle utformas såalt en mer balanserad stalsfinansiell situation på nytl uppnås. En rad andramål för politiken kan infrias endast om detla mål uppnås. Föredragandenunderstryker emellcrlid alt del inte iir möjligt atl lösa de stalsfinansiellaproblemen snabbt. Arbetet med atl återskapa starka statsfinanser kommer atl blilångvarigt och iir kriivande. Även framöver kommer budgetpolitiken att behövainnefatta både en hård iitgiflsprövning och ålgiirder fi>r atl ökainkomsterna. Utöver denna allmänna strävan att bringa balans i statsfinansernamåste budgelpoliliken konsekvent utformas så att den aktivt stöder denekonomisk-politiska strategi som regeringen lagt fiisl. Förslagen i proposition 1983/84:40 och det budgetförslagsom nu framläggs skall ses i ell sammanhang. Prövningen av statens utgifterför /85 har genomgående varit utomordentligt stram. Huvuddrageni budgetförslaget för /85 kan sammanfattas på följande siill. o Genom förslagen i proposition 40 och vissa andrapropositioner bryls automatiken i utgiftsökningarna på väsentliga områden förbudgclärcl 1984/85. varigenom den tidigare höga inflationstakten förhindras altfortplanta sig via stalsbudgetcn. C' Genomneddragningar av utgifter på andra områden, och i något fall genominkomstförsliirkningar, har utrymme skapats för vissa vikliga reformer. Vadgäller nya tjänster hos de statliga myndigheterna giiller i princip atl sådanainte kunnat beviljas. På några få prioriterade områden har dock en ökning avKinemcdlen utöver normal löneomriikning medgivits. '~'Regeringens sjupunktsprogram för neddragning av subventionerna tillniiringslivel fullföljs. fattade beslut om atl avskaffadel s.k. forskningsavdraget i företagsbeskattningen. I budgetpropositionenpresenteras förslag till utgiftsbegränsningar vad gäller de subventioneradeexportkrediterna och bättre utnyttjande av resurserna hos svensk projeklexporl. '' För detstora flertalel myndigheter har del s.k. huvudförslaget lilläm-pats. dvs.anslagen har efter uppräkning för pris- och löneökningar reduce- FiU1983/84:25 6 För små myndigheter föreslås i ett antalfall ell modifierat huvudförslag. Även på vissa större verksamhetsområden harresurser motsvarande den Ivåprocenliga neddragningen ålerförts tillverksamheten. I tabell I ges en översikt av hurstatsutgifterna utvecklats efter iindamål budgetåren 1983/84 och 1984/85. Stiit.snlRirtcrna efter änd.imfil biidRelårcn198.3/84 och 1984/85 I984/8.S' -1-9,6 Allmänna bidrag till kommuner Inlcrnalionclll bistånd m, m. + 4..S (')vrigl Tnlnia st.itsiit)>iner -4,o -t- 1,-3 ' .liimförelsen i denna tabell sker med iilgångspiinklfrån slalsbiidgelcn för /84, Förändringen mellan biidgclåren kan i vissa fall ge en ejrällvisande bild av iilgiftsntvecklingcn. hiingcr samman med all vissaulgifler som l.ex. invesleringsanslagej längre finansieras viastalsbudgetcn. Till della kommer all vissa anslag i avvaktan pä särpropositionpå sedvanlig! säll las upp med föregående års belopp. I propositionen sammanfattas detaktuella budgetläget för budgetåren 1983/84 och 1984/85 på följande sätt. För det närmast förflutna budgetåret. 1982/83. Kalkylerna för innevarandebudgetår pekar på en förändring av underskottet till ca 84,9 miljarder kronor.För /85 innebär budgetförslaget ett underskott om ca 80,8 miljarderkronor, vilket innebär en avsevärd real minskning. Utgifterna ökar med 2,4miljarder kronor, vilket innebär alt de sjunker i reala termer. statsskuldräntor minskar i absoluta tal, vilket innebär en kraftigminskning i reala termer. Inkomsterna stiger med 6.5 miljarder kronor.Budgetsaidol förbättras således med ca . Sal-dot exkl.räntor minskar med . Kommunsektorns finansiellasituation för enligl nuvarande bedömningar pekar på överskott för merpartenav kommunerna och praktiskt FiU198.3/84:25 7 laget samtliga lanilsling. Kalkyler för visar ettgynnsamt finansiellt läge tmder föruisällning atl kostnadsutvecklingen kanhållas nere i nivå med regeringens inflationsmål. Regeringen har haft och avser all ha ytterligareöverliipgningar med kommuner och landsting om olika kommunalckonomiska frågorsom skall behandlas i en siirskild proposition . Som utgångspunkt giiller bl. a. atl del stalsfinansiellaläget inte ger något utrymme fiir beslut om ökade statlig;! transfereringartill kommunsektorn för . I stiillel iir det nödvändigt alt ylterligareåtpiirder vidtas för att begränsa den automatisk;! utgiftsökning för staten somannars tenderar all uppkomma. 1 proposilionen rörande den kommun.ala ekonomin kommer attföreslås all den kommunala taxeringen av juridiska perstmer avskaflas.Förelags-beskattningen blir diirmed hell slallig. vilket ger mycket storaadministrativa vinster. Regeringen kommer senare atl redovisa hur borfialletav det skatteunderlag från juridiska personer som får lillpodoriiknas skallkompenseras, ulifiån den samlade bedömning som där måste göras. I detlasammanhang behantllar utskottet följande motionsyrkanden beträflandede allmänna riktlinjerna Jih- den ekonomiska politiken 2031 avUlf Adelsohn m.fl. (m) vari hemställs I. atl godkänner de allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken som föreslås i motionen. 2088 av m, fl. (fp) vari hemställs I. att godkiinner deriktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i motionen, 2455 av m. fl. (vpk) vari hemställs I. all beslutar att godkiinna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2524 av m. fl. (c) vari hemställs I,atl godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somförordas i motionen, 1436 av m.fl. (vpk)vari hemställs atl med hiinvisning till vad som anförs i motionenullalar alt en ny riitlvis fördelningspolitik bör utformas och hos regeringenhemställer om förslag härom. betriiffande löntagarfonder m. m. 299 av () vari hemsliillsatl beslutar att upphäva av beslutade FiU1983/84:25 8 lag om vinstdelningsskatl, lag omändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, lag om ändring i uppbördslagcn (1953:272), lag om ändring itaxeringslagen (1956:623), lag om ändring i skattcbrottslagen (1971:69), lagmed reglemente för allmänna pensionsfonden, lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, lag om ändring i iiktiebolagslagen (1975:1385), lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatser föruttag av avgift under åren 1980- 1984 lill försäkringen för tilläggspension, 1066 av förste vice talman m.fl. (m) vari - med hänvisning fill motiveringen i motion1983/84:1065 - hemställs 2. attriksdagen upphiiver vinstdelningsskatten års taxering. 1423 av m. fl.(c. m. fp) vari hemställs att beslutar avskaffa de kollektivalöntagarfonder som infördes genom proposition 198.3/84:50. 2031 av m.fl. (m) vari hemstiills 6. att beslutar upphäva följande lagstiftning omde kollekliva löntagarfonderna: lag omändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond. lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370), lag omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. lag omändring i uppbördslagen (1953:272), lag omändring i taxeringslagen (1956:623), lag omändring i skattebrottslagen (1971:69). lag medreglemente för allmänna pensionsfonden. lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. lagomändring i akfiebolagslagen (1975:1385). lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatser föruttag av avgift under åren 1980- 1984 till försäkringen för tilläggspension, 2088 av m.fl. (fp) vari hemställs 3. att beslutar upphäva vid mofionen som bilagafogade lag stiftning om löntagarfonder, 2524 av m.fl. (c) vari hemställs 3. attriksdagen beslutar upphäva följtmde lagstiftning om de kollektivalöntagarfonderna; lag om vinstdelningsskatl, lag omändring i lagen (1979:609) om allmiin investeringsfond, lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). FiU1983/84:25 9 lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lag omändring i uppbördslagen (1953:272), lagomändring i taxeringslagen (1956:623), lagomändring i skaltebroltslagen (1971:69), lag med reglemente för allmänna pensionsfonden ochbeslutar anta det reglemenle som gällde före löntagarfondsbeslutet, lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagomändring i aktiebolagslagen (1975:1385), lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatser föruttag av avgift till försäkringen för tilläggspension. 1429 av Per m.fl. (m. fp)vari hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning av vinstandelssyslemi syfte atl stimulera fill ökade frivilliga överenskommelser om införandel avsådana system i näringslivet i enlighet med vad som i motionen anförts, beträffande lokalisering av töntagarfondskanstier 520 av m.fl. (s) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om lokaliseringen av det norra löniagarfondskansliel fillÖrnsköldsvik. 1427 av () ochRoland () vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av norralöniagarfondskansliel lill . 1431 av m. (s) vari hemställs atl beslutar alt som sin mening ge regeringen tillkänna att kommun bör bli lokaliseringsorl för det västsvenskalöniagarfondskansliel. beträffande de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen 2031 av m.fl. (m) vari hemställs 2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som föreslås i motionen. 2088 av m. fl. (fp) vari hemställs 2. alt godkänner de riktlinjer förbudgetregleringen som redovisas i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om behovet av en allmän översyn av finansieringsformernaför socialförsäkringssystemen, 6. att hos regeringen begär förslag i fråga omavgiftssättning enligt vad som anförs i motionen. 2455 av m. fl. (vpk) vari hemställs 2. att beslutar alt godkiinna de allmännariktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen. FiU1983/84: 25 10 2524 av m.fl. (c) vari hemställs 2. all godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordas i mofionen, beträffande kredit- och statsskuldpolitiken 2031 av m.fl, (m) vari hemställs 3. atl som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om statsskuld- och kreditpolitiken, 2455 av m. fl. (vpk) vari hemställs 3. att beslutar alt godkänna vad som imotionen anförs om sänkning av räntan. beträffande konstitutionella begränsningar i denekonomiska politiken 370 av i (m) vari hemställs 5. altriksdagen överväger möjligheten alt införa konstitutionella begränsningar iden ekonomiska politiken. beträffande den kommuntda ekonomin 2031 av m.fl. (m) vari hemställs 4. alt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om den kommunala ekonomin. 2088 av m. fl. (fp) vari hemställs 5. atl hos regeringen begiir förslag fillregelförändringar i fråga om statsbidragen till kommunerna enligt vad som anförs i motionen. 2524 av m. fl. (c) vari hemställs 4. att begär alt regeringen framliigger förslagom en minskad finansiell överföring lill kommunerna i enlighet med vad somanförs i motionen. beträffande frisläppande av invesleringsreserver 1420 av m.fl. (m. c.fp) vari hemställs att beslutar atl begiira hos regeringen atl deallmänna investeringsreserverna frisläpps beträffande bokslut som ligger tillgrund taxering samt all fortsättningsvis frisläpp för bådaavsiittningsformerna blir lika omfattande. 1467 av () och () varihemsliills 1. att riksdagenbeslutar att begära hos regeringen att de allmänna investeringsreservernafrisläpps beträffande bokslut som ligger till grund taxering. 2. att riksdagenuttalar sig för att frisläpp i fortsättningen bör ske i samma utsträckning förbåda avsältningsformerna. FiU1983/84:25 11 2360 av m.fl. (m)vari hemställs att som sin mening ger regeringen lill känna vad somanförs i motionen om affärsverken, 2444 av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag om nya finansieringsformer förteleverket, 2. atl riksdagenbeslutar att föreslå regeringen att med utgångspunkt från vad i motionenanförts verkställa en övergripande, långsiktig politisk analys av de nyautvecklingstendenserna och frågan om de statliga affärsverkens finansiering, 2457 av m. fl. (vpk)vari - med hänvisning till motiveringen i motion 1983/84:2455 hemställs atlriksdagen beslutar att avslå propositionens förslag om bemyndigande förregeringen att för verksamhel ta upp lån på den allmännakredilmarknaden, 2492 av m. (fp) vari - med hänvisning till motiveringen i motion 1983/84:2491 - hemställsatt begär atl regeringen gör en översyn av de statligaverkens framtida finansieringsform. 2497 av m.fl. (m)vari med hänvisning till motiveringen i motion 1983/84:2496 - hemställs 1. atl riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs underavsnittet "Avgiftshöjningar"', 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs underavsnitlet "Privatisering", 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs underavsnittet "Cash management", 4. atl riksdagenuttalar sig för att statens intäkter av de i motionen framförda förslagenunderrubrikerna "Avgiftshöjningar". "Privatisering" och"Cash management" används för att finansiera SJ:s investeringar underkontot D I. 2510 av m.fl. (m)vari - med hänvisning till motiveringen i motion 1983/84:2509 - hemställs 1. att riksdagenuttalar sig för att finansieringen av luftfartsverket skall ske vid ettsärskilt företag . uppbyggt på ett med Telefinanslikartal sätt. 2. alt riksdagenbeslutar uttala sig för atl del startas ett separat finansieringsinstitut -"Järnvägsfinans" - för atl finansiera en del av SJ;s kommersiellainvesteringar, 3. atl riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som anförs i motionen i avsnittet"Affärsverken". FiU1983/84:25 12 I motion 2031 av m.fl.(m) framhålls alt även om konjunkturförbättringen i en rad viktiga avseendenär mindre uttalad än i en normal konjunkturcykel tycks regeringen tro atl denfått anstånd med de nödvändiga insatserna mot våra strukturella problem. Menså länge man inte tar itu med de grundläggande problemen i den offentligasektorn - de alltför höga offentliga utgifterna, skattetrycket, det storabudgetunderskottet, regleringarna m. m.