bet · G701NU34 · 1983-12-31 00:00:00 — betänkande 1983/84:34 om vissa anslag inom område (prop. 1983/ 84:100 delvis) I detta betänkande behandlasproposition /84:100 (budgetpropositionen) bilaga 9 ()punkterna C2, C3, D 11-D 13 och F8, avseende anslag till vissa myndigheter ochlill höjning av aktiekapitalet i investeringsbanken. Vidare las uppmotioner som gäller två av myndigheterna, nämligen statens pris- ochkarlellnämnd och bankinspektionen. Utskottet tillslyrkerregeringens förslag under punkt C2 (s. 64) och hemställer att tillNäringsfrihetsombudsmannen för / 85 anvisar etl förslagsanslagav . Statens pris- och kartellnämnd. Regeringen har underpunkt C 3 (s. 65 f.) föreslagit att lill Statens pris- och kartellnämnd för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Yrkanden på denna punkt förekommer i två motioner,nämligen 1983/84:1086 av m. (fp), vari, såvitt här är i fråga, hemställs (3) att anvisar ett iförhållande till budgetpropositionen med . minskat anslag till SPK,förvaltningskostnader, 1983/84:1895 av ()och (), vari hemställs att till statens pris- ochkartellnämnd för /85 anvisar ett förslagsanslag av 30 275 000kr. Statens pris- och kartellnämnd(SPK) har genom medgivanden från regeringen fått möjlighet attmed överskridande av anslag anställa ett visst antal tjänstemän utöver denordinarie organisationen. Efter att som högst ha varit 30 minskades detta antalfr. o. m. /83 till 20. Överskridandet motiverades med särskildauppgifter i samband med pris-kontrollerande och prisövervakande åtgärder. Undersenare år har SPK dessutom haft möjUghet att anställa tre extra tjänstemän förgranskning och 1 1983/84. Nli1983/84:34 2 prisövervakning inom ramen för jordbruksavtalet och entjänsteman för fiskprisregleringen. Någon strikt åtskillnad mellan arbetsuppgifter somföranleds av prisövervakningen, av utredningsverksamheten och avadministrationen av förekommande prisregleringar går, enligt vad SPK uppger isin anslagsframställning, i praktiken knappast alt göra. SPK:s samlade resurserutgör sålunda, säger nämnden, den nödvändiga bas som är en förutsättning föralt nämnden skall kunna upprätthälla en pris- och konkurrensövervakning på allavam- och tjänsteområden och den utredningsverksamhet som utgör underlag härförsamtidigt som nämnden har beredskap att kunna administrera eventuellaprisreglerande åtgärder. Erfarenheter visar, uppger SPK, att ett system medprisövervakning utan direkt påverkan på föreslagen prissättning är minst likaresurskrävande som t. ex. prisstopp på olika områden. Som allmän princip anges i motion1983/84:1086 (fp) atl prisreglering och långvariga prisstopp får negativaeffekter på samhällsekonomin och därför inte bör förekomma. SPK:s resurser förpriskontroll borde, säger motionärerna, anpassas till denna princip. I motion 1983/84:1895 (c) hänvisas till att man frånregeringens sida har låtit antyda atl prisregleringsverksamheten bör minska ochföretagen själva mer få råda över sin prissättning. I ett sådant läge finnsdet, menar motionärerna, ingen anledning att bygga ut den centrala ochregionala prisreglerande verksamheten och därigenom skapa ökad byråkrati. Medelborde därför inte beviljas för den extraanställda personalen vid SPK. Såsom i korthet finns redovisat ipropositionen och ytterligare belyses genom referatet i det föregåendedisponerar statens pris- och kartellnämnd (SPK) utöver sin fasta personalstyrkaett anlal - f. n. 23 - extra tjänstemän vilkas avlöning nämnden finansierargenom överskridande av sitt förvaltningsanslag. En förutsättning är då attregeringen - såsom i större eller mindre utsträckning har skett -medger att anslaget får överskridas för detla ändamål. Efter hand har dennagrupp av extra tjänstemän kommit att betraktas som en del av nämndens ordinarieresurser. Någon skillnad i arbetsuppgifter mellan den och personalen i övrigtföreligger inte, uppger SPK, utan endast anställningsförhållandena är olika.Enligt regeringens förslag skall nu under ordinarie anslag föras in medelmotsvarande dern som SPK har disponerat efter särskilda medgivanden avregeringen om överskridande av anslag. Det aktuella beloppet är inte fullt 3,6milj. SPK:s totala förvaltningsanslag blir därmed drygt 34 riilj. I tvåmotioner föreslås en lägre anslagsnivå. Medel bör inte beräknas för NU1983/84:34 3 den extra anställda personalen, hävdas det i motion1983/84:1895 (c). Ett belopp av 4 milj. kr. skulle motsvara lönekostnaderna fördenna personal jämte vissa expenser. Med det beloppet vill motionärerna minskadet av regeringen föreslagna anslaget. En mindre reduktion, med ,föreslås med liknande motivering i motion 1983/84:1086 (fp). Bortsett från den förändring som har berörts har regeringensförslag beräknats enligt huvudförslaget för budgetprövningen, innebärande attdet nuvarande anslaget efter pris- och löneomräkning sänks . Tidigarehar avsevärda extra besparingar genomförts för SPK:s del. Av budgetpropositionenframgår att 26 tjänster vid nämnden hålls vakanta. kommer i annat sammanhang att behandlaregeringens aktuella åtgärder på prisområdet. Utskottet går därför inte här inpå en principdiskussion rörande de regleringsinstrument för vilka SPK kanutnyttjas och på nämndens resursbehov i dessa sammanhang. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillanslagsberäkning för SPK och avslyrker de båda motionsyrkandena. Det är enligtutskottets mening rimligt att anslaget bestäms med hänsyn till depersonalresurser som nämnden permanent utnyttjar och inte kompletteras genomårliga regeringsbeslut om överskridande av det belopp som har tagitupp i statsbudgeten. En avveckling av den extra anställda personalen skulle,oavsett vilka aktiviteter som skall förekomma på prisövervakningens område,innebära ett kraftigt ingrepp i SPK:s möjligheter att fullgöra sina uppgifter.En sådan avveckling skulle f. ö., med hänsyn lill den grad av anställningsskyddsom även de extra anställda tjänstemännen besitter, inte kunna genomföras utanen avsevärd övergångstid. En besparing med 4 milj. kr. under budgetåret1984/85, såsom beräknas i motion 1983/84:1895(c), är således alldeles orealistisk. alt med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1983/84:1086 yrkande 3 och motion1983/84:1895 till Statens pris- och kartellnämnd för /85 anvisarett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt D 11 (s.101-104) föreslagit att till Bankinspektionen för /85anvisa etl reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1983/84:692 av (),vari hemställs att av regeringen begär en precisering avinstruktionen för bankinspektionen i SFS 1979:740 vad avser såvälkompetensområde som inspekterande verksamhet, 1983/84:2499 av ()och (), vari - med motivering i motion 1983/84:2498 - såvitthär är i fråga hemställs (1) att begär att regeringen låter utredautvecklingen av förmögenhets- NU1983/84:34 4 koncentrationen i aktier och den därav följandemaktförskjutningen i näringslivet. Remissyttranden över motion1983/84:692 har avgivits av bankinspektionen och av fullmäktige i riksbanken.Yttrandena återges som bilagal (s. 12) resp. bilaga2 (s. 25). Mot bakgrund av ett etikmeddelande,nr46, som bankinspektionen har utfärdat med anledning av att vissakreditinstitut har lämnat slora län till privatpersoner förskatteplaneringsändamäl, ifrågasätts i motion 1983/84:692 (m) om inteinspektionen härigenom har överskridit sitt kompetensområde och givit sig in påfrågor som hör till område. Motionären erinrar om bestämmelser förbankinspektionen som har utfärdats genom lagen (1955:183) om bankrörelse ochförordningen (1979:740) med instruktion för bankinspektionen. Det åliggerinspektionen bl. a. att "följa bankbolagens verksamhel i den mån somerfordras för kännedom om de förhållanden som ---- äroav betydelse för en sund utveckling av bankverksamheten". på sundhetkan enligt motionären inte ligga någonting annat än att betryggande säkerheterligger till grund för utlåningen och atl denna inte avser finansiering avolaglig eller ur etisk synpunkt högst diskutabel verksamhet. Bankinspektionenskritik mot utlåning för skatteplanering betecknas av motionären som orimlig,eftersom skatteplanering är en fullt laglig och från företagsekonomisk synpunktsjälvklar verksamhet. Även krediter för s. k. spekulation och finansiellaplaceringar kan, säger motionären vidare, indirekt bidra till produktionen ochdärigenom visa sig "produktiva". Det måste, anser han, få ankomma påresp. bank att avgöra i vilken omfattning stora värdepapperskrediter tillprivatpersoner är sunda. Hur bankerna skall fördela sin kreditgivning mellanlån till företag och till privatpersoner, mellan s. k. produktiva krediter ochfinansiella är, menar motionären, en fråga för . Om bankernaprioriterar fel med hänsyn till intentioner ankommer det påriksbanksledningen att påpeka detta och inte på bankinspektionen. I motion 1983/84:2498 anförs i huvudsak följande sommotivering för det här behandlade yrkandet i motion 1983/84:2499 (c). Denexceptionellt snabba och stora uppgången i börskurserna har inneburit enbetydande förmögenhetskoncentralion . Till följd av densnabba kursstegringen på aktier, som har varit koncentrerade på elt fåtalhänder, har förmögenhetsutvecklingen ändrat karaktär främst under de senasteåren. Den rikaste procenten hushåU, främst då den allra rikaste tusendelen,beräknas ha ökat sin andel av de totala förmögenheterna. harbankmedlens värde urholkats genom inflationen. NU1983/84:34 5 Enligt förordningen (1979:740) medinstruktion för bankinspektionen (senast ändrad 1981:180) har inspektionen somcentral förvaltningsmyndighet till uppgift bl. a. att utöva tillsyn överbankaktiebolag, sparbanker, jordbrukets kreditkassor och derasriksorganisation, kredilaktiebolag, finansbolag, allmännahypoteksbank. stadshypotekskassa, landshypoteks- och stadshypoteksföreningar,fondkommissionärer och , fondbolag. Inspektionen leds av en styrelse, bestående av engeneraldirektör, som är styrelsens ordförande, generaldirektörensställföreträdare, som är styrelsens vice ordförande, och fem andra ledamötersom regeringen utser särskilt. Av dessa fem skall tre ha uppdrag somriksdagsledamot när de utses och två vara väl förtrogna med ekonomiska frågor. Bland frågor som skall avgöras av styrelsen är frågor omtillstånd, förbud, föreläggande, föreskrift eller annan åtgärd, i den månåtgärden kan anses ha särskild betydelse för inrättning som inspektionen hartillsyn över eller för person som berörs av tillsynen. Själva befogenheten att öva tillsyn över de angivnainstituten grundas på bestämmelser i lag, för affärsbankernas del i 147-162 §§lagen (1955:183) om bankrörelse. Den grundläggande bestämmelsen när det gällertillsynens omfattning finns i 147 §. bankinspektionen- skaU övervaka att bankerna följer lagar och andra författningar samtbolagsordning och de föreskrifter som med stöd av bestämmelser i lag ellerbolagsordning har meddelats av bolagsstämma eller styrelse. Vidare åligger dettillsynsmyndigheten att även i övrigt med uppmärksamhet följa bankernasverksamhet i den mån det behövs för kännedom om de förhållanden som kan inverkapå bankens säkerhet eller på annat sätt är av betydelse för en sund utvecklingav bankverksamheten. Bankinspektionen får, även om någon avvikelse från lageUer bolagsordning inte har skett, meddela de erinringar i fråga om bankernasverksamhet som inspektionen finner påkallade (154 §). Såsom exempel på sådanamissförhållanden som kan föranleda erinringar nämns i lagens förarbeten bl. a.att banken genom kreditgivning medverkar till osund spekulation i aktier ellerfastigheter. Bankinspektionen har, med början år1974,1. o. m: utfärdat 47 s. k. etikmeddelanden (uttalanden om banketik)i skilda frågor. Meddelandena är riktade lill cheferna för de berördainstituten. Till belysning av uttalandenas art anges här rubrikerna påinspektionens 14 etikmeddelanden : - Skyddande av check(nr 34), NU1983/84:34 6 - Ågarborgen (nr35), - Delsfondkommissionärs ansvar för prospekt vid medverkan i emission, delsfondkommissionärs iakttagande av likabehandlingsprincipen vid offentligterbjudande (nr36), - Överlåtelse avbankfastighel till helägt fastighetsbolag samt villkoren för utlåning tillsådant bolag (nr37), - Fråga omövergång till automatisk lånébetalning genom uttag från lönekonton (nr 38), - Uttag ibankautomat (nr 39), - Behandlingen avlånelikvider erlagda i förskott (nr 40), - Upptagande avlån i syfte aU göra räntebetalning i förskott före 1983-01-01 samt förtidainlösen av sådant lån, m. m. (nr41), - Fastighetskrediti fall då fastigheten köpts under pågående expropriation och spekulationssyftekan misstänkas (nr42), - Banksskyldighet atl lämna upplysningar till kronofogdemyndighet enligt 4kap. 15§utsökningsbalken m.m. (nr43), - Samarbetemellan finansbolag och låneförmedlare (nr44), - Marknadsföringav banktjänster (nr 45), - Stora lån tillprivatpersoner för skatteplaneringsändamål, m.m. (nr46), - S.k.partnerleasing (nr47). Finansminister (RD 1983/84:58 s. 121) en fråga (1983/84:217) avHugo Hegeland (m) om instruktionen för bankinspektionen. Frågan gällde huruvidafinansministern ansåg denna instruktion vara tillräckligt klart ochtillräckligt uttömmande utformad beträffande såväl kompetensområde sominspekterande verksamhet. Efter att ha redogjort för bestämmelser i förordningen(1979:740) med instruktion för bankinspektionen och i lagen (1955:183) ombankrörelse konstaterade finansministern att bankinspektionens avfrågeställaren påtalade ingripande mot Post- och , , ochdet efterföljande etikmeddelandet grundade sig på den bestämmelse i lagen ombankrörelse enligt vilken inspektionen är ålagd att vaka över säkerhet ochsundhet i bankverksamheten. Etikmeddelandena är av rådgivande karaktär,framhöll finansministern och fortsatte: Bankinspektionen har sålunda medstöd av sundhetskravet hävdat att en prioritering bör ske så attkreditresurserna i första hand används för produktiva ändamål. Man anser dockinte att krediter för 1. ex. skatteplanering är uteslutna men understryker atlsådana krediter är mindre angelägna. Enligt min mening är bankinspektionens kompetensområde ochformerna för dess tillsynsverksamhet tillräckligt klart angivna i nu gällandeförfattningar. Jag anser också att de åtgärder av bankinspektionen som HugoHegeland syftar på har slöd i banklagen och i instruktionen förbankinspektionen. NU1983/84:34 7 Frågesvaret åtföljdes av en debattdär både frågeställaren och finansministern gjorde flera inlägg. Bankinspektionen har till sittremissyttrande (bilaga I) som bilagor fogat dels ett föredrag av myndighetensgeneraldirektör vari denne diskuterar den lagliga grunden förinspektionens uttalanden i banketiska frågor, dels det i motion 1983/84:692berörda etikmeddelandel om stora lån till privatpersoner förskatteplaneringsändamål, m.m. Båda dessa dokument återges i anslutning tillremissyttrandet. Bankinspektionen anför sammanfattningsvis att något behov aven ytteriigare precisering av inspektionens kompetensområde ej kan anses föreliggaoch att det f. ö. knappast skulle vara möjligt att i en instruktion gebegreppet sund utveckling av bankverksamheten en mer preciserad utformning änsom skett i banklagarna och deras förarbeten. Inspektionen erinrar om alltillsynsmyndighetens uppgifter hör till de frågor som banklagsutredningen (Fi1976:04) - vilken numera har slutfört sitt uppdrag - eller i dess ställekreditmarknadskommittén (Fi 1983:06) har att behandla. Fullmäktige i , vilkasyttrande (bilaga 2) är enhälligt, framhåller att tillsynen över banker åvilarbankinspektionen i de avseenden som rör allmän banklagstiftning, medanriksbanken svarar för efterlevnaden av de rent kreditpoliliska funktionerna.Fullmäktige poängterar också atl föreskrifter och rekommendationeri syfte atl styra utvecklingen på kreditmarknaden väsentligen tar sikte påaggregat, t. ex. en banks totala utlåning, och att dess kontroll av utlåningensåledes inle gäller de enskilda lånen. och bankinspektionenunderrättar ömsesidigt varandra om vid deras tillsyn framkommer omständighetersom bör komma till den andra myndighetens kännedom. I den mån det uppståroklarhet om vilkendera som i ett visst fall är rätt tillsynsmyndighet skallfrågan lösas genom samråd. Några kompetenskonflikter har inte uppkommit, sägerbankofullmäktige, och det finns därför från synpunkter ej behov avatt instruktionen för bankinspektionen preciseras. Utskottet har ingenting att erinramot vad som i propositionen anförs om-resurser för bankinspektionens verksamhetoch tillstyrker regeringens förslag till anslag under denna punkt. Bankinspektionens sätt atl skötasin uppgift att utöva tillsyn över bankinstituten m. fl. ifrågasätts i motion1983/84:692. Motionären utgår från ett uppmärksammat s. k. etikmeddelande fråninspektionen . Inspektionen har däri - med utgångspunkt i ettaktuellt fall - uppmanat 1" 1983/84.17samt. NU1983/84:34 8 banker och finansbolag att visa återhållsamhet med storavärdepapperskrediter till privatpersoner, i den mån ändamålet är huvudsakligenprivatekono-miskt och inte avser finansiering av rörelse eller förvärv av vissaangivna slag. Anvisningarna i etikmeddelandel riktar sig sålunda mol storakrediter för skatteplaneringsändamål, oavsett att skatteplaneringen - såsominspektionen understryker - i och för sig kan vara lillåtlig. Motionären menaratl uppgiften att vaka över säkerhet och sundhet i bankverksamheten inle gerinspektionen behörighet atl uttala sig mol lån till fullt laglig verksamheteller om kreditgivningens fördelning mellan produktiva och andra ändamål.Bestämmelser i det sistnämnda hänseendet är det, hävdar han, uteslutanderiksbankens sak alt utfärda. Motionären vill atl bankinspektionens instruktionskall preciseras i vad avser såväl kompetensområde som inspekterandeverksamhet. I det remissyttrande med tillhörande dokument sombankinspektionen har avgivit till utskottet klargör inspektionen utförligt påvilka grunder den har ansett sig kunna göra de uttalanden som kritiseras imotionen. Etikmeddelandena är, betonar inspektionen härvid, av rådgivandekaraktär och alltså inte bindande. Bankinspektionen anser att någon ytterligareprecisering av dess kompetensområde inle behövs. Inspektionens uppgifler somtillsyns-myndighet är f. ö., påpekas i yllrandet, en fråga somkreditmarknadskommittén (Fi 1983:06) har att behandla. Fullmäktige i ger i sitt remissyttrande stöd åtbankinspektionens uppfattning. Särskilt betonas att kontroll avkreditgivningen avser en banks totala utlåning eller andra förhållanden avgenerell natur, inle de enskilda lånen. Några kompetenskonflikter mellan debåda myndigheterna har inte uppstått, konstaterar bankofullmäktige. Finansministern har, som bankinspektionen framhåller isitt remissyttrande, innan motionen avlämnades givit motionären svarpå en fråga i med samma inriklning som motionen. Frågesvaret utmynnari omdömet att bankinspektionens kompetensområde och formerna för desstillsynsverksamhet är tillräckligt klart angivna i nu gällande författningar. Utskottet kommer vid sin bedömning - utifrån det meraomfattande material som slår till buds - till samma slutsals. Motion1983/84:692 (m) avstyrks således. I de ekonomiska resurser sombankinspektionen avses få disponera under /84 ingår medel förupprättande av en statistik över aktieägandet i de svenska förelagen, främstbörsbolagen. Finansministern påpekar i propositionen att de senaste.årensstarkt ökade aktiehandel har inneburit betydande ändringar i ägarstrukturen ochäven aktualiserat en rad börseliska frågor. En löpande statistik som belyserägandeförhållanden i företagen bör, säger han, kunna vara av värde förinspektionen som tillsynsmyndighet för handeln med aktier, och den skulle ocksåvara av stort allmänt intresse. I det sammanhanget nämns all Arbetslivscentrumhar NU1983/84:34 9 påbörjat etl annorlunda inriktat projekt som är avsett attbelysa förändringar i ägarstrukturen i de svenska storföretagen. Mot bakgrund av vad nu har sagts tar utskotlet här upp ettyrkande i motion 1983/84:2499 (c), enligt vilket regeringen bör låla utredautvecklingen av förmögenhetskoncentrationen i aktier och den därav följandemaktförskjutningen i näringslivet. Utskottet delar motionärernas uppfallningatt de förhållanden som de åsyftar är viktiga och bör bli närmare belysta. Debåda projekt som just har nämnts synes i väsentliga hänseenden tillgodose detönskemål om utredning som motionärerna för fram. Det kan tilläggas attregeringen (dir. 1984:7) har bemyndigat justitieministern atl tillkallaen kommitté med uppdrag att utreda frågan om röstvärdet för aktier. Även denulredningen har intresse från här aktuella utgångspunkter. Med hänsyn till deutredningsakliviteter som nämnts är det, anser utskottet, inle motiverat attriksdagen riktar någon sådan begäran till regeringen som föreslås i den berördadelen av motion 1983/84:2499 (c). 1. beträffande anslag attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Bankinspektionen /85 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande bankinspektionenskompetensområde m. m. att avslår motion 1983/84:692, 3. beträffande utredning omförmögenhetskoncentrationen i aktier att avslår motion 1983/84:2499yrkande 1. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt D 12 (s. 104 f.) och hemställer att tillFörsäkringsinspektionen för /85 anvisar ett reservationsanslagav . m.m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 13 (s. 105 f.) och hemställer att till m. m. för /85 anvisar ett förslagsanslagav . NU1983/84:34 10 Höjning av grundkapitalet i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 8(s. 114) och hemställer att till Höjning avgrundkapitalet i investeringsbanken för /85 anvisarett förslagsanslag av . Närvarande: (), (),(), i (s), (). (), (), (), ChristerEirefelt (fp), (vpk), (), (),Bo Finnkvist (s), () och (). Statens pris- och kartellnämnd (punkt 2) (), StaffanBurenslam (ni), (). Slen (), (), () och () anser att utskottets yttrande ochhemställan under punkt 2 (s.2f.) bort ha följande lydelse: Såsom i------ (=utskottet)---- dessasammanhang. Liksommotionärerna anser utskottet det felaktigt att SPK:s fasta personal utökas medde berörda extra tjänstemännen. Detla särskilda lillskoil till nämndenspersonalstyrka bör tvärtom med det snaraste avvecklas. Utskottet finner detmotiverat alt SPK:s anslag beräknas med utgångspunkt i atl det normalt inte skallbehövas något särskilt beslut av regeringen om överskridande av anslaget. Medhänsyn till den övergångstid som erfordras innan vissa extra tjänstemänsanställning kan bringas att upphöra föreslår utskottet att SPK:s anslag bestämstill ett belopp som är 2 milj. kr. lägre än det regeringen har angivit, eller32 . Därigenom tillgodoses motionsyrkandena i del väsentliga.Utskottet hemställer alt med anledning avregeringens förslag saml motion 1983/84:1086 yrkande 3 och motion 1983/84:1895till Statens pris-och kartellnämnd för /85 anvisar ettförslagsanslag av . NU 1983/84:34 11 (punkt 2) , , och (alla m) anför: Frånmoderata samlingspartiets sida har i annat sammanhang (NU 1983/84:6 y,avvikande mening; LU 1983/84:28, reservation 1) föreslagits att SPK ochkonsumentverket skall slås samman, sedan provningsverksamhetflyttats över till statens provningsanstalt. Vi är övertygade om att en sådanförändring kan leda till betydande besparingar. I avvaktan på att denkommer till stånd är det angeläget att för nuvarandearbetsuppgifter begränsas i görlig mån. Utifrån dessa förutsättningar har vihär anslutit oss till den linje som kommer till uttryck i reservationen. NU1983/84:34 12 Yttrande över motion 1983/84:692 om bankinspektionenskompetensområde m.m. I motionen hemställer av regeringen begär en precisering av instruktionen (1979:740)för bankinspektionen vad avser såväl kompetensområde som inspekterandeverksamhet. I fråga om den sistnämnda delen synes motionen inte innehållanågonting som kan ge en antydan om vad Hegeland anser vara brister i nuvaranderegler eller i vilket avseende en precisering av gränsen för den inspekterandeverksamheten skulle kunna tänkas.