bet · G701SkU13 · 1983-12-31 00:00:00 — I de fall som avses i 39 § 3 mom.,41 § samt 42 § 2 mom. får anmaning utfärdas av chef för taxeringsenhet,revisionsenhet eller lokal skattemyndighet, taxeringsintendent samt den somfår meddela beslut om taxeringsrevision. I de fall som avses i 39 § 3 mom.,41 §, 42 § 2 mom. samt 42 § 3 mom. andra stycket får anmaning utfärdas av chefför taxeringsenhet, revisionsenhet eller lokal skaltemyndighet,taxeringsintendent samt den som får meddela beslut om taxeringsrevision. Denna lag träder i kraft den 1januari 1984. De nya beslämmelserna tillämpas första gången vid 1985 årstaxering. SkU1983/84:13 22 Lag omskyldighet för vissa bostadsföreningar och bostadsaktiebolag Härigenom föreskrivs följande. 1 § förslås i denna lag annan svensk ekonomisk förening änbostadsrättsförening och svenskt aktiebolag om det med andelen eller aktienföljer en nyttjanderätt till ett hus eller del av ett hus som ägs av föreningenrespektive bolaget. Avtal om överlåtelse av en andel i en bostadsföreningeller en aktie i ett bostadsaktiebolag genom köp skall upprättas skriftligenoch skrivas under av säljaren och köparen. Avtalet skall ta upp den lägenhetsom överlåtelsen avser samt köpeskillingen. Motsvarande skall gälla överlåtelseav en sådan andel eller aktie genom byte eller gåva. Överlåtelser som inle uppfyller föreskrifterna i förstastycket är ogiltiga- En bostadsförening och ett bostadsaktiebolag skall genomstyrelsens försorg föra förteckning över de lägenheter som är upplåtna mednyttjanderätt till andels- respektive aktieägare på det sätt som anges i 1 §(lägenhetsförteckning). Förteckningen kan bestå av ett betryggande lösblads-eller kortsystem. Lägenhetsförteckningenskall för varje lägenhet ange 1. lägenhetensbeteckning, 2. andels- elleraktieägarens namn, 3. insatsen iföreningen respektive inbetalningen på aktien. Vid överlåtelse av en andel i en bostadsförening eller enaktie i ett bostadsaktiebolag skall styrkt avskrift av överlåtelseavtalet fogastill förteckningen på lämpligt sätt. Dagen föranteckning skall anges. 4§ Andels- eller aktieägaren harrätt att på begäran få utdrag ur lägenhetsförteckningen beträffande denlägenhet som han innehar. Utdraget skall avse de uppgifter som enligt 3 § skallanges i förteckningen. Dagen för utfärdandet skall anges i utdraget. 5§ En styrelseledamot ellerlikvidator som inte iakttar föreskrifterna i 3 § döms till böter. Denna lag träder i kraft den 1januari 1984. Lägenhetsförteckning behöver dock inte vara upprättad förrän den30 . Sker en överlåtelse av en andel eller aktie efter ikraftträdandetmen före det att lägenhetsförteckningen har upprättals, skall avskrift avöverlåtelseavtalet fogas till förteckningen när den färdigställts. SkU1983/84:13 23 Motioner väckta med anledning av proposition 1983/84:67 1983/84:257 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar avslå de avregeringen framlagda förslagen i propositionen. 1983/84:258 av m. (c) I motionen yrkas 1. atl riksdagenbeslutar avslå propositionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om realisationsvinstbeskattning av bostadsrättersom anknyter till motsvarande regler för fastigheter. 1983/84:259 av ()och () I mofionen yrkas 1. att riksdagenvid behandlingen av propositionen som sin mening ger regeringen till känna vadsom i molionen anförts om indexreglering av ursprunglig grundavgift eller annanärUg uppräkning av grundavgiften samt uppskov med beskattningen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförts omfilläggsdirekliv till bostadskommittén. 1983/84:260 av m.fl. (m) I mofionen yrkas 1. att riksdagenavslår proposilionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om samordnad realisafionsvinstbeskattning ienlighet med vad som framförts i motionen. Yttrande från annat utskott har inkommit medyttrande i ärendet angående proposifion 1983/84:67 (BoU 1983/84:2 y).Yttrandet har fogats som bilaga fill betänkandet. Med anledning av proposition 1983/84:67har vid uppvaktning inför utskottet skrivelser överlämnats frän och Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisafion (SBC). Enligt gällande bestämmelserbeskattas vinsten vid avyttring av en bostadsrätt på olika sätt beroende påom det är fråga om ett äkta SkU1983/84:13 24 bostadsföretag eller inte. Med äkta bostadsföretag avses en ekonomisk förening elleretl aktiebolag vars verksamhel uteslutande eller huvudsakligen består i atl åtföreningens medlemmar eller bolagets delägare bereda bosläder i hus som ägs avföreningen eller bolaget. För att ett bostadsföretag skall anses som äkta börenligl riksskalteverkets anvisningar krävas alt företagets fastighet inrymmerminst tre lägenheter och att av hela taxeringsvärdet belöper påbostadslägenheter upplåtna till medlemmarna eller delägarna. Realisationsvinstenbeskattas i dessa fall som annan lös egendom vilket innebär att beskattningblir aktuell endast i de fall då bostadsrätten säljs frånförvärvet. reduceras den skattepliktiga andelen av vinstenenligt en fallande skala beroende på innehavsfidens längd. Som skattepliktigrealisationsvinst räknas då av vinsten om bostadsrätten innehafts imindre än , av vinsten om bostadsrätten innehafts menmindre än , av vinsten om bostadsrätten innehafts menmindre än fyra är och av vinsten om bostadsrätten innehafts menmindre än . Realisationsvinster på andelar och aktier i oäktabostadsföretag beskattas enligt de regler som gäller för avyttring av aktier. Förslaget i proposition 67 om evigrealisationsvinstbeskattning av bostadsrätter bygger på kapitalvinstkommitténsbetänkande (Ds B 1982:6) Reavinst på bostadsrätter. Kommittén redovisade tremetoder för beskattning, benämnda fasfighetsmetoden, den förenkladefastighetsmetoden och ak-fiemetoden. Vid tillämpning av de bådafastighetsmetoderna krävs att hänsyn tas till bostadsrättsföreningensförmögenhetsförhållanden, s. k. genomsyn. Fastighetsmetoden bygger på enfullständig genomsyn. Bostadsrättens andel i föreningens nettoskuld skallnämligen beräknas vid ivå olika fillfällen, vid förvärvet och vid försäljningenav bostadsrätten. Ingångsvärdet och övriga avdragsposter får medfastighetsmetoden indexuppräknas enligt samma regler som gäller för fastigheteroch hela vinsten är skattepliktig oberoende av innehavstidens längd. Enligt denförenklade fastighetsmetoden medges ett särskilt inflationstillägg somberäknas på ett underlag som bl. a. fordrar att andelen i föreningensnettoskuld vid förvärvet fastställs. Indexuppräkning skall enligt den metodenockså äga rum för egna förbättringskostnader. Hela den framriiknade vinsten ärskattepliktig oavsett hur länge bostadsrätten innehafts. Vid tillämpning avaktiemetoden medges inte något särskilt inflationstillägg ellerindexuppräkning. I stället reduceras den skatteplikfiga andelen av vinstenenligt den skala som gäller f. n. för beskattningen av bostadsrätter med denskillnaden att 25-procentsnivån utsträcks att gälla vid innehavstider om fyraår eller mera. Från vederlaget vid avyttringen skall avdrag medges föringångsvärdet, vissa kapitaltillskott och kostnader för förbättringsarbeten.För bostadsrätter som förvärvats före ett visst datum, den s. k. stickdagen,skall som ingångsvärde för bostadsrätten SkU1983/84:13 25 tas upp av andelen i föreningens förmögenhet dendagen. Förbättringskostnader och kapitaltillskott som är hänföriiga till entidigare tidpunkt beaktas inte vid vinstberäkningen. Med utgångspunkt i att skattereglerna bör vara enkla attförstå och tillämpa har departementschefen vid sina överväganden beslutatförorda ett beskattningssystem enligt aktiemetoden. Denna metod ger enligt hansuppfattning ett på det hela taget rimligt beskattningsresultat och är den endaav metoderna som han anser godtagbar frän tillämpningssynpunkt. Här kantilläggas att sfickdagen enligt proposifionen skall vara den 1 januari 1974.Vidare kan nämnas att andelar och aktier i oäkta bostadsföretag enligtförslaget alltjämt skall beskattas på samma sätt som förut. I proposifionen tas också upp frågan om uppskov medbeskattning. Enligt kapitalvinstkommitténs ursprungliga uppdrag ålåg delkommittén alt överväga möjligheterna att ge den som överlåter en bostadsrätt iprincip samma rätt till uppskov med beskattningen som föreligger vidfastighetsförsäljning. Uppskovsfrågan överfördes senare till kommittén (B1981:01) för reavinstuppskov, KRU. redovisade emellerfidi sitt betänkande hur de olika metoderna för evig realisationsvinstbeskattningkan samordnas med regler om uppskov. Departementschefen framhåller att de vinster i form av enkelheti tillämpningen som följer av akfiemetoden till stor del skulle gå förlorade ommetoden kombineras med uppskovsregler. 'Vidlyftiga registrerings- ochkontrollsystem skulle enligt departementschefen krävas för att upprätthålla enrimlig kontroll av uppskovsbestämmelser på bostadsrätlssidan. Till detta kommeratt skatteuttaget med den valda metoden allmänt sett kommer att ligga på enförhållandevis låg nivå. Några beaklansvärda negativa effekter för rörlighetenpå bostads- och arbetsmarknaden bör därför enligt departementschefens meninginte uppkomma till följd av att uppskov inte kan medges. Som en följd av ställningstagandet i denna del har KRU itilläggsdirektiv (Dir. 1983:62) befriats från uppdraget atl pröva möjligheternatill uppskov med beskattningen vid försäljning av bostadsrätter. Samtidigtsätts i tilläggsdirektiven i fråga om den mycket vidsträckta rätt till uppskovmed beskattningen vid frivilliga överlåtelser av bostadsfastigheter somföreligger enligt nuvarande regler allmänt sett är sakligt motiverad. KRU ärenligl filläggsdirektiven oförhindrad att föreslå sådana mer eller mindrelångtgående inskränkningar i möjlighelerna alt få uppskov med beskattningensom kan finnas påkallade. I detta sammanhang kan också nämnas att kapitalvinstkommitténsförslag att realisafionsvinst på bostadsrätter skall få behandlas somackumulerad inkomst på samma sätt som gäller för fastigheter avvisas ipropositionen. Departementschefen anför som skäl härför att aktuellabestämmelser på fastighetsområdel medför stora praktiska och administrativaproblem och att det därför inte är lämpligt att utvidga fillämpningen till attavse även SkU1983/84:13 26 Departementschefen hänvisar ocksä till denförhållandevis låga beskattningsnivå som blir en följd av aktiemetoden. I motionerna görs jämförelsermellan realisationsvinstbeskattningen av bostäder med äganderätt och det iproposilionen föreslagna beskattningssystemet för bostadsrätter. Enligtmotionerna leder förslaget om beskatlning av bostadsrätter till att dennaupplåtelseform missgynnas, något som inte kan accepteras från rättvisesynpunkt.Framför allt kritiseras förslaget för alt del saknar bestämmelser omindexuppräkning och uppskov vid beskattningen. Molionärerna i motion 260, m. fl. (m),pekar bl. a. på att förslaget kan leda fill att inflationsvinsler och realaförluster beskattas vid avyttring av en bostadsrätt. Vidare framhålls attbristen på uppskovsregler allvarligt förhindrar byten av bostäder ochbostadsort. Enligt motionärerna bör beskattningen av realisationsvinster påbostadsrätter sättas in i såväl ett bostadspolitiskt som skatlepolitisktsammanhang. Målsättningen bör vara att bostäder med olika upplåtelseformerskall beskattas lika. Motionärerna förordar därför alt en metod somöverensstämmer med realisationsvinstbeskattning av fastigheter införs även förbostadsrätter. I motionen yrkas avslag på propositionen och begärs förslag avregeringen om samordnad realisafionsvinstbeskattning i enlighet med vad somanförs i motionen. Liknande synpunkter framförs i motion 258 av . (c). Motionärerna framhåller dessulom att reglerna om ackumuleradinkomst vid fastighetsförsäljning bör gälla även vid avyttring av bostadsrätt.I motionen hänvisas också till den kritik som riktats mot den i propositionenvalda beskattningsmetoden i remissyttranden från företrädare för bostadsmarknadenoch arbetsmarknadens parter samt från lagrådet. Motionärerna yrkar attriksdagen avslår propositionen och hos regeringen begär förslag om realisationsvinstbeskattningav bostadsrätter som anknyter till motsvarande regler för fastigheter. I molion 257 av m. fl. (fp) yrkas ocksäavslag på propositionen. Enligt motionärerna bör förslaget avslås redan på dengrunden att det saknar regler för indexuppräkning. I frågan om brislen påuppskovsbestämmelser pekar motionärerna särskilt pä konsekvenserna förbarnfamiljer som vill byta från en mindre till en större bostad. Bostadspolitiska aspekter på förslaget anläggs även imotion 259 av () och (). Motionärernaanser att det i och för sig är både önskvärt och nödvändigt att införa en evigrealisationsvinstbeskattning av bostadsrätter, bl. a. för atl komma lill rättamed problemet med oskäliga överlåtelsevärden. Förslaget i propositionen haremellertid enligt molionärerna fått en utformning som är klartotillfredsställande från rättvisesynpunkt. Motionärerna anser atl förslaget börändras så atl indexreglering av den ursprungliga grundavgiften eller annanårlig uppräkning av grundavgiften saml uppskov med beskattningen tillåts. Imotionen yrkas att vid behandlingen av propositionen ger regeringendetta till känna. SkU1983/84:13 27 En sådan lösning tillgodoser dock enhgt motionärernaendast delvis rättvisekraven och bör därför ses som ett provisorium i avvaktanpå atl en grundlig genomlysning görs av hela bostadsbeskattningen inklusiverealisationsvinstbeskattningen. Motionärerna yrkar att bosladskommittén gestilläggsdirektiv med denna innebörd. Utskotlet vill till en börjanerinra om att frågan om evig realisationsvinstbeskattning av bostadsrätter hardiskuterats vid återkommande fillfällen . Utskottet delardepartementschefens uppfattning att rättvisesynpunkter och fördelningspolitiskamotiv talar för att en sådan beskattning införs. har i sittyttrande till skatteutskottet framhållit: Liksom vissa av motionärerna finnerbostadsutskottet det väsentligt att realisationsvinstbeskattningen inombostadssektorn utformas från ett bostadspolitiskt helhetsperspektiv och altdärvid beskattningsreglerna utformas så att likformighet uppnås oavsettupplåtelseform. Enligt utskottets uppfattning är det nämligen vikfigt allbeskattningsreglerna utformas så atl de är neutrala i det enskilda fallet ochså alt de i alll väsentligt ger samma utfall oberoende av boendeform. Utskottetfinner det både mofiverat och angeläget att en översyn görs i huvudsak utifrånvad nu anförts. instämmer ibostadsutskottets yttrande men vill framhålla att samma skatteulfall ochlikformighet kan uppnås även om olika beskatl-ningsformer väljs. Som framgår av propositionen är inte någon av de trediskuterade beskaltningsmeloderna helt invändningsfri. Fastighelsmetoden fylleri och för sig kravet på en nära överensstämmelse med beskattningsreglerna förfastigheter. Metoden leder dock till en högre beskattning än en nominell fider med en snabb real värdestegring pä bostadsrätter. Om bostadsrätterna åandra sidan blir föremål för en real värdenedgång ger metoden i princip skyddmot en beskattning av rena inflationsvinsler. Den förenklade fastighetsmetodenger ett inflationsskydd som i många fall blir likvärdigt med det som erhållsenligt den fullständiga fastighelsmetoden. Men eftersom kapitaltillskotten intefår indexuppräknas vid tillämpning av den förenklade fastighelsmetoden blirkompensationen för inflationen otillräcklig i fall där en förening har lagt nerbetydande förbättringskostnader efter den tidpunkt då bostadsrättenförvärvades. Som tidigare nämnts ställer de båda metoderna krav på genomsyn,vilkel medför att metoderna blir svärtillämpade för skattskyldiga, bostadsföretagoch taxeringsmyndigheter. Med hänsyn till det anförda anser utskollel i likhelmed dep.-rtementschefen alt dessa metoder inte bör komma i fråga. Aktiemetoden är den metod som från praktiskautgångspunkter är mest lättillämpad. Inte minst med tanke på de skattskyldigaär det väsentligt atl sträva efter ett så enkelt och lättförståeligtregelsystem som möjligt. Utskottet är medvetet om att aktiemetoden principielltsett kan ge ett ojämnt beskattningsresultat. Metoden hindrar inte attbeskattning sker i ett läge där SkU1983/84:13 28 bostadsrätterna har varit föremål för en realvärdenedgång. Det bör emellertid framhållas atl beskattningen i regel blirförhållandevis måttlig. Dessutom finansieras köp av en bostadsrätt inte sällanmed lånal kapital och därför bör inflationens inverkan på sådant kapital ocksåbeaktas vid övervägandena. Metoden har vidare kritiserats för att den medför enalltför lindrig beskattning i situationer med snabb real värdestegring. Sompåpekas i proposilionen träffas dock fall av utpräglad korttidsspekulafion ävenmed aktiemetoden av en 100-procentig beskattning. Utskotlet delar departementschefens uppfattning attaktiemetoden bör läggas till grund för realisationsvinstbeskattningen avbostadsrätter. För att undvika att nominellt små realisationsvinster tas upptill beskattning förordar utskottet att ett avdrag får göras om . Bestämmelsen bör utformas sä att tillskott föramorteringar skall tas upp lill . multiplicerat med antaletpåbörjade kalenderår under innehavet. Regeln skall avse innehavstid . Med den föreslagna bestämmelsen uppnås också enförenkling för många bostadsrättsföreningar som med detta förslag inle behöverlämna uppgift till taxeringsmyndigheten om amorteringar som understiger 1 000kr. Det kan hävdas att den föreslagna bestämmelsen har fögabetydelse i fall där ingångsvärden och överlålelsevärden är relativt sett höga.Så är emellertid fallet främst i storstäderna, och utskottet vill isammanhanget erinra om att bostadsrättskommitté fått i uppdrag atlöverväga om ett system med hembudsskyldighet kombinerat med prisföreskrifterbör införas för atl man skall komma till rätta med en från olika synpunkteroacceptabel prisutveckling på bostadsrältsmarknaden. LItskottet gör beträffande förslagel i övrigt sammabedömningar som departementschefen. Det gäller således bl. a. i frågorna omuppskov och ackumulerad inkomst. Förslagel i proposilionen bör därförgenomföras med den av utskottet ovan förordade ändringen. Yrkandena imotionerna 257, 258 och 260 om avslag på propositionen och begäran om nyttförslag avstyrks därmed. Inte heller kan utskottet biträda yrkandena i motion 259om indexuppräkning och tilläggsdirektiv lill bosladskommittén. Utskottet villi sammanhanget peka på att enbari en indexuppräkning av ingångsvärdet skullege orättvisa resultat vid beskattningen beroende på att föreningarna kanfinansiera sina produktionskostnader på mycket olika sätt. Bestämmelser omindexuppräkning måste därför enligt utskottets mening kompletteras med reglerom genomsyn. Ett sådant beskattningssyslem har utskottet som framgår ovanavvisat. Slufligen förutsätter skatteutskottet liksombostadsutskottet att regeringen med uppmärksamhet följer tillämpningen av denya beskattningsreglerna och tar de initiativ som kan visa sig erforderliga. SkU1983/84:13 29 1. beträffandeomedelbara ändringar i realisationsvinstbeskatt ningen attriksdagen avslår mofionerna 1983/84:257, 1983/84:258 yrkande 1 och 1983/84:260yrkande 1 och godtar proposition 1983/84:67 med den ändring som utskottetförordat, 2. beträffandenytt förslag attriksdagen avslår motionerna 1983/84:258 yrkande 2 och 1983/84:260 yrkande 2, 3. beträffandeindexuppräkning m. m. attriksdagen avslår motion 1983/84:259 yrkande 1, 4. beträffandetilläggsdirektiv till bostadskommittén att avslår motion 1983/84:259yrkande 2, attriksdagen med anledning av vad utskottet ovan anfört.och hemställt antar de vid propositionerna 1983/84:63 och 1983/ 84:67 här ovan s. 3-22 återgivna förslagen fill a) lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen att den föreslagna nya punkten 2 c av anvisningarna till 36 § erhåller följande såsom Utskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag 2 c.------------------------- av nedsättningen. Bestämmelsernai-------------- av ingångsvärdet. Somförbättringskostnad-------- vid förvärvet. Somförbättringskostnad-------- annan förvärvskälla. Kostnaderenligt-------------- vid förvärvet. Av punkt ------------------- tredje-femtestyckena. Kapitalfillskott- utöver grundav- Kapitaltillskott - utöver grundav- giftenligt första stycket - som under gift enligt första stycket - som underinnehavet har lämnats fill bostads- innehavet har lämnats lill bostadsrättsföreningenfår räknas in i om- rättsföreningen får räknas in i omkostnadsbeloppet endastom till- kostnadsbeloppet endast om tillskotten har varit avsedda att använ-skotten har varit avsedda att användas av das lån eller för finansiering av förbätt- lån ellerför finansiering av förbättringsarbeten pä fastigheten. Till- ringsarbeten påfastigheten. Tillskotten för amorteringar skall anses skotten för amorteringarskall anses ha uppgått fill ett belopp motsvaran- ha uppgått till ett beloppmotsvarande bostadsrättens andel av de amor- de bostadsrättens andel av deamorteringar söm föreningen har gjort leringar som föreningen har gjort underinnehavet. Om föreningen har under innehavet. Om föreningen har finansieratamortering av ett lån ge- finansierat amortering av ett lån genom upptagandeav ett nytt lån med- nom upptagande av ett nytt lån medräknas inte denamorteringen vid räknas inte den amorteringen vid SkU1983/84:13 30 beräkningen av kapitaltillskott som beräkningen avkapitaltillskott som skall ingå i omkostnadsbeloppet. skall ingå i omkostnadsbeloppet. Beräkningen av tillskotten för amor- Beräkningen av tillskotten för amor teringar som belöper på bostadsrät- teringar som belöper på bostadsrät ten sker med fillämpning av andels- ten sker med tillämpning av andels förhållandena vid avyttringstid- förhållandena punkten. För att ett tillskott för punkten. Som tillskott för amorte- finansiering av förbättringsarbeten ringar skall dock alltid anses ett öe- skall få beaktas fordras atl tillskottet lopp motsvarande minst 1 000 kro- har utdebiterats och använts för ett nor multiplicerat med antalet påbör- bestämt förbättringsarbete och alt jade kalenderår under innehavet. För de tillskott som bostadsrättshavarna att ett tillskott för finansiering av har lämnat för arbetet i fråga sam- förbättringsarbeten skall få beaktas manlagt har uppgått till minst 3 000 fordras att tillskottet har utdebite- kronor mulfiplicerat med antalet råts och använts för ett bestämt deltagande bostadsrätter. förbättringsarbete och att detillskott sombostadsrättshavarna har lämnat för arbetet i fråga sammanlagt har uppgått tillminst multiplicerat med antalet dellagande bostadsrätter. Vidberäkningen----------------- åsatta taxeringsvärdet. , Vidtillämpning--------------- gavs ut. b) lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, c) lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), d) lagom skyldighet för vissa bostadsföreningar och bostadsak tiebolag att föra lägenhetsförteckning m. m. Närvarande: (), (),(), Sfig Josefson (c)*, (). (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). * Ej närvarande vid justeringen. Omedelbara ändringar i realisationsvinstbeskattningen m.m. (utskottets hemställan mom. 1, 2 och 5) (), SfigJosefson (c), (), (), (), KjellJohansson (fp) och () SkU1983/84:13 31 dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 27 med "Utskottet vill" och slutar på s. 28med "sig erforderliga." bort ha följande lydelse: Utskottetvill för sin del framhålla följande. I propositionen saknas överväganden om vad förslagetskulle innebära från bostadspolitiska utgångspunkter. Detta är särskiltanmärkningsvärt med tanke på att departementschefen vid reform avrealisationsvinstbeskattningen framhöll att frågan om beskattning avrealisationsvinster pä andelar och aktier i äkta bostadsföretag borde lösas iett större bostadspolitiskt sammanhang (prop. 1975/76:180 s. 173). Någotförslag om ändrad beskattning i detta hänseende lades därför inte heller fram.Enligt utskottets mening är det också uppenbart att frågan omrealisationsvinstbeskattning av bostadsrätter inte kan ses isolerad frånskatteregleringen i övrigt på bostadsmarknaden.