bet · G701UbU28 · 1983-12-31 00:00:00 — Vidare framhålls allhögskoleslude-rande bör stimuleras lill utlandsvistelse genom allstudieresultat från utländska universitet skall få tillgodoräknas i störreutsträckning än f n. och atl studiemedel för studier vid utländska universitetoch högskolor skall beviljas mera generöst. Regeringen bör enligt motionärernavidta åtgärder för atl främja internationaliseringen av utbildning ochforskning. Utskottet vill erinra om alt problemen med den svenskaskattelagstiftningen för högt kvalificerade utländska forskare avses blibelysta och föranleda förslag som resultat av en sårskild tillsatt utredning(prop. s. 26). 1 fråga om tillgodoräknande av studieresultat från utländskauniversitet gäller atl enligt 8 § högskoleförordningen har studerande, som viduniversilelel eller motsvarande läroanstalt i , , ellerNorge gått igenom viss utbildning med godkänt resultat, rätt atl tillgodoräknasig detta för motsvarande grundläggande högskoleutbildning här i landet.Universitets- och högskoleexamen i etl nordiskt land ger behörighet förutbildning av påbyggnadskarakiär (l.ex. forskarutbildning) även i övriganordiska länder. Såsom redovisats i UbU 1983/84:20 (s. 11) har frågan omvärdering av utländsk högre utbildning behandlats av en arbetsgruppinom UHÄ. I budgetpropositionen upptas särskilda medel för del fortsattaarbetet med dessa frågor. Studiemedel för studier vid utländska universitet och högskolorkan enligi studiestödslagen utgå dels för studier i de nordiska länderna, delsi övrigt om studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid svensklåroanstalt. Vid studier utomlands kan förutom ordinarie studiemedel utgå extrastudiemedel enligt av centrala studiestödsnåmnden meddelade föreskrifter. Utskottet, som inte har något alt erinra mol vad somanförts i avsnitten om internationella kontakter och inlernationelllforskarutbyte i propositionen, avstyrker med hänvisning lill del anförda motion1983/84:2016 yrkande 31. 1.11 Litteraturförsörjningen, ansvarsbibliotek m. m. Kostnadsutvecklingen förvetenskaplig litteratur har enligt proposition 1983/84: 107 varit osedvanligtogynnsam (bil. 5 s. 21-27). För att tillgängliga resurser bättre skall kunnautnyttjas behövs ett samarbete mellan de vetenskapliga biblioteken och ävenmellan central- och instiiutionsbiblio-tek pä en högskoleort. Mol dennabakgrund föreslås all etl system med s. k. ansvarsbibliotek successivt skallinföras i huvudsak i enlighet med ett förslag från delegationen förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI). Etl s.k.ansvarsbibliotek skall vara en sådan institution UbU 1983/84:28 48 somgivils och åtagit sig del nationella ansvaret för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning inom ett ämnesområde. Systemet bör införas endast närdet med hänsyn till aktuella förhållanden inom olika områden ärändamålsenligt. Det är enligt föredragande statsrådet inte ens troligt atl allaområden lämpar sig för en arbetsfördelning av delta slag. bibliotek och informationscentral föreslås fä ställning somansvarsbibliotek inom området medicin fr. o. m. /85. Utskottetföreslår atl godkänner de förordade riktlinjerna föransvarsbibliotek. Idet följande under punkt 14 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamålbehandlar utskottet förslag om resurstillskott för bokinköp inom högskolan. 1.12Fördelning av resurser och vissa prioriteringsfrågor i övrigt Satsning på forskning och utveckling i Sverigeberäknas i propositionen lill sammanlagt ca för budgetåret1983/84. De statliga anslagen inkl. stöd lill industriell forskning ochutveckling beräknas uppgå till drygt hälften, ca . Forskningoch utveckling föreslås få ett nytillskott av resurser om totalt ca 150 milj.kr. för /85 varav för grundläggande forskning inom utbildnings-och jordbruksdepartementens områden ca 125 milj. kr. Med delta tillskolldisponerar högskolan inkl. sammanlagt ca 2 100milj. och forskningsråden inkl. skogs- och jordbrukets forskningsråd totaltca 566 milj. kr. Riksdagenbeslutade med anledning av proposition 1981/82:106 om forskning m.m. (UbU1981/82:37, rskr 1981/82:397) att följande områden skulle prioriteras, nämligen forskning som är en förutsättning för den starkanationella satsningen pä teknisk utveckling och sådan forskning som är enkonsekvens av denna satsning, forskning som avser viktiga problem inom social-och hälsovårdsomrä-det, forskning sorn kan belysa ekologiska samband och defaktorer som förändrar dessa, o insatser för en allmän volym- och kompetenshöjninginom del samhällsvetenskapliga och humanistiska området, forskning som avser den offentliga sektorn ochdess styrning, ekonomi och förändring forskning som avser kulturyttringar ochkulturfrågor i övrigt med strävan efter samlade större forskningssatsningar, forskning som avser livsmedelsområdet och UbU 1983/84:28 49 Denna prioritering av områden återfmns även i dennu aktuella forskningspropositionen. Mot denna bakgrund av prioriteringarredovisas olika förslag. Insatserför att främja den tekniska utvecklingen görs inom en rad departement, bl. a.försvarsdepartementet, , där Iransportforskningenförstärks och därmed omfattar ca 25 milj. kr., med deallmänna satsningarna på teknisk-naturvetenskaplig forskning,med förstärkt forskning kring bioteknik,virkesförsörjning, vallenbruk m.m. och med byggforskningsom för nästa budgetår föreslås disponera 197 milj. kr. för forskningsstöd.Inom industridepartementet har för styrelsen för teknisk utveckling (STU)beräknats ett medelsbehov av 2 145 milj. kr. för den kommande treårsperioden.Del innebär en ökning jämfört med innevarande treårsperiod med 370 milj. kr. Enökad tyngd läggs därvid på insatser för långsiktig kunskapsuppbyggnad. Vidarekommer energiforskningen, trots en viss åtstramning, att vara av betydandeomfattning, totalt 1 220 milj. kr. för perioden /85-1986/87. Ihuvudanförandet i propositionen behandlas mera utförligt några områden som ärav stor betydelse och som berör ett stort antal departement. Del gäller delsforskning med anknytning till det ekologiska området, dels tre områden medbetydelse för den industriella utvecklingen, nämligen informationsteknologin,materialtekniken och biotekniken. Närdet gäller forskning om vikliga problem inom social- och hälsovårdsområdetföreslås resursökningar inom område med 5 milj. kr. Inomutbildningsdepartementets område föreslås resursförstärkning avseendemedicinsk forskning med ca 17 milj. kr. Ipropositionen framhålls den betydelse som även samhällsvetenskaplig ochhumanistisk forskning har för den tekniska utvecklingen och inriktningen avdenna. Insatser för atl allmänt stärka del samhällsvetenskapliga ochhumanistiska området föreslås omfatta ca 10 milj. kr. Forskningenom den offentliga verksamheten föreslås främjas bl. a. genom inrättande av enprofessur i statsvetenskap samt genom bildandet av en särskild delegationknuten lill . Förforskning inom kulturområdet föreslås särskilda medel om 1 milj. kr. lillmuseer, och . Beträffandelivsmedelsforskning avser chefen för senare allåterkomma. utredningsförslag remissbehandlas f. n. Jämslälldhetsforskningbehandlas av cheferna för ochutbildningsdepartementet. a. föreslås fem forskartjänster pä mellannivå fördetta område. Denhumanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen berör enligt motion1983/84:2595 (yrkande 11) frågor om livskvalitet och människorsframtidsförhoppningar. I tider av ekonomisk åtstramning och snabb tekniskutveckling är det enligt motionärerna särskilt angelägel atl den hu-4 1983/84. UbU 1983/84:28 50 manistiskaoch samhällsvetenskapliga forskningen följer och analyserar samhälletsreaktioner. Det föreslås atl humanisiisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådetskall tillföras 15 milj. kr. utöver regeringens förslag. 1motion 1983/84:2601 (yrkande I)hävdas att regeringens proposition omforskning uigär från alt del huvudsakligen är naturvetenskap och teknik somskall stödjas för att lösa våra problem. Enligt motionen år det ännu viktigareatt främja människans förmåga alt välja på etl klokt sätt bland hela det utbudav informaiion som kommer över oss. De humanistiska och estetiska ämnena kanträna vår förmåga alt uppleva del månskligi värdefulla och göra riktigavärderingar från helhetssynpunki. 1 motionen föreslås all som sinmening ger regeringen lill känna all en kompletterande proposition börföreläggas med ökat stöd lill de humanistiska ämnena i den högreuibildningen. Regeringenssaisning på de humanistiska vetenskaperna år enligi motion 1983/84:2623 (idenna del) så blygsam all den närmast måste betecknas som försumbar.Motionärerna hävdar all de humanistiska velenskaperna är sälla på undanlagoch att det behövs en renässans. Teknisk och naturvetenskaplig forskning kommeratt dominera och få en avgörande betydelse för samhällets utveckling om manbara låier nuvarande uiveck-ling ha sin gång. Motionärerna önskar andrariktiinjer för forskningspolitiken än de som förordas i propositionen. 1motion 1983/84: 2627 (yrkande 9) föreslås att anvisar ell med 10milj. förhöjt anslag lill Humanislisk-samhållsvetenskapliga forskningsrådet.Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning har enligt motionärerna enviktig funktion att fylla när del gäller alt öka beredskapen mot arbetslivetsutarmning. Enligtmotion 1983/84: 2634 (yrkandena 2, 10 i denna del, 24 och 25) får denhumanistiska och samhållsveienskapliga forskningen knappast någon förstärkninggenom regeringens förslag i propositionen. Motionärerna föreslår att dennaforskning tillförs 30 milj. kr. uiöver regeringens förslag. Utskottetvill med anledning av propositionen och motionsyrkandena anföra följande. I1982 års forskningspoliiiska proposition konstaterades alt det är viktigt attförslärka humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning för alt vara beredd päde mänskliga och sociala konsekvenserna av tekniksamhällets expansion.Satsningar på området motiverades också med sådana konkreta företeelser somökande frilid och tilltagande internationell integration. förevarande propositionen framhålls i huvudanförandet också nödvändighetenav alt den kunskap som las fram om människan, hennes livsvillkor och behovutnyttjas aktivt för att länka teknikutvecklingen in i för samhället ochmänniskorna rätta banor. Den humanistiska forskningen förbättrar, sägerföredragande statsrådet vidare, våra förutsättningar all förstå och samverkamed andra kulturer och länder, som både skapande och upplevelse inomkonst, musik och litteratur kan hämta kraft och inspiration i humanistiskforskning. UbU 1983/84:28 51 Utskottet vill stryka under alt den humanistiskaforskningen, liksom del systematiska kunskapssökandet på andra områden, har ettegenvärde. I del framlida samhällsbyggandet finns etl behov av välutbildadepersoner som kan dels föra ut den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningensresultat, dels bidra till att föra denna forskning vidare. En ulbyggnad av dehumanistiska och samhällsvetenskapliga ämnena blir därigenom även ett viktigtmedel för att nä en ökad välfärd och för att fördjupa livskvaliteten. Samtidigtkan dessa ämnen genom att öka våra kunskaper om andra kulturkretsar bidra lillatt förbättra våra möjligheter alt bygga ut de internationella kontakter som ären förutsättning för vår egen utveckling. Ettvillkor för all den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen skallkunna utvecklas är emellertid att den grundläggande högskoleutbildningen vilken utskottet tidigare berört - inom dessa ämnesområden har en sådanstruktur att djupgående och omfattande studieprogram främjas i syfte att görade studerande väl förberedda för forskarulbildning. Som framgår avpropositionen är forskarrekryteringen mycket ojämn. Det ankommer påfakultetsnämnderna all övervaka all rekryteringen av forskarstuderandestimuleras i de ämnen där detta behövs och att vid behov pröva frågan ombegränsad antagning till forskarulbildning med hänsyn till tillgängligaresurser för att kvalitet skall främjas framför kvantitet i forskarutbildningen(bil. 5 s. 54). Syftetmed s.k. fakultetsprogram (bil. 5 s. 17-20) är enligt propositionen altpresentera en plan för den långsikliga utvecklingen av verksamheten, dvs.såväl sådan som bekostas av fakullelsanslag och forskningsrådsanslag somverksamhet som bedrivs med externa medel, l.ex. från sektorsorgan eller andrafinansiärer. Delta innebär att programmet skall om-falla såväl gmndforskningoch mer tillämpad forskning som utvecklingsarbete och forskarutbildning.Fakultetsprogram medför en bättre överblick av den pågående verksamheten ochbättre kommunikation såväl internt som gentemot seklorsorgan, forskningsråd ochandra uppdragsgivare. Av propositionen framgår att UHÄ kommer alt fä i uppdragatt pröva vilka former som skulle kunna användas för uppföljning ochutvärdering av forskning i ett system med fakullelsprogram. Det år enligtutskottets mening angeläget att pröva vilka effekter sädana program skullekunna få på den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens utveckhng.Det måste betonas all de humanistiska och samhällsvetenskapligafakulletsprogrammen inte får bli självändamål ulan bör prövas som instrumentför att skapa kreativa och mångsidiga forskningsmiljöer. Ulskottelerinrar om atl en allmän volym- och kompetenshöjning inom detsamhällsvetenskapliga och humanistiska området samt sådan forskning som är enkonsekvens av den starka satsningen på teknisk utveckling även fortsättningsvisanges som tillhörande de prioriterade områdena. UbU 1983/84:28 52 bäralt även humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning skall tas i anspråk föralt belysa konsekvenserna av den tekniska utvecklingen i samhällel. Utskottethar erfarit all UHÄ i sin verksamhetsplan för nästa budgetår avser atl la uppfrågor om bl. a. humanioras plats i såväl utbildning som forskning. Utskoitetföiutsålier alt vad ulskottel hår anfört om humanistisk ochsamhällsvetenskaptig forskning beaktas i kommande beredningar inomregeringskansliet. Med hänvisning lill det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1983/84:2595 yrkande II, 1983/84:2601 yrkande I, 1983/84:2623 i denna del, 1983/84:2627 yrkande 9,1983/84:2634 yrkandena 2 saml 10 i denna del, 24 och 25. Med erinran omregeringens satsning av 10 milj. kr. på humanistisk och samhällsvetenskapligforskning avstyrks motionsyrkandena även i de delar som avser resurstillskottför /85 under anslagen Humanistiska fakulteterna.Samhällsvetenskapliga fakulteterna och . Jämsiälldhetsjorskning är genom riksdagensforskningspoliiiska beslut ett prioriterat forskningsområde. 1propositionen (bil. 7 s. 15-19) anges atl man inom den nyinrättade delegationenför jämslälldhetsforskning (JÄMFO) arbetar med all bl. a. la fram underlag förförslag till åtgärder för att förbättra kvinnliga forskares situation samt förstudie om måns och kvinnors inbördes relationer. Andra organ som utföreller stöder jämsiälldheisforskning är arbeislivs-cenlrum, arbetarskyddsfondensaml i någon mån delegationen för arbels-marknadspolitisk forskning ochdelegationen för invandraiforskning. Vidare har UHÄ en viktig samordnandefunktion för jämställdhelsforskning-en och humanislisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet finansierar forskning på jämställdhetsområdet. Bland vikligaorgan för utveckling av jämställdhetsarbetet nämner föredragande slalsrådetjämsiålldheisom-budsmannen () saml och stålensarbetsmarknadsnämnd som inrättat arbetsenheter för jämsiälldheisfrågor. Ettstort behov av ytteriigare kunskaper inom jämsiälldhetsområdet samtjämslälldhetsfrågornas stora politiska betydelse utgör enligt föredragandestatsrådet starka motiv för en mer intensiv forskning när det gäller treområden, nämligen kvinnors och mäns inflytande, en förändrad mansroll ochkvinnors arbetsmarknad. Förden fortsalla uppbyggnaden av jämslälldhelsforskningen är det enligtföredragande statsrådet särskilt viktigt all högskolorna och de berördaforsknings- och sektorsorganen vid sin bidragsgivning beaktar regeringensprioritering av jämslälldhelsforskningen. Riksdagenbereds tillfälle all ta del av vad som anförts om jämslälldhelsforskningen. Imotion 1983/84:2610 anförs ati: avsnittet i proposition 1983/84: 107 (bil. 7)om jämställdhetsforskning är ett exempel på hur politiska frågor kan UbU1983/84:28 53 döljas i forskningens förklädnad. Som betänkligt betecknasatt fem forskartjänster för jåmstålldhetsforskning skall inråttas vidhumanistisk och samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Vidare ifrågasätts deforskningsområden som anges i propositionen. I motionen hävdas alt del är ensjälvklarhet att individens möjligheter i livet skall avgöras av kvaliteter somkunnande, kompelens, arbetsvilja och pålitlighet och inte av könstillhörighet.En långtgående sanering av statens "forskningsinsatser" behövs inomdetta ämnesområde, särskilt i av pressad samhällsekonomi. Detta börenligt motionen som sin mening ge till känna för regeringen. Ulskottel har intet att erinra mol vad som i proposition1983/84: 107 anförts om jämslälldhetsforskning och föreslär all medavslag på motion 1983/84:2610 lägger till handlingarna vad föredragandestatsrådet anfört i ärendet. 1 propositionen (bil. 10 s. 6-8)bereds tillfälle atl la del av vad som anförs om inrättande av endelegation för forskning om den offentliga sekitn-n. Delegationen skall knytastill . 1 delegationen skall ingå företrädare för såväl statensom kommunerna och landstingskommunerna. Vidare skall som ledamöter ingåaktiva forskare frän olika forskningsområden. Delegationen, som skall biträdasav ett kansli, kommer atl arbeta av tre år.Medelsbehovet för dess verksamhet under /85 beräknas till 1milj. Föredraganden föreslår därför alt kommittéanslagräknas upp med delta belopp. Delegationens arbetsuppgifter blir att på olika sättdokumentera och informera om aktuell forskning om den offentliga .sektorn, a»skapa kontakter mellan forskare och avnämare samt atl stimulera till nyaforskningsinsatser om aktuella problem. Föredraganden framhåller atldelegationen i första hand skall fungera som etl organ för ömsesidigtinformationsutbyte mellan de aktiva forskarna och företrädare för den statligaoch den kommunala sektorn. Anslagsbeslut och prioriteringar skall däremot inteåvila delegationen ulan liksom ankomma på andra organ. Föredragandenfinner det väsentligt att delegationen samverkar med bl. a. forskningsorgan ochanslagsbeviljande myndigheter. I motion 1983/84:2634 (yrkande 30) avvisas förslaget attden nämnda delegationen skall inrättas och att dess verksamhet skall omfattainte bara forskning kring den kommunala offentliga sektorn utan hela denoffentliga sektorn. Specifikt kommunall orienterad forskning anser emellertidmotionärerna angelägen att stimulera och samordna. En arbetsgrupp med dennauppgift föreslås därför i stället bli knuten till forskningsrådsnämnden, somtill sig har knutna olika arbetsgrupper med likartade uppgifter. Enligt motion1983/84:2615 (yrkande I 1) är det angeläget atl stimulera forskning som kanbidra till alt exempelvis fördjupa demokratin. Det anses också angelägel altstimulera forskning som syftar till atl utveckla styrningsme-loder för alteffektivisera den offentliga sektorn. UbU 1983/84:28 54 har berettfinansutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1983/84; 107 omforskning, bilaga 10, jämte motionerna 1983/84: 2615 yrkande I I och 2634yrkande 30. Yttrandet (FiU 1983/84; 5 y) är fogat som bilaga 2 till dettabetänkande. Utbildningsutskottetkonstaterar alt det av propositionen (bil 10 s. 8) framgår att delegationeninrättas på försök . Föredragande statsrådet anser att del behövsen utvärdering av verksamheten innan ställning tas till en fortsättning efterförsöksperioden. Utskottet har mot angiven bakgmnd inte något all erinra molatt en delegation av angivet slag inrättas på försök och föreslår alv.riksdagen avslår motion 1983/84:2634 yrkande 30. Utskotteterinrar vidare om att regering och riksdag i samband med 1982 årsforskningspolitiska beslut (prop. 1981/82: 106, UbU 1981/82:37, rskr1981/82:397) har utpekat forskning om den offentliga sektorns styrning, ekonomioch förändring som ell prioriterat område. Någon ändring härvidlag föreslåsinte. Detta innebär atl forskning om bl. a. lednings- och styrningsmetoder föratt effektivisera den offentliga sektorn prioriteras. Utskottet förutsätteratt arbetet inom ifrågavarande delegation präglas av denna övergripandeprioritering ulan något särskilt uttalande från sida. Dådelegationens verksamhet i vad gäller den kommunala delen av den offentligasektorn enligt föredragande statsrådets eget uttalande skall inriktas på l.ex.frågor som rör folkstyrelsen anser utskottet att önskemålen i motion1983/84:2615 yrkande 1 1 är tillgodosedda, varför yrkandet bör avslås. Utskottetföreslår att utöver tidigare anvisat belopp till Kommittéer m.m.under trettonde huvudtiteln för /85 anvisar . och ulanerinran lägger lill handlingarna vad föredragande statsrådet i proposition1983/84:107 har anfört om forskning om den offentliga sektorn. Enligt motion 1983/84:2623 i denna del finns fteraangelägna områden som - utöver redan prioriterade områden - bör prioriterasfrän forskningssynpunkt, l.ex. forskning orn orsaker till krig, utveckling avprodukter för folkflertalet, arbetarnas inflytande över produktionsprocessen,förändring av arbetslivets organisation och könsdiskriminering. 1 motion1983/84:2615 yrkande 1 b i denna del begärs prioritering av bl.a. ekologisktinriktad forskning och nya teknologier. Riksdagensbeslut om vissa prioriterade forskningsområden bygger pä ett omfattandeutredningsarbete. I en långsiktig planering är det varken rimligt eller möjligtall göra omprioriteringar . Flera av de i motionerna utpekadeforskningsområdena täcks f ö, redan av de prioriteringar som gjorts avriksdagen. Med hänvisning lill del anförda föreslår utskottet all riksdagenavslår motionerna 1983/84:2615 yrkande I b i denna del och 1983/84; 2623 idenna del. UbU 1983/84:28 55 Informalionsieknologin utgör enligt propositionen(s. 31-33) sannolikt den viktigaste industriella förnyelsefaktorn de närmastedecennierna. Med informationsteknologi avses den teknik som används för att medhjälp av datateknik och elektronik effektivisera produktion, hantering ochutnyttjande av information. Informationsteknologin kan komma alt innebärastora omvälvningar för många yrkesgrupper och för människors vardagliga liv.Höga krav måste ställas på att utveckla system som lar till vara de mänskligakvaliteterna i arbetet och svarar mot människors behov i samhällslivet iövrigt. Denna inriktning år enligt föredragande stalsrådets mening förenligmed en industriell expansion. 1propositionen (bil. 5 s. 13-17) redogörs för FRN;s förslag till program förforskning om datateknikens användning. Förslaget år enligt föredragandestatsrådet förtjänstfulll, men alltför allmänt hållet för all kunna låggas tillgrund för beslut om ell forskningsprogram. Statsrådet delar FRN:s uppfattningom behovet av balans mellan satsningar på den rena tekniken och på forskning omförulsiillningar av olika slag för datateknikens användning. Det år viktigtatt den kunskap som finns om sambandet mellan individen, samhällel ochdalatekniken kan utnyttjas som underlag för kommande beslut om användningen avden nya tekniken. Detta kräver samverkan mellan forskare från olikadiscipliner. För att stimulera lill sådan samverkan beräknas under anslagetVissa särskilda utgifter för forskningsändamål 1,5 milj. kr. för forskning omdatateknikens användning. Vidare avses en ny professur inrättas inom dentemaorienle-rade forskningen vid i inom temat Teknikoch social förändring. Riksdagenbör enligt motion 1983/84:2615 (yrkande 2 a) begära att regeringen lägger framett samlat program för dataforskningen baserat på UHÄ:s förslag. Därmed tordeavses del förslag UHÄ förde fram i anslagsframställningen inför budgetåret1982/83 vilket grundades på förslag från den av UHÄ tillsattadatareferensgruppen (; 16). Det i motionen begärda programmetskall föreläggas . Motionärerna delar föredragandestatsrådels uppfattning all det behövs särskilda medel för atl stimulerasamverkan beträffande dalaforskning inom olika discipliner. börenligt motionen (yrkande 10 i denna del) anvisa 1 milj. kr.