bet · G701SfU24 · 1983-12-31 00:00:00 — om bidrag tillsjukförsäkringen (prop. 1983/84:100) I betänkandet behandlas det i proposition1983/84:100 under , bilaga 7, litt. D upptagna anslaget D1.Bidrag till sjukförsäkringen. Utskottet tillstyrker bifall till propositionensförslag. Vidarebehandlas under skilda rubriker ett antal motioner om sjukpenningfrågor enligtföljande. Beräkningenav sjukpenninggrundande inkomst (s. 5) 1983/84:1186 (m), 1983/84:1572, yrk. 2, (fp), 1983/84:1592, yrk. 3, (c), 1983/84:1608 (s) och1983/84:2225 (fp). Kompensationsnivånför deltids- och delårsarbetande (s. 7) 1983/84:777 (m),1983/84:974 (s), 1983/84:1359, yrk. 2b, (vpk), 1983/84:2046 (c) och 1983/84:2232,delvis, (m). Besparingarinom sjukpenningförsäkringen (s. 9) 1983/84:2091,delvis, (fp), 1983/84:2222, yrk. 1, (m) och 1983/84:2526, yrk. (c). Karenstidför egenföretagare (s. 9) 1983/84:1571 (m, c, fp),1983/84:1585 (c), 1983/84:1591 (c) och 1983/84:2218 (c). Sjukpenningvid utlandsvbtebe (s. 10) 1983/84:1575(m), 1983/84:1580 (fp) och 1983/84:2220 (m). Hemmamakeförsåkringen(s. 12) 1983/84:621 (m),1983/84:1188 (fp), 1983/84:1578 (c) och 1983/84:2110, 4, (c). Anslags-och finansieringsfrågor (s. 13) 1983/84:2222 yrk. 2, (m). Utskottet avstyrker bifall till samtliga motioner.Nio reservationer och två särskilda yttranden har avgivits. Regeringen har i proposition 1983/84:100 bilaga 7() under litt.D punkt Dl. Bidrag till sjukförsäkringen(s.61-63) föreslagit 1Riksdagen 1983/84.11 saml. SfU 1983/84:24 2 riksdagenatt till Bidrag till sjukförsäkringen för /85 anvisa ettförslagsanslag av 4 . I motion 1983/84:621 av m. fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en snar revidering av hemmamakesjukpenningen ochsjukpenningtillägget inom den frivilliga sjukpehningförsäkringen. I motion 1983/84:777 av i (m)och () hemställs att hos regeringen begär förslag positiv lösning av sjukpenningrätten vid s. k. koncentrerad deltid. I motion 1983/84:974 av Bo Finnkvist m. fl. (s)hemställs att hos regeringen begär en översyn av sjukförsäkringen vadgäller sjukpenning-grundande inkomst. I motion 1983/84:1186 av () hemställsatt hos regeringen begär utredning om åtgärder för att hindra attkompensation för vid sjukdom bortfallen inkomst blir större än arbetsinkomsten. I motion 1983/84:1188 av tredje vice talman () hemställs att uttalar sig för att en översynföretas när det gäller sjukpenningens storlek för den som icke harsjukpenninggrundande inkomst som överstiger . I motion 1983/84:1191 av m.fl. (c)hemställs att beslutar att hos regeringen begära att förslagframläggs om borttagande av fridagsregeln inom sjukförsäkringssystemet. Imotion 1983/84:1359 av m. fl. (vpk) föreslås 2. b) att riksdagenhemställer att regeringen - i avvaktan på förslag om genomgripande reform avsocialförsäkringssystemet - till framlägger förslag som innebär attförekommande orättvisor för deltidsarbetande inom sjukpenningsystemetavskaffas. I motion 1983/84:1571 av m.fl. (m, c,fp) hemställs att beslutar upphäva andra stycket i 3 kap. 11 § lagen(1962:381) om allmän försäkring. Imotion 1983/84:1572 av () hemställs 2. att hosregeringen begär omgående förslag till ändrad lagstiftning angåendeegenföretagares sjukpenninggrundande inkomst. I motion 1983/84:1575 av () ochKarl Björzén (m) hemställs att hos regeringen begär en ändring avgällande regler för erhållande av sjukpenning under utlandsvistelse. SfU 1983/84:24 3 I motion 1983/84:1578 av () ochKersti () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en snar uppräkning av hemmamakesjukpenningen. I motion 1983/84:1580 av tredje vice talman () och () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om sjukskrivningför patienter som genomgår sjukvårdande behandhng utomlands. I motion 1983/84:1585 av ()hemställs att hos regeringen begär att förslag skyndsamt läggs frammed regler om ändrad karenstid för egenföretagare i enlighet med vad i motionenanförts. I motion 1983/84:1591 av () ochIngemar Hallenius (c) hemställs att beslutar upphäva andra stycket i3 kap. 11 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Imotion 1983/84:1592 av m. fl. (c) hemställs 3. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag om att sjukpenning även skall utgå för förvärvsinkomst . I motion 1983/84:1608 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts rörande retroaktiv sjukersättning. I motion 1983/84:2046 (motivering i 1983/84:2045)av m.fl. (c) hemställs att.riksdagen beslutar om sådan ändringav sjukförsäkringsbestämmelserna att deltidsarbetande erhåller sjukpenning iförhållande till det reella inkomstbortfallet vid korttidssjukdom. I motion 1983/84:2091 (delvis) (motivering i1983/84:2088) av m.fl. (fp) hemställs att hosregeringen begär förslag om regelförändringar i fråga om sjukförsäkringenenligt vad som anförts i motionen. (Motion 2091 i övrig del behandlas ibetänkandet SfU 1983/84:21.) I motion 1983/84:2110 (motivering i 1983/84:2109)av m. fl. (c) hemställs 4. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag om rättvisa sjukpenningregler för hemarbetande i enlighet med vad som anförts. I motion 1983/84:2218 av ()hemställs att beslutar upphäva 3 kap. 11 § andra stycket lagen omallmän försäkring. I motion 1983/84:2220 av () ochMargareta () hemställs att hos regeringen begär sådan ändring ilagen om allmän försäkring att sjukpenning vid utlandsvistelse medges avförsäkringskassan endast i rehabiliteringsärenden enligt 2 kap. 11 § lagen omallmän försäkring. SfU 1983/84:24 4 Imotion 1983/84:2222 av m. fl. (m) hemställs 1. attriksdagen beslutar att fr.o.m. i enlighet med motionens förslag införa nya regler i sjukpenningförsäkringen och föräldra försäkringen, 2. attriksdagen beslutar att sjukförsäkringsavgiften och folkpensionsavgif ten fr. o. m. skall utgöra resp. . I motion 1983/84:2225 av ()hemställs att beslutar om sådana ändringar i 6§ lagen om allmänförsäkring att det nuvarande stadgandet om en "väntetid" på 30 dagarför sjukpenningplacering utgår. I motion 1983/84:2232 (delvis) av ()hemställs att hos regeringen begär förslag beträffandesjukersättningsberäkning för deltidsarbetande med koncentrerad halvtid. (Motion2232 i övrig del behandlas i betänkandet SfU 1983/84:19.) Imotion 1983/84:2526 av m. fl. (c) hemställs 2. att riksdagenbeslutar att införa i motionen redovisat förslag om ökad självrisk isjukförsäkringen. Utskottet behandlar nedan under skilda rubrikermotionsledes väckta frågor med anknytning till sjukpenningförsäkringen.Avslutningsvis behandlas regeringens anslagsframställning beträffande sjukförsäkringen. Densom är försäkrad enligt lagen om allmän försäkring (AFL) och bosatt i vara inskriven hos allmän försäkringskassa fr. o. m. den månad då denförsäkrade fyller . Inskrivningen medför rätt till sjukpenning om denförsäkrades sjukpenninggrundande inkomst uppgår till . Densjukpenninggmndande inkomsten motsvarar den inkomst i pengar eller vissanaturaförmåner som den försäkrade kan antas för år räknat komma att t. v.erhålla av eget arbete, antingen på grund av anställning eller genom annatförvärvsarbete. Vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortsesfrån den del av inkomsten som överstiger det vid åretsingång gällande basbeloppet. Ändringen i den sjukpenninggrundande inkomsten pågrund av inkomständring kan ske först efter det att försäkringskassanfått kännedom härom. Sjukpenningutgår vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst hälften. Vidfullständig nedsättning av arbetsförmågan utges hel sjukpenning och i annatfall halv sjukpenning. Hel sjukpenning utgör för dag räknat av denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365. Sjukförsäkringenger skydd mot inkomstbortfall fr.o.m. dagen efter insjuknandedagen. Sominsjuknandedag räknas normalt den dag då anmälan om sjukdomsfallet görs hosförsäkringskassan. SfU 1983/84:24 5 utöver insjuknandedagen utges inte sjukpenning för de dagar, högsttvå, då den försäkrade ändå inte skulle ha arbetat i sin huvudsakligasysselsättning (fridagsregeln). Om ett nytt sjukdomsfall inträffar inom 20dagar från föregående sjukdomsfalls slut utgår sjukpenning även förinsjuknandedagen i det nya sjukdomsfallet. Den sjukpenninggmndande inkomsten innefattar ävennaturaförmåner i form av kost, bostad eller bil. Dessa förmåner ingår även iunderlaget för beräkning av pensionsgrundande inkomst och för uttag avsocialavgifter. GörelBohlin begär i motion 1186 en utredning om åtgärder för att förhindra, attanställda som under sjukdom åtnjuter de nämnda förmånerna blir överkompenseradegenom att förmånerna också ingår i underlaget för den sjukpenninggrundandeinkomsten. Värdetav naturaförmåner vid beräkningen av sjukpenninggmndande inkomst m. m. byggermed nödvändighet på en schablonmässig beräkning. Så t. ex. ingår endast vissaslag av naturaförmåner i beräkningsunderlaget. Möjligheten att utnyttjaförmånerna under sjukdom varierar också avsevärt mellan olika försäkrade.Skulle förmånerna i fråga undantas helt från beräkningsunderlaget försjukpenninggmndande inkomst skulle detta i många fall kunna leda till en förlåg sjukpenning. För att få en helt rättvisande kompensationsnivå fordras ensärskild utredning vid varje sjukfall om i vilken utsträckning förmånernakunnat utnyttjas. Detta skulle i sin tur leda till en helt orimligadministration som inte skulle stå i proportion till de eventuella smärrebesparingar som skulle uppkomma genom att sjukpenningen reducerades iförhållande till utnyttjade naturaförmåner . Utskottet kanpå grund av det anförda inte förorda någon översyn i enlighet med yrkandet imotion 1186 och utskottet avstyrker bifall till motionen. Sten-OveSundström begär i motion 1608 att retroaktiv sjukersättning skall kunna utgåtill i första hand dem som varit långtidssjuka och som pågmnd av att löneförhandlingarna på arbetsmarknaden dragit ut inte fåttsin sjukpenning beräknad efter rätt inkomstunderlag. Möjlighetenatt beräkna ett retroaktivt sjukpenningtillägg har utretts avsjukpenningkommittén och redovisats i kommitténs slutbetänkande SOU 1983:48Egenföretagares sjukpenning m.m. Kommittén har gjort en skiss på hur ettretroaktivt sjukpenningtillägg skulle kunna utformas men med hänsyn till deökade kostnader som ett sådant tillägg skulle medföra inte funnit det möjligtatt lägga fram något förslag. Kommittén har uttryckt förståelse för kraven påatt frågan får en lösning och ansett att en ny prövning bör ske sedan deekonomiska fömtsättningarna härför förbättrats och ytterligare erfarenheterkunnat vinnas från arbetsmarknaden av hur problemen kunnat lösas avtalsvägen. SfU 1983/84:24 6 Kommitténs betänkande är föremål för beredning inomregeringskansliet, och utskottet är i avvaktan på resultatet av beredningeninte f. n. berett göra några uttalanden med anledning av motion 1608. Denväntetid som gäller innan en ändrad sjukpenninggrundande inkomstträder i kraft kritiseras i motion 2225 av . Motionären anser attväntetiden helt kan slopas och begär beslut härom. Sjukpenningkommitténhar i betänkandet SOU 1981:22 Sjukersättningsfrågor ansett att den ifrågavarandeväntetiden kan sänkas . Frågan bereds f. n. i ,och enligt vad utskottet erfarit kan ett förslag i frågan väntas innevarandeår. Någon åtgärd med anledning av motion 2225 är därför inte påkallad. Imotion 1592 av begärs ett förslag om att sjukpenninggmndandeinkomster skall beräknas även i de fall förvärvsinkomsten understiger 6 000 kr.Motionären pekar på den bristande överensstämmelsen mellan uttaget avsjukförsäkringsavgifter och beräkningen av förmåner. Ävendenna fråga har behandlats av sjukpenningkommittén i betänkandet SOU 1981:22.Kommittén har funnit att ett upphävande av begränsningarna skulle medföra enökad administrativ belastning, krångel och besvär för den enskilde att få tillstånd en extrem följsamhet i inkomstregistreringen och ökadesjukpenningutgifter för försäkringen. Kommittén har ansett att detta talar föratt begränsningarna bör bibehållas. Utskottet avstyrker medhänsyn till det anförda bifall till motion 1592. Sjukpenninggmndandeinkomst för den som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning beräknasi princip med ledning av den försäkrades taxering. Inkomsten av annatförvärvsarbete får dock inte beräknas högre än vad som motsvarar skäligavlöning för liknande arbete för annans räkning. En jämförelseinkomst kan ocksåanvändas vid beräkning i de fall den försäkrade på grund av särskildaförhållanden har en låg taxerad inkomst. Sådana förhållanden kan vara att denförsäkrades verksamhet befinner sig i ett uppbyggnadsskede eller att starkskuldbelastning, ändrade förvärvsförhållanden eller tillfälliga förlusterföreligger. KarinAhrland erinrar i motion 1572 om att sjukpenningkommittén även utrett frågan omhur egenföretagares sjukpenninggmndande inkomst skall beräknas (SOU 1983:48).Hon anser att det är hög tid att förändra reglerna så att egenföretagarna intefortsättningsvis missgynnas så som . Lagstiftningen bör enligt motionärenändras så att en beräkning med utgångspunkt från en jämförelselön blir regel istället för undantag och hon anser att omgående bör begära förslaghärom. Sjukpenningkommitténhar prövat olika alternativ till förändringar av bestämmelserna om beräkning avsjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare. Kommittén har funnit att delösningar som är mest lämpliga ryms inom det nuvarande regelsystemet. Ettbättre utnyttjande av gällande bestämmelser skulle enligt kommitténs meningkunna avhjälpa en del av de skevheter som finns. Kommittén pekar på t.ex. möjligheten att lägga en SfU 1983/84:24 7 jämförelselöntill grund i fall av uppbyggnad av en rörelse eller i fall av starkskuldbelastning. En sådan mer flexibel tillämpning skulle kunna åstadkommasgenom bl. a. ökad information och utbildning liksom om ärendena ävenfortsättningsvis bereddes med grundlighet och omsorg. Utskottet,som förutsätter att kommitténs intentioner för att få till stånd en smidigareoch mer rättvisande tillämpning av gällande bestämmelser följs upp, avstyrkermed det anförda bifall till motion 1572. Kompensationsnivånför deltids- och delårsarbetande Genom att den sjukpenninggrundande årsinkomstendelas med 365 vid beräkningen av sjukpenning och sjukpenning vidkorttidssjukdom inte utgår för alla fridagar uppstår ojämna effekter ikompensationsgraden vid deltidsarbete som inte är jämnt fördelat över veckansarbetsdagar utan utförs under koncentrerade arbetsperioder. Problem i dessahänseenden berörs i ett flertal motioner. Ett förslag från regeringen sominnebär en rättvisare kompensation för deltidsarbetande vid koncentrerad deltidbegärs i motion 777 av i och , motion 1359 avLars m. fl. och motion 2232 av . I motion 2046 av KarinAndersson m. fl. begärs att skall besluta om sådana ändringar inomsjukpenningsystemet att deltidsarbetande erhåller sjukpenning i förhållandetill det reella inkomstbortfallet vid korttidssjukdom. m. fl.begär i motion 1191 ett förslag från regeringen om borttagande av fridagsregelnur sjukförsäkringssystemet. Utskottetbehandlade vid föregående såvälen motion som; tog upp problemen meddeltids- och delårsanställdas sjukpenningskydd som en motion med ett yrkande omatt fridagsregeln skulle avskaffas. Utskottet erinrade därvid om attsjukpenningkommittén i sitt betänkande SOU 1981:22 Sjukersättningsfrågor medolika exempel belyst ojämnheterna i kompensationsnivån inomsjukpenningförsäkringen beroende på hur arbetstiden är förlagd och vilkenlönekonstruktion det gäller. Utskottet framhöll att de ojämna effekterna främstberor på att den sjukpenninggmndande inkomsten delas upp över årets dagaroberoende av hur den försäkrade arbetat. Hänsyn till arbetad tid tas endastgenom regeln om insjuknandedag och fridagsregeln. Utskottet framhöll vidare attom fridagsregeln slopades skulle visserligen sjukpenningen i vissa situationerge deltids- och delårsanställda en högre kompensation för inkomstförlusten vidkorttidssjukdom än f. n. men föranleda att ett stort antal försäkradeblev överkompenserade. Utskottet avstyrkte därför bifall till motionsyrkandetom att fridagsregeln skulle slopas men förordade att frågan omkompensationsnivån vid korttidsfrånvaro och för vissa deltids- ochdelårsanställda borde bli föremål för fortsatt utredning och att detta bordeges regeringen till känna. biföll utskottets hemställan. SfU 1983/84:24 8 Utskottet anser att bör vidhålla sintidigare inställning såvitt gäller slopande av fridagsregeln och utskottetavstyrker bifall till motion 1191. Utskottet vill emellertid understrykaangelägenheten av att frågan om kompensationsnivån inom sjukpenningförsäkringenför de nu aktuella grupperna blir föremål för fortsatt utredning. Medhänsyn till att ett tillkännagivande till regeringen i frågan gjordes vidföregående anser utskottet att någon åtgärd med anledning avmotionerna 777, 1359, i2046 och 2232 inte är påkallad. BoFinnkvist m.fl. behandlar i motion 974 frågan om beräkningen avsjukpenninggmndande inkomst för personer med tillfälliga anställningar.Motionären framhåller att många försäkringskassor inte godkänner någon annansjukpenninggrundande inkomst än vad en säsongarbetare kan förtjäna under enarbetssäsong trots att den försäkrade sökt arbete genom arbetsförmedlingenunder den övriga delen av året men inte kunnat få något. Motionären anser attdet vore rimligt att även räkna arbetslöshetsersättningen under de delar avåret då den försäkrade inte kan få arbete som sjukpenninggrundande inkomst. Hanbegär att en översyn av sjukpenningförsäkringens regler sker för att denifrågavarande gruppen försäkrade skall få en rättvisare kompensation vidsjukdom. Denfråga som tagits upp i motionen har till en del samband med den tidigarebehandlade frågan om en rättvisare kompensationsnivå för deltids-ochdelårsarbetande. Särskilda problem föreligger emellertid när det gällersjukpenningrätten för arbetslösa och beredskapsarbetare och sjukpenningkommitténhar på begäran (SfU 1978/79:18 och 1980/81:4) särskilt tagit uppfrågan till behandhng i sitt slutbetänkande SOU 1983:48 Egenföretagaressjukpenning m.m. och redogjort för den praxis som finns på området. Sjukpenningkommitténgör den bedömningen att de som är aktivt arbetssökande sedan ett säsongarbeteupphört bör bedömas som arbetslösa och få kvarstå i en sjukpenninggrundandeinkomst som beräknas på helår, dvs. månadsverksamhet i t. ex. ettberedskapsarbete bör multipliceras med tolv. Även för sådana försäkrade somregelmässigt arbetar en del av året men tvingats därtill av arbetets karaktär,t. ex. vissa byggnads- och anläggningsarbetare i Nortland, är enhgtutredningens bedömning förhållandena likartade dem som gäller för dem som äraktivt arbetssökande sedan ett säsongarbete upphört. Skälet till att arbetesaknas är måhända att detta bedöms som utsiktslöst. Eftersom arbetets karaktärav säsongarbete således kan sägas vara ofrivilligt kan det enligt kommitténövervägas att i stället låta dessa försäkrade bedömas på samma sätt som övrigaarbetslösa. Kan det inte vederläggas att det är fråga om ofrivilligt avståendefrån arbete borde den försäkrade kunna få sin arbetsinkomst uppräknad tillhelårsinkomst och det bör vara till fyllest att den försäkrade står tillarbetsmarknadens förfogande, sådant detta begrepp vanligen tolkas. Kommitténanser att vad som skall förstås med "tillfälligt" arbete och dessinverkan på den sjukpenninggrundande inkomsten alltjämt bör anförtros åt derättstillämpande organens SfU 1983/84:24 9 bedömningeftersom det torde ställa sig svårt att i författningstext närmare preciserainnebörden härav. Det torde eimellertid, framhåller kommittén, ligga inom ramenför behörighet att komplettera nuvarandetillämpningsföreskrifter för vissa arbetslösa. Medhänsyn till det anförda anser utskottet att någon ytterligare översyn av defrågor som tagits upp i motion 974 inte är påkallad. Utskottet förutsätter attfrågorna genom den översyn som företagits av sjukpenningkommittén får enpositiv lösning och anser att motionen härigenom blivit tillgodosedd. I motioneraa 2091 av m. fl. och2526 av m. fl. återkommer motionärerna tillcenter-folkparti-regeringens förslag om besparingar inomsjukpenningförsäkringen m.m. genom införande av karensdagar och vissasänkningar av sjukpenningnivån. biföll förslaget (prop. 1981/82:144,SfU 15, rskr 341), men beslutet undanröjdes (prop.1982/83:55, SfU 13, rskr 101). Motionärerna i motion 2091 begär förslag frånregeringen om regeländringar i sjukförsäkringen i enlighet med riksdagensbeslut , medan motionärerna i motion 2526 begär att ånyoskall besluta om en ökad självrisk i sjukförsäkringen fr. o. m. iår. Förslag till besparingar inom sjukpenningförsäkringen läggs också fram imotion 2222 av m. fl. Förslaget överensstämmer i stora delarmed ett besparingsförslag från motionärerna till det föregående riksmötet.Förslaget innebär att sjukpenningförsäkringens kompensationsnivå sänks till av den sjukpenninggmndande inkomsten under tio dagars sjukdom under entolvmånadersperiod och i övrigt till . Anmälningsdagen skall inte ersättasoch som anmälningsdag skall räknas den första dag under sjukdomsfallet som denförsäkrade på grund av sjukdomen helt avhållit sig från förvärvsarbete. Inomföräldraförsäkringen skall gälla en generell ersättningsnivå av av densjukpenninggmndande inkomsten. Förslaget skall träda i kraft den 1 juli 1984och beräknas enligt motionärerna medföra en besparing av drygt tre miljarderkronor . Utskottethar senast vid föregående motsatt sig besparingar inomsjukförsäkringen av den storleksordning det är fråga om i de förevarandemotionerna främst med hänsyn till de kännbara effekter för de försäkrade somförslagen skulle leda till. Utskottet hänvisar till tidigare beslut i frågan ombesparingar inom sjukförsäkringen (se SfU 1982/83:13 och 1982/83:17) ochavstyrker bifall till motionerna 2091, 2526 och 2222 i nu behandlade delar. SfU 1983/84:24 10 Den som har inkomst av annat förvärvsarbete änanställning har möjlighet att välja en karenstid inom sjukpenningförsäkringenom tre, trettiotre eller . Val av karenstid föranleder enmotsvarande nedsättning av sjukförsäkringsavgiften. Om anmälan om karenstidgjorts kan den försäkrade övergå till kortare eller ingen karenstid underförutsättning att han har god hälsa och inte fyllt . Bestämmelsernaom möjlighet att ändra karenstidsvalet kritiseras i fyra motioner. I motion1571 av m.fl., motion 1591 av och motion 2218 av begärs ett slopande av bestämmelsen om attändring av karenstid inte kan ske sedan den försäkrade fyllt . RuneBacklund anser också att bestämmelsen om att den försäkrade skall ha god hälsavid ändring av karenstid bör upphävas. Ytterligare en motion, 1585 avStina , berör dessa frågor. Motionären anser att en möjlighet attfritt välja karenstid bör införas för dem som är födda eller tidigare ochsom i samband med att möjligheten att vara undantagen från ATP, och därmed frånsjukförsäkringen, slopades fr.o.m. valde att frivilligtinträda i ATP-systemet. Riksdagenavslog vid föregående motioner med samma syfte som de nu förevarande.Utskottet framhöll därvid i betänkandet SfU 1982/83:17 bl. a. att om deifrågavarande villkoren för övergång till kortare eller ingen karenstid intefanns skulle en försäkrad så länge han är vid god hälsa kunna välja ett lågtförsäkringsskydd och därmed få en reducerad sjukförsäkringsavgift för att vidförsämrat hälsotillstånd välja ett heltäckande försäkringsskydd. Utskottetansåg att en sådan valfrihet skulle drabba principerna för försäkringens finansiering.Utskottet ansåg vidare att det inte förelåg några särskilda skäl för att göraavsteg från bestämmelserna om val av karenstid för egenföretagare födda före år1924, som frivilligt valt att återinträda i ATP-systemet. Utskottet vidhållersin tidigare uppfattning och avstyrker bifall till motionerna 1571, 1591, 2218och 1585. Möjhgheten att erhålla sjukpenning vid tillfälligavistelser utomlands har begränsats fr. o. m. (prop.1983/84:40, SfU 1983/84:10, rskr 85).