bet · G701AU21 · 1983-12-31 00:00:00 — Utskottethar tidigare i betänkandet (s. 87) redovisat sin syn på hur det kommandebehovet av beredskapsarbeten skall beräknas och därvid anslutit sig tHl denrealistiska bedömning som regeringen gjort av det verkliga behovet. Av sammaskäl godtar utskottet den beräkning av medelsbehovet för rekryteringsplatseroch enskilda beredskapsarbeten som görs i budgetpropositionen. Motionenavstyrks därmed i denna del. De medel som anvisas till detta delprogram fåranvändas för s. k. rådrumsbeställningar. Därmed avses statliga beställningarriktade mot företag som varslat om uppsägning eller permittering av anställda istörre omfattning. Sysselsättningen kan härigenom upprätthållas under enbegrän- AU 1983/84:21 99 sadtid för att ge arbetsförmedlingen rådrum för åtgärder för personalen.Regeringen kan också medge utgifter för AMS ordinarie beställningar som statentidigarelägger i sysselsättningsfrämjande syfte. /83 lades rådrumsbeställningar ut för 110 milj. kr. hosindustriföretag som varslat om driftsinskränkningar eller driftsnedläggning.För att förbättra sysselsättningen inom industrin tog regeringen därutöverbeslut om tidigareläggning av statliga industribeställningar för 250 milj. kr.Under budgetåret utnyttjades 200 milj. kr. Förinnevarande budgetår har 10 milj. kr. upptagits under delprogrammet. Därutöverhar 19 milj. kr. disponerats för rådrumsbeställningar genom överföring frånobrukade medel anvisade för tidigareläggning av statHga industribestäHningar. Ipropositionen beräknas medelsbehovet för industribeställningar under budgetåret1984/85 tiH 15 milj. kr. Imotion 916 av m. fl. (m) föreslås med hänvisning till detstatsfinansiella läget att 10 milj. kr. anvisas för industribeställningar. Utskottetansluter sig tiH regeringens beräkning av behovet av medel tillindustribeställningar och avstyrker därmed förslaget i motion 916 på dennapunkt. I propositionen framhålls att det i skildaregioner, inom organisationer och hos enskilda personer finns en initiativrikedomsom måste tas till vara för att förnya arbetsmarknadspolitiken. Samtidigtpåpekas att många av de idéer som kan leda fram till nya typer avarbetsmarknadspolitiska insatser aldrig kommer till stånd då det saknas enstatlig stödform som är anpassad tHl dessa tilltänkta verksamheter. Mot dennabakgrund föreslås inrättandet av rubricerade delprogram som skall omfattastatsbidrag för att bl. a. stödja utvecklingsbara projekt ochsysselsättningsskapande affärsidéer. Medelsbehovet beräknas till 10 milj. kr. EnligtAlf Wennerfors m. fl. (m) i motion 916 bör några särskilda medel inte anvisastill försöksverksamheten med sysselsättningsskapande åtgärder. På gmnd avkravet på återhållsamhet med statsutgifterna föreslås att verksamhetenfinansieras inom ramen för de medel som anvisas till övriga delprogram underanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. Utskottetdelar regeringens uppfattning om behovet av en ny stödform för utvecklingsbaraprojekt och sysselsättningsskapande affärsidéer. Utskottet godtar även att 10milj. anvisas för detta ändamål. Som en följd härav avstyrks motion 916 idenna del. I en rad motioner yrkas att medel från anslagetSysselsättningsskapande åtgärder skall föras över till andra anslag. En sådanöverföring tiH anslaget AU1983/84:21 100 Regionala utvecklingsinsatser på fjortonde huvudtiteln (C4) krävs i nedanstående motioner: 568 m. fl. (c) 150 milj. kr. 872 AgneHansson m. fl. (c) 20 milj. kr. 1928 BörjeHörnlund m. fl. (c) 200 milj. kr. 2384 KariErik m. fl. (fp) 150 milj. kr. Anslaget tHl RegionalautveckHngsinsatser kommer att behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande1983/84:23. Utskottet återkommer till dessa motioner i det sammanhanget men viHredan nu redovisa den bedömningen att åtgärder inom ramen för anslagetRegionala utvecklingsinsatser och inom ramen för anslagetSysselsättningsskapande åtgärder inte är utbytbara. De förra insatserna ärregionalpolitiskt motiverade och därmed mera långsiktiga. De senare insatsernaär mera kortsiktiga och avseeda att ge mera tillfälligasysselsättningstillskott. Utskottet menar för sin del att regeringen i sittsamlade budgetförslag gjort en lämpHg avvägning mellan dessa båda typer avåtgärder. De kortsiktiga insatserna i form av bl. a. beredskapsarbeten bör intefå en mindre omfattning än regeringen föreslår. Någon överföring av medel avbegärt slag bör därför inte ske. Motionerna 568, 872, 1928 och 2384 avstyrksdärför i aktuella delar. Av motsvarande skäl avstyrks även motion 575 av JensEriksson (m) och i (m) om överföring av medel tiH anslagetLån tiH fiskerinäringen på tionde huvudtiteln. Det sammanlagda medelsbehovet för anslagetSysselsättningsskapande åtgärder beräknas i propositionen till 2 653 545 000kr., varav . I motion 916 av AlfWennerfors m. fl. (m) föreslås att 1 . tas upp för detta ändamål.Det är en minskning i jämförelse med regeringens förslag med 1 . Utskottet har tidigare i betänkandet godtagit regeringensförslag beträffande volymen på beredskapsarbeten, rekryteringsplatser ochsärskilda beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär samtindustribeställningar. Utskottet har därjämte godkänt medelsberäkningen för denföreslagna försöksverksamheten med sysselsättningsskapande åtgärder. Som följdhärav tillstyrker utskottet den begärda medelsanvisningen för anslagetSysselsättningsskapande åtgärder. Därmed avstyrks motion 916 i denna del. Dessutom har utskottet ovan avstyrkt överföring av medeltill andra anslag, vilka skulle inneburit minskning av anslaget tillSysselsättningsskapande åtgärder. Den anslagsminskning som följer av här aktuellayrkanden i motionerna 568, 575, 872, 1928 och 2384 avstyrks därför. m. fl. (c) föreslår i motion 1364 att 1milj. av de medel som anvisats till sysselsättningsskapande åtgärder skallanvändas för stöd tiH en central hantverks nämnd som inrättats avSHIO-Familjeföretagen. AU 1983/84:21 Somskäl härför anges vikten av att upprätthålla och skapa sysselsättning samt attbevara kunskap i gamla hantverk. Utskottetdelar i och för sig uppfattningen att det är viktigt att slå vakt omhantverket. Näringen har stor betydelse för sysselsättning, produktion ochkultur. Hantverksnäringen kan också få del av flera av de näringspolitiskainsatser som riktas till mindre företag. Dessa företag ingår i målgmpperna förbl. a. de regionala utvecklingsfonderna och (). Det bör ankomma på industriverket och övriga näringspolitiska organ attinom ramen för sina resurser beakta hantverksnäringens behov av stöd. Dettamåste gälla också den nyinrättade hantverksnämnden. Nämnden har också fått ettmindre bidrag från industriverket. Medel från anslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder bör således inte användas för detta ändamål. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1364. Utskottetvill peka på att m. fl. (c) i motion 2033 föreslår attden beslutade nedtrappningen av det s. k. äldrestödet inte skall ske. Denytterligare kostnad om ca 50 milj. kr. som därmed uppstår för stödformen börenligt motionärerna täckas ur anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. Påsamma sätt vill m. fl. (c) i motion 734 att vissa åtgärder föratt underlätta ungdomsföretagande skall finansieras med 50 milj. kr. Motionerna tas upp i samband med behandlingen av anslaget tillTillfäUigt sysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrin (s. 108)resp. behandlingen av ungdomsfrågorna (s. 51) i detta betänkande. 1982/83Utgift 22 747 000 1983/84 Anslag 20 981 000 1984/85 Förslag 22 120 000 Från anslaget bestrids utgifter för programmetFörsvars- och beredskapsplanering samt förvaltningskostnaderna för detta. 1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Beräknad ändring Försvars- och beredskapsplanering Förvaltningskostnader 6 252 000 14 729 OOO +3 981 000 + 941000 + 313 000 + 826 000 22 747 000(1) -H4 922 000 (1) Häri ingår förvaltningskostnader för det tidigaredelprogrammet Vapenfria tjänstepUktiga för tiden 1982. AU 1983/84:21 102 Programmet omfattar planering dels av hur landetsarbetskraft skall utnyttjas under beredskaps- och krigstillstånd, dels avarbetmarknadsverkets krigsorganisation samt statsbidrag till frivilligaförsvarsorganisationer som är engagerade i utbildning av personal för arbete ikrigstid inom totalförsvarets civila delar. Regeringenhar under punkt B 5 (s. 131-133) föreslagit att till Försvars- ochberedskapsplanering för /84 anvisa ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker denbegärda medelsanvisningen. 1982/83Utgift 2 355 000 Reservation 3 151 000 1983/84 Anslag 2 700000 1984/85 Förslag 3 700 000 Från anslaget bestrids arbetsmarknadsverketsutgifter för anskaffning av utrustning med ett inköpspris överstigande 10 000kr. och med en beräknad livslängd av . Annan utmstning anskaffasmed anlitande av resp. programanslag. Utrustningen utgörs tHl största delen avinventarier för arbetsförmedlingen. Regeringenhar under punkt B 6 (s. 133) föreslagit att tillArbetsmarknadsverket: Anskaffning av utrustning för /85 anvisaett reservationsanslag av . Utskottethar ingen erinran mot propositionens förslag som alltså tillstyrks. 1982/83Utgifti Reservation 577 000 1983/84 Anslag 1 0001984/85 Förslag 1000 1Under budgetåret har intäkterna överstigit kostnaderna med . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter förprogrammet Förvaltning av utrustning, vilket utgör ett serviceprogram förförsörjning av övriga program med mer kapitalkrävande utmstning. Sådanutrustning får hyras ut inom eller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyranskall beräknas så att samtHga kostnader täcks. Programmet består avdelprogrammen Förläggningsbyggnader samt Maskiner och fordon m. m. Regeringen har under punktB 7 (s. 134-135) föreslagit att till AU 1983/84:21 103 av utrustning för /85 anvisa ett reservationsanslagav . Utskottet tillstyrker den begärda medelsanvisningen. 1983/84Anslag 61 000 000' 1984/85 Förslag 45 000 000 anvisats på tiUäggsbudget 1 (prop, 1983/84:26 bilaga 1, AU1983/84:8, rskr 1983/84:56). Regeringen föreslår under punkt B 8 (s. 135-136)att skall till : Inköp förarbetsmarknadsutbildningen för /85 anvisa ettreservationsanslag av . EnHgtpropositionen kan investeringsbehovet under nästa budgetår bedömas vara lägreän under innevarande budgetår. Medel beräknas i huvudsak endast förersättningsinvesteringar samt för inredning och utrustning på grund avlokalförändringar. SÖ har begärt ett anslag av 91,5 milj. kr. AlfWennerfors m. fl. (m) förordar i motion 916 ett anslag av 30 milj. kr.Besparingsbehovet åberopas liksom det minskade nyinvesteringsbehov som blir enföljd av den snabba samordning med kommunala utbildningsresurser som harföreslagits i motionen. Utskottetgodtar regeringens beräkning av anslagsbehovet och avstyrker motionärernasförslag. bör sålunda anvisa ett anslag om 45 milj. kr. 1982/83Utgift - Behållning 1983/84 Anslag 7 500000 1984/85 Förslag 1 000 Fr. o. m. den 1 juH 1981 har byggnadsstyrelsenövertagit lokalförsörjningsansvaret för länsarbetsnämnderna,arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstituten. har vidareden övertagit lokalförsörjningsansvaret förarbetsmarknadsutbildningen. Regeringenhar under punkt B 9 (s. 136-137) föreslagit att till Byggnadsarbeteninom arbetsmarknadsverkets verksamhetsområde för /85 anvisa ettreservationsanslag av . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. AU 1983/84:21 1982/83 Utgift 1983/84Anslag 1984/85 Förslag 2 145 0001 4 270 000 4 285000 'Avser tiden den 1 januari-den 30 juni 1983. NVU) inrättades den1 . Nämnden administrerar tillsammans med godkändautbildningsmyndigheter och organisationer de vapenfrias utbildning,inkvartering och förmåner. Kostnaderna för utbildning och förmåner till devapenfria bestrids över anslaget B 14. Beräknadändring 1984/85 (därav lönekostnader) (2 750 000) (+138 000) Regeringen har under punkt B 13 (s. 140-141)föreslagit att till budgetåret1984/85 skall anvisa ett förslagsanslag av 4 285 000 kr.Förvaltningskostnaderna har beräknats utan tillämpning av huvudförslaget. Utskottet föreslår attbegärda medel anvisas. 1982/83Utgift 81550 000 1983/84 Anslag 69 834 000 1984/85 Förslag 83 355 000 Från anslaget bestrids utgifter för ekonomiska ochsociala förmåner åt vapenfria tjänstepHktiga samt ersättningar för vissautbildningskostnader m. m. till kommuner, organisationer och affärsdrivandeverk som tilldelas vapenfria tjänstepliktiga. AU 1983/84:21 105 Beräknad ändring 1984/85 Ersättning för utbildningskostnader och fritidsstudier m. m. 66 469 000 3 365 000 +25 071 000 + 3 335 000 + 13 481000 + 40 000 Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B14. (s. 141-143) föreslagit att skall 1. bemyndiga regeringen att för /85, om det på gmnd avarbetsmarknadsläget bedöms angeläget, besluta om en ökning av antalettjänstgöringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga med högst 50 000, 2. till Vapenfria tjänstepliktiga för /85 anvisa ettförslagsanslag av . Vapenfriatjänstepliktiga utbildas för en uppgift som är betydelsefull för samhälletunder beredskap och krig. Utbildningens längd är minst 395 och högst 420 dagar.Grundutbildningen omfattar . Resterande tid skall fullgöras somrepetitionsutbildning. Utbildningen sker inom stat, kommun och vissaorganisationer. Nämndenför vapenfriutbildning (NVU) fick i febmari 1984 regeringens uppdrag att sänkagrundutbildningstiden för vapenfria tjänstepliktiga och att differentiera denmed hänsyn till tjänstgöringens art. Differentieringen skall ske utifrån engenomsnittHg grundutbildningstid och en oförändrad totaltjänstgöringstid . De olika utbildningstiderna bör enligt direktiveninte väsentligt avvika . I uppdraget ingår även att ange hurmånga tjänstgöringsdagar som frigörs genom sänkt gmndutbildningstid vid ettoförändrat antal tjänstgörande vapenfria. NVU skall redovisa resultatet av sittarbete . Antaletvapenfria tjänstepliktiga har ökat markant . och1980 var antalet bifallna ansökningar omkring 2 600 . Därefter ökadeantalet kraftigt till 3 1981 och 3 1982. kunde enminskning av antalet bifall till 2 957 noteras. Enligt NVU kommer antaletbifallna ansökningar att uppgå till ca 3 200-3 400 perår. /84 har det totala antalet tjänstgöringsdagar bestämts till 650000. Därmed kan ca 2 000 vapenfria medges grundutbildning och ca 1400repetitionsutbildning. Vid NVU finns f. n. ca 4 300 vapenfria tjänstepliktigaregistrerade i väntan på fullständig grundutbildning. En rationelladministration sägs kräva att balansen inte överstiger gmndutbild-ningskapacitetenunder . Ipropositionen föreslås ett oförändrat antal tjänstgöringsdagar - 650 000 -förde vapenfria och en oförändrad ersättning till utbildningsanordnarna. Detsamlade medelsbehovet uppgår därmed tiH 83,4 milj. kr., varav 3,2 AU1983/84:21 106 för ersättning till utbildningsanordnarna.Samtidigt föreslås dock att regeringen skall ges möjlighet att vid ettförsämrat arbetsmarknadsläge öka antalet tjänstgöringsdagar med 50 000. Därmedskulle arbetslösa som har uttagits till vapenfri tjänst och som annars skullebli föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder kunna inkallas. Kostnader fördessa extra dagar beräknas till 6,4 milj. kr. Denvapenfria verksamheten behandlas i tre motioner. m. fl. (m) avvisar i motion 916 regeringensförslag om en ökning av antalet tjänstgöringsdagar med 50 000 om det avarbetsmarknadspolitiska skäl anses angeläget. Behovet av ytterHgare insatserfår enHgt motionärerna göras i vanlig ordning under budgetårets lopp ochregeringen kan därvid återkomma till på tiHäggsbudget. Samtidigtföreslås att anslaget till vapenfria tjänstepliktiga skall uppföras med ettbelopp av . () och () föreslår imotion 2399 att regeringen skall ges möjlighet att öka antalet utbHdningsdagarmed om det motiveras av situationen på arbetsmarknaden.Motionärerna hänvisar bl. a. till att antalet bifallna ansökningar om vapenfritjänst under har avsevärt överstigit nuvarande resurser förutbildningen. De nya resurserna bör inledningsvis kunna utnyttjas isyfte att lindra arbetslösheten för ungdomar, främst vapenfria, men bör senareanvändas för en permanent utökad, långsiktigt planerad vapenfriverksamhet. Denutökade verksamheten sägs till att börja med kunna finansieras genomöverförande av medel som anvisats för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Imotionen föreslås även att NVU) skaH utreda ochföreslå åtgärder för vapenfriutbildningen på . 1 motion 713 av () förordas en ökning avkommunernas samlade kapacitet när det gäller att bereda plats för vapenfriatjänstepliktiga. Vinster både för samhället och den enskilde skulle därmeduppnås. Enligt motionären bör en sådan kapacitetsökning ske genom att flerkommuner -om möjligt alla - förklaras självständigt kompetenta att ta emotvapenfria tjänstepliktiga och sköta den nödvändiga administrationen. Enligt utskottets mening är det angeläget att kön avvapenfria tjänstepHktiga som väntar på grundutbildning inte blir för lång. Enlång kö motverkar bl. a. en rationell administration av verksamheten. Denbalans som har uppstått hos NVU bör därför nedbringas. Ett sätt som anvisasi budgetpropositionen är att förkorta utbildningstiden. Antalet inkallelsertill tjänst kan därvid öka vid oförändrat totalt antal tjänstgöringsdagar.Samtidigt måste vid tilldelningen av resurser hänsyn tas till den statsfinansiellasituationen. Utskottet godtar därför regeringens förslag innebärande ettoförändrat antal tjänstgöringsdagar och en oförändrad ersättning tillutbHdningsanordnarna. Utskottet har inte heller någon invändning motmedelsberäkningen och tillstyrker regeringens förslag tHl anslag. Därmedavstyrks motion 916 i denna del. Regeringen bör dock som föreslås i propositionen gesmöjligheten att öka AU 1983/84:21 antaletutbildningsdagar om det motiveras av situationen på arbetsmarknaden. Utskottetgodtar också att denna möjlighet begränsas till högst 50 000tjänstgöringsdagar. Med hänvisning härtiH avstyrks motionerna 916 och 2399 idessa delar. Närdet gäller förslaget i motion 2399 om en utredning om hur utbildningen avvapenfria tjänstepliktiga skaH organiseras för att kunna tillgodoseutbildningsbehovet, vill utskottet hänvisa till det uppdrag som har getts tillNVU i detta syfte. Motionen är därmed tHlgodosedd på denna punkt. Någonytterligare åtgärd med anledning av motionen är därför inte behövlig. Motionenavstyrks i denna del. Inteheller motion 713 kan utskottet ställa sig bakom. Det finns inga formellahinder för en kommun att ta emot vapenfria tjänstepliktiga. Praktiska skäl haremellertid lett till att utbildningen administreras av ett 20-talkommuner. Flera av de kommuner som har detta administrativa ansvar brukar f. ö.utnyttja utbildningsplatser i näraliggande kommuner. Därmed kan undvikas att alltförmånga vapenfria i en kommun inkräktar på de ordinarie arbetsuppgifterna för dekommunanställda. Med hänvisning härtill och till vad i övrigt sagts omresurstilldelningen till verksamheten med vapenfria tjänstepliktiga avstyrksmotionen. Tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna 1983/84Anslag 264 000 000 1984/85 Förslag 210 000 000 Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B15 (s. 143-144) föreslagit att till Tillfälligt sysselsättningsbidragför textil- och konfektionsindustrierna för /85 skall anvisa ettförslagsanslag av 210 milj. kr. Densvenska tekoindustrin har drabbats av kraftiganunskningar i produktion och sysselsättning. Som framgår av nedanstående tabellsysselsatte tekoföretag med minst fem anställda 67 500 personer år 1970.Motsvarande antal var 29 1982. Den kraftigaste minskningen har inträffatinom beklädnadsindustrin. Antalet arbetsställen har mer än halverats underperioden. Antal arbetsställen med mer än fem anställda samt antalsysselsatta 1982 (prel.) 33 653 8 505 17 356 4 320 Källa: SCB:s industristatistik AU 1983/84:21 108 Enligt statens industriverk antas sysselsättningenunder ha minskat med i jämförelse med . Särskilt svårt ärdet för beklädnadsindustrin medan situationen för textilindustrin harförbättrats något. Den totala produktionen inom teko har minskat under år 1983.En ökad export har inte kunnat uppväga en svag hemmamarknad. Produktionen inombeklädnadsindustrin minskade med jämfört med år 1982.Textilindustrin har däremot blivit starkare både på hemma-och exportmarknaden. beräkningar kommer produktionen inom teko att stabiHseras underår 1984 beroende på bl. a. ett bättre allmänt ekonomiskt läge. Däremot kommersannolikt sysselsättningen att sjunka, dock i något långsammare takt . För att upprätthållasysselsättningen inom textil- och konfektionsindustrin infördes etttillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom nämnda industri,det s. k. äldrestödet. Stödet utgår f. n. med . per arbetad timme förarbetstagare som fyllt men inte och som sysselsätts medtillverkningsarbete. Bidragssumman får inte överstiga en viss andel avföretagets totala lönekostnader för tillverkningsarbete. beslutadevåren (AU 1982/83:29) om en nedtrappning av denna andel. Bidragsbeloppetsmaximala storlek sänktes således från till för första halvåret 1984.En fortsatt nedtrappning skall därefter ske till för /85 ochtill för /86. /83 beviljades 751 företag äldrestöd. Av de anställda var 9 838eller i en ålder som medger bidrag. Det beräknade bidragsbeloppetuppgick till 282 milj. kr. För innevarande budgetår har 264 milj. kr. /85 beräknas medelsbehovet till 210 milj. kr. Samtidigtföreslås att anslaget ändras från reservationsanslag till förslagsanslag. Somskäl härför anges svårigheter att förutse det exakta behovet av medel, eftersomdetta styrs av de regler enligt vilka bidrag kan utgå, och inte avmedelstillgången. Enförbättring av äldrestödet föreslås i tre motioner. m. fl. (vpk)framhåller i motion 1957 äldrestödets fördelar. Det sägs kunna disponeras merflexibelt och fritt än specifika och riktade stöd. Med hänvisning till densvåra arbetsmarknadssituationen i tekobygderna med en minskning av antalettekoarbeten föreslår motionärerna att den maximala bidragsnivån skall uppgå tUl15 % under /85. Förslaget beräknas medföra ökade kostnader medca 80 milj. kr. ÄvenArne m. fl. (c) motsätter sig i motion 2033 den beslutadeneddragningen av äldrestödet. En sådan åtgärd bör enligt motionärerna vidtasförst när det visats att branschen kan klara kostnadshöjningar av dennastorlek. Risken sägs nu vara stor för ökad utslagning av företag med ökadarbetslöshet som följd, särskilt av äldre arbetskraft. I motionen föreslåsdärför att äldrestödet även fortsättningsvis bör utgå av lönekost- AU 1983/84:21 109 naderna.Kostnaderna härför, som beräknas uppgå till 50 milj. kr. utöver regeringensförslag, bör finansieras med medel från anslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder. I motionen föreslås även att regeringen skall initiera en utvärderingav effekterna för tekoföretagen och deras anställda av ett minskande stöd attredovisas budgetproposition. HansNyhage (m) och () hänvisar i motion 2515 till de negativaeffekter som en neddragning av äldrestödet skulle leda till försysselsättningen och samhällsekonomin. Motionärerna föreslår därför att stödetsmaximala storlek bör ligga kvar på 12-procentsnivån även under budgetåret1984/85. Som följd härav bör regeringens beräkning av medelsbehovet räknas uppmed 25 milj. kr. Ett belopp av denna storlek föreslås överföras från anslagetIndustripolitiska åtgärder för tekoindustrin (punkt B 10 bH. Utskottetvill inledningsvis framhåHa den betydelse som äldrestödet har haft förtekobranschens utveckling. Utslagningen av företag och anställda har såledesbHvit mindre än vad som annars skulle ha varit fallet. beslut våren1983 om en nedtrappning av äldrestödet togs bl. a. mot bakgrund av deförsvagade statsfinanserna och nödvändigheten av att minska de totala subventionernatiH näringslivet. beslöt dock med hänsyn till branschens negativautveckling att stödet skulle ligga på en högre nivå änsom regeringen ursprungligen föreslog. Som kompensation för neddragningen aväldrestödet ökades de effektivitetsfrämjande och marknadsstödjande åtgärdernaför branschen. Ett annat skäl för minskningen av stödet var att nå ennödvändig strukturell omställning av tekoindustrin.