bet · G701AU23 · 1983-12-31 00:00:00 — Därmed bör motionerna 567, 1338 och 1371 med alternativa förslag avslåsi dessa delar. Den nuvarande stödområdesindelningen, som gällersedan den , framgår av följande sammanställning. Holms och Lidens för- avser Anundsjö, , , såvitt avser och Aspäs, Näskotts, Rödöns , såvitt avser öv- , såvitt avser Ven- AU 1983/84:23 Fällfors, Jörns och Kalv- Förutom inom de stödområden somanges ovan får statens industriverk efter särskilt beslut av regeringen /84 bevilja lokaHseringsbidrag med högst av den del avtotalkostnaderna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner ochinventarier i följande kommuner eller delar av kommuner: kommun,i och i kommun.I följande kommuner får lokaliseringsbidrag beviljas med högst av nämndatotalkostnader: . kommun, ,kommun och kommun. Vidare får industriverket bevilja lokaliseringslån med högst35 % av det godkända totala kapitalbehovet i de ovannämnda kommunerna och församlingarna. En fördelning av det regionalpolitiska stödet /83 på stödområden framgår av följande tabell. fälle (tkr)- 401,1288,4 253,4 207,2 35,5 41,772,6 ' Lokaliseringsbidrag, investeringsbidrag och offertstöd.' I beloppet ingår inte stöd till industrilokaler för uthyrning. I flera motioner föreslås ändringari den gällande stödområdesindelningen. I två motioner föreslås en översyn avstödområdesindelningen i visst län samt i en motion vissa ändrade principer närdel gäller ifrågavarande indelning. AU1983/84:23 60 Det senare gäHer motion 1936 ivilken m. fl. (s) föreslår att uttalar sig för alt om endel av en kommun placerats i stödområdesklasserna A, B eller C, skallbestämmelserna om regionalpolitiskt stöd gälla i hela kommunen, alltså också ikommunens centralort. I övrigt framställs följande här länsvis grupperadeyrkanden i motioner om ändringar i stödområdesindelningen. Stödområdesindelningen i behandlas i motion2026 av Mals m.fl. (s). Motionärerna föreslär bl.a. att de regler förregionalpolitiskt stöd som gäller i stödområde C bör få tillämpas i Olofströmskommun frän till . I motion 1321 tar () uppGof/a«J.v stödområdesplacering. Hela kornmun är inplacerad istödområde C. Motionären menar atl de norta och södra delarna av kommunen ijämförelse med det mellersta området med sin förhållandevis goda arbetsmarknad- är utsatta för en utarmning av människor och sysselsättningstillfällenvilket gör del nödvändigt att ge dessa områden en bättre stimulans. Områdenabör därför inplaceras i stödområde B. När det sedan gäHer och länoch Älvsborgslän föreslår () och () i motion 865 - motbakgrund av de sysselsättningsminskningar som har skett i mellersta och norraBohuslän att uttalar sig för att UddevallaLysekilsområdet inkl.Orust samt norra i övrigt och kommun i Ålvsborgs länomgående utpekas som temporärt stödområde , inom vilketlokaliseringsbidrag får utgå med högst och lokaliseringslån med högst 35%av godkänt stödunderlag för investeringar i industri, industriliknandeverksamhet, industriservice, partihandel, industriinriklad uppdragsverksamhetsamt turistprojekt. Stödområdesindelningen i tas vidare upp imotion 708 av i (c) och () somföreslår en temporär inplacering i stödområde B av Åmåls kommun. Detta menarmotionärerna skulle stimulera bl. a. nyföretagande i kommunen. I motion 867 framhåller m. (m) att näringslivets strukturomvandling har drabbat den värmländska bergslagenmycket hårt. En viss förändring av det alltför ensidiga näringslivet har kunnatskönjas men en omfattande utbyggnad av den mindre och medelstora industrinmåste ske snabbt. Motionärerna föreslår därför att de fyra berslagskommunernaFilipstad, , och i skall inlemmas istödområde B. När det sedan gäller län framhåller Per (vpk) i motion 1092 att Bergslagsregionen inom länet är och än mer kommer attbli ett verkligt problemområde vilket sammanhänger med att industristruktureninom området är sådan att stora nedläggningar och omställningar redan skett ochännu återstår. Motionären föreslår därför att och Hälleforskommuner samt och AU1983/84:23 61 församlingar i placeras i stödområde Boch och kommuner placeras i stödområde C. I motion 1922 framhåHer . (s) den ogynnsamma utvecklingen av sysselsättning, befolkning och arbetsmarknadi , och kommuner samt i ochSurahammars kommuner. Enligt en sammanstäHning som gjorts av länsstyrelsenutvisar den ogynnsammaste utvecklingen totalt sett av riketslän. Mot bakgrund härav föreslär motionärerna bl.a. att ,och kommuner placeras i stödområde B, och attSurahaminars och kommuner temporärt inplaceras i stödområde C. Stödområdesindelningen i behandlas i femmotioner varav fyra - 866, 882, 2037 och 2479 - från den allmänna motionstidenoch en - 2795 med anledning av proposition 157 om strukturförändringar inomspecialstålsinduslrin, m. m. I motion 866 påpekar () attsysselsättningssituationen är särskilt svår i de s.k. bruksorterna, däriblandSandvikens kommun. Kommunen är helt beroende av ett enda företag, AB.Med hänvisning härtiH förordar motionären att kommun, under åren1984-1987, placeras in i stödområde C. Vidare tar m. fl. (s) imotion 882 upp sysselsättningsproblemen inom . Motionärerna geren rad exempel på områden där staten kan medverka till en bättre regionalbalans i länet och föreslår att i avvaktan pä den regionalpolitiska utredningenSandvikens koinmun och de östra delarna av temporärt börplaceras i stödområde C. Problemen på arbetsmarknaden i tasockså upp i motion 2037 där (c) och i (c)framhåller att problemen är störte än någonsin och en av huvudorsakernaär det starka beroendet av basindustrierna. Mot bakgrund härav föreslårmotionärerna att stödområdesindelningen i ses över i syfte attskapa en mer rättvis regional fördelning. (vpk) och (vpk) föreslår imotion 2479 en rejäl översyn av stödoinrådesindelningen i ochatt inplaceras i stödområde A, . , och kommuner i stödområde Bsamt och kommuner i stödområde C. Vidare föreslår () och () i motion 2795 mot bakgrund av den bekymmersamma situationen i Sandvikenskommun att kommunen temporärt inplaceras i stödområde C. Slutligen behandlas stödområdesindelningen iVästernorrlands län i motion 883 av m.fl. (s). Motionärernaföreslår mot bakgrund av att under en följd av är har haften tillbakagång såväl vad avser sysselsättning som befolkning, att stödområdesindelningenändras sä att , och kommuner hänförs tillstödområde C. AU1983/84:23 62 Utskottet konstaterar för sin delatt den regionalpolitiska utredningen, som avser att i åröverlämna sina förslag till regeringen, har till uppgift att bl. a. se över detnuvarande regionalpolitiska stödsystemet och föreslå förenklingar i det. Vidareskall utredningen bedöma nuvarande principer för stödområdesindelningen, samtlämna förslag om principer för den framtida indelningen. 1 avvaktan härpå och med hänsyn till att den nuvarandestödområdesindelningen fastställdes av så sent som samtatt det inte är önskvärt med täta ändringar i en sådan indelning anserutskottet att några förändringar inte bör göras i den nuvarandestödområdesindelningen eller principerna härför. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet de i sammanhanget upptagna motionerna. Emellertid vill utskottet erinra om den möjlighet somregeringen har att utanför stödområdet ange vissa orter eller kommuner i vilkaunder en begränsad övergångstid till följd av svåra strukturomvandlingsproblemlokaliseringsstöd bör komma i fråga i vissa fall. Regeringen har underinnevarande budgetär utnyttjat denna befogenhet beträffande åtta orter ellerkommuner, varav fem i Bergslagen. Härutöver har regeringen möjlighet atl lämnaregionalpolitiskt stöd även utanför stödområdet. Utvecklingsproblem i landsdelar och län 1 detta avsnitt behandlar utskottetmotioner som rör utvecklingen i olika delar av landet. I motionerna redovisasproblem och ställs krav på åtgärder av olika slag frän statens sida. 1 deåtgärdsprogram som presenteras ingår initiativ inom en rad områden. Det gällerutöver regional- och sysselsättningspolitiken även t. ex. utbildnings-,trafik-, industri- och energipolitiken. Vissa förslag som förs fram är avlångsiktig karaktär, t. ex. förslag om åtgärdsprogram och utvecklingsplaner ilänen. Andra förslag avser kortsiktiga insatser för att uppehållasysselsättningen. I flera motioner föresläs ändringar i nuvarandeslödområdesindelning. De förslagen har utskottet behandlat i föregåendeavsnitt. Även förslag om decentralisering av statlig verksamhet och medel förutvecklingsinsatser i länen har utskottet behandlat tidigare i betänkandet. Utskottet har under behandlingen av motionerna haft tillsitt förfogande ett omfattande statistiskt material om samtliga läns ochkommuners utveckling. Materialet, som tagits fram i samarbete med riksdagensutredningstjänst, redovisas i bilaga till detta betänkande. har utskottet inför behandlingen avmotioner med förslag till åtgärder i olika landsdelar och län redovisat vissaprincipiella synpunkter om regionalpolitikens förutsättningar och möjligheter.Utskottet vill bl. a. framhålla att målsättningen att nå regional balansunderlättas i en situation av ekonomisk tillväxt och ett expanderandenäringsliv. De senaste årens svaga industrikonjunktur som inträffade parallelltmed struk- AU 1983/84:23 63 turkriserinom flera av våra mest betydelsefulla industribranscher har medfört svaraproblem på orter och hela regioner såväl inom stödområdena som i övriga delarav landet. Dethar också visat sig att när omfattande strukturkriser kommit att drabba helabranscher kan problemen oftast inte lösas enbart med regionalpolitiska medelutan insatser inom andra politikomräden som arbetsmarknadspolitiken har fåtttillgripas. Ett annat politikområde som har kommit att beröras ärindustripolitiken. Under senare är har strävanden till bl. a. ökad samordningmellan industri- och regionalpolitik spelat allt större roll. Utskottet vill idetta sammanhang också erinra om den proposition (1983/84: 135) om industrielltillväxt och förnyelse som regeringen förelagt . Ett genomgående dragi propositionen är inriktningen på åtgärder som syftar till att sfimuleraförnyelse och utveckling av industrin. I propositionen erinras om denförstärkning av industrins konkurrensläge som ägt rum . Dennaförstärkning har framför allt gynnat basindustrierna och vissaprocessindustrier liksom varven. Skogsindustrin arbetar med fulltkapacitetsutnyttjande men effekterna låter ännu vänta på sig i stora delar avverkstadsindustrin. Ipropositionen redovisas också en genomgång som industriverket gjort bransch förbransch av nuläget inom svensk industri. Industriproduktionen beräknas för år1984 öka med och det är främst verkstadsindustrin och deskogsbaserade industrierna som bidrar till ökningen. För tekoindustrin är utsikternaför bättre än och produktionen väntas öka något som enföljd av ökad export. Sammanfattningsvis innebär industriverkets bedömning attläget för svensk industri är ljusare . senaste kvartalsbarometer för industrin, ,framgår att den svenska industrikonjunkturen fortsatte uppåt första kvartalet1984. Uppgången kom till klara uttryck inte endast i produktion och orderingångutan också i sysselsättningen. Sammanfattningsviskan konstateras att eftersom en konjunkturuppgång inletts och insatserna föratt stödja industrin börjar ge allt tydligare resultat bör ävensysselsättningsutvecklingen i stora delar av landet kunna påverkas positivt.Förutsättningarna för regionalpolitiken är därmed bättre än de varit på länge,vilket kommer att återspeglas i utskottets kommentarer i det följande. 1åtskilliga motioner finns förslag om arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utskottet vill här hänvisa till att - med anledning av betänkandetAU 1983/84: 21 - fattat beslut om anslagen till de arbetsmarknadspolitiskainsatserna under nästa budgetår. Ytterligare insatser föreslås ikompletteringspropositionen som utskottet behandlar i AU 1983/84:24. AU 1983/84:23 64 Av hade län mellan åren1970 och 1982 en jämförelsevis snabb befolkningsökning. Nio av länets kommuner minskade folkmängdendäribland , , och . EmeHertid väntasen viss tillväxt i länet som helhet även men i en väsentligtlägre takt. Antalet sysselsatta ökade också och väntasfortsätta att göra så även . Arbetslösheten har under år1983 legat över riksgenomsnittet. Kommuner med hög arbetslöshet är ,och . Imotion 1048 tar m.fl. (s) upp långsiktiga åtgärder försysselsättningen i län. Motionärerna konstaterar först atl länetär starkt beroende av byggverksamhet, att livsmedelsindustrin är betydelsefulloch att länet har ett stort inslag av småföretag. av deindustrisysselsatta i länet arbetar i byggmaterialindustrin. Storaomställningar har skett och länets småindustri bestående av främst snickerieroch möbelfabriker har drabbats mycket hårt av lågkonjunkturen, medinskränkningar och nedläggningar som följd. Enda möjligheten för denbyggberoende industrin att komma närmare den kapacitet som den är byggd för, äratl exportera. Vidare föreslås i motionen att utvecklingsfonden skallförstärkas med en kontaktsekreterare för alt bl. a. kanalisera företagens behovav forskning och utveckling. Dessutom bör vissa utbildningsinsatser göras ilänet. En yrkesteknisk högskoleutbildning inom dataområdet bör förläggas tillHässleholm och frågan om en gemensam förvaltningsenhet för F 5, och F 14bör utredas. Malmöhuslän var ett av landets mest expansiva län och hade under fleraår en årlig befolkningsökning på över 10000 personer. Under 1970-talel harbefolkningens ökningslakt successivt dämpats och en befolkningsminskninginträdde . ökade folkmängden igen och väntas enligtlänsstyrelsens bedömningar fortsätta att öka . kommun haremellertid fått vidkännas befolkningsminskning vilket delvis kan förklaras av utflyttning till de angränsandemindre kommunerna i regionen. Sysselsättningen ökade ochenligt prognoserna för 1980-talet väntas sysselsättningen fortsätta att öka.Strukturomvandlingen inom näringslivet har emellertid varit mycket kännbarsärskilt i länets västra delar, vilket påverkat arbetsmarknaden negativt.Arbetslösheten i länet låg över riksgenomsnittet. av översteg andelen arbetslösa av arbetskraften i ochLandskrona kommuner . kommun hade under nämnda är en genomsnittligarbetslöshet som låg över riksgenomsnittet. i årvar ca 17000 personer registrerade som kvarstående arbetssökande utan arbeteför omedelbar placering vid arbetförmedlingarna. Antalet kvarstående ledigaplatser uppgick till ca 2 800. Detta innebär att det gick ca sexarbetssökande på varje ledigt arbete. AU1983/84:23 65 Två motioner - 710 och 2392 - berörsituationen i . I motion 2392 av m. fl. (c)konstateras atl befolkningstillväxten i länet har stagnerat men att det främstär arbetsmarknadssituationen som inger oro. Situationen för varv ärfortfarande mycket oviss. Kommuner och landsting har inte kunnat nyanställa isamma omfattning som . Ystads- och Trelleborgsregionerna har allvarligasysselsättningsproblem. Arbetslösheten i länet svarade för avtotalantalet arbetslösa i landet vid utgången av . Motionärerna anseratt det finns anledning att i satsa mer på småföretagandet. Vidarehar jordbruksnäringen av tradition innehaft en stark position och har en betydandeutvecklingspotential i länet. Man pekar också pä alt trädgårdsnäringen harstor betydelse men att den måste konkurrera med import från andra länder.Vidare betonas vikten av satsningar på färjetrafiken mellan ochKöpenhamn. En förutsättning för regionens utveckling är goda kommunikationeroch en god kollektivtrafik som är en underlättande faktor när det gäller attutjämna lokala variationer i fråga om tillgång och efterfrågan på arbetskraft.Det finns också skäl att igångsätta vägprojekt. Motionärerna konstaterarslutligen att länet har goda möjligheter till positiv UtveckHng. 1 motion 710 av m. fl. (s) föresläs enrad olika åtgärder för att främja sysselsättningen och näringslivets utvecklingi . Motionärerna framhåller att är en region rik påmöjligheter. Den har ett stort befolkningsunderlag och ett utmärkt geografisktläge med den europeiska marknaden inom räckhåll. Emellertid ger sysselsättningsutvecklingenunder det och prognoserna vid handen attproblemen snarare kommer att förvärras än förbättras om inte kraftfullaåtgärder sätts in. Inom tillverknings- och byggnadsindustrin har 9000arbetstillfällen försvunnit, varav 2 500 inom verkstadsindustrin och 2000 inomtekoindustrin. En fortsatt reducering av arbetstillfällena inom tekobranschen iMalmö är oacceptabel. Motionärerna anser det vidare angeläget att resurser gestill kommunen så att behoven av vård och service kan tillgodoses och därmedockså fler arbetstillfällen skapas. Regionen kräver också en rad statligainsatser. En fast förbindelse över förordas och i avvaktan härpå är detsärskilt viktigt att en upprustning och utvidgning av tågfärjetrafiken mellanMalmö och kommer till stånd. bör vidare utvecklas till ettcentrum för gasteknologin och inom det forskningspolitiska arbetet börutvecklingen mot ett undervattenstekniskt centrum på stödjas. ochMalmöregionen har vid sidan av länsmyndigheterna väldigt litet av statligförvaltning. Statlig verksamhet med lokalisering till bör komma i fråga.Här nämns bl. a. de samhällsägda utvecklingsbolagen inom områdena energi,miljövård och transportsystem. Vidare bör tidigareläggning av statliga byggenföriäggas till och ett investmentbolag för bildas. Dessutomföreslår motionärerna att det skall inrättas en storstads-5 1983184. AU1983/84:23 66 delegation för att kartlägga utvecklingspotentialer istorstadsområdena och ta fram de åtgärder som är nödvändiga för att vändautvecklingen mot tillväxt och.förnyelse. Slutligen behandlas i motion 1076 av m.fl.(s) de båda varvid motionärerna konstaterar att det i finnsgrovt räknat en åttondel av befolkning men en sjundedel av landetsarbetslösa. Arbetslösheten är framför allt koncentrerad till de gamla industriorternai väster och nordost. Hårdast har arbetslösheten slagit mot kommunernaTrelleborg, , och . Inom län uppvisarHässleholms och kommuner höga arbetslöshetstal. För att förbättrasysselsättningsläget i krävs olika åtgärder. Näringslivet i Skånebehöver stimuleras, framför allt tillverkningsindustrin. Olika tekniskautbildningar på gymnasial nivå bör stödjas, t.ex. utbildning ilivsmedelsteknik, styr- och reglerteknik och datorteknik. Livsmedelssektorn ärmöjlig att utveckla och det finns goda möjligheter att genom vidareförädling tatill vara stora delar av det nuvarande jordbruksöverskottet. Dessutom böralternativa energikällor utvecklas. Statsmakterna bör ta initiativ tillbildandet av ett geotermiskt utvecklingscentrum. Investeringen i byggande ochannan produktiv verksamhet bör öka. a. har landstingen i eftersattainvesteringsbehov på sjukvårdssidan. Slutligen bör enligtmotionärerna övervägas som lämpliga alternativ när det gällerplacering av nya statliga verksamheter. Utskottet konstaterar att haftproblem att upprätthålla sysselsättningen och att delta framför allt gälltkommuner där företagen drabbats av strukturförändringar inom bl. a. varvs- ochtekosektorerna. En hel del statliga insatser har gjorts för att mildraverkningarna av strukturförändringarna. De gäller både arbetsmarknadspolitiskaoch branschinriklade åtgärder. De största insatserna har gjorts inom varvsindustrin.Ett särskilt investmentbolag - - bildades för att efterriksdagens beslut om Öresundsvarvets nedläggning, stödja, stimulera samtutveckla varaktig och lönsam verksamhet i . Nedläggningenhar nu slutförts och var av de friställda i arbeteoch omfattades av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 2,5%var arbetslösa och för de resterande hade särskilda överenskommelser träffats. Enligt utskottets uppfattning bör utarbetandet av åtgärdsprogramav det slag som föreslås i motionerna samt inrättandet av en specielldelegation med regionalpolitiska uppgifter ankomma på länsstyrelserna inomramen för länsplaneringsarbetet. Åtskilliga av de konkreta förslag somaktualiserats bör f. ö. passa väl in i ett sådant planeringsarbete varvidanvändning av det regionala utvecklingsanslaget kan vara aktuellt. Det kan isammanhanget också erinras om atl regeringen för attgenomföra AU 1983/84:23 67 regionala aktiviteter för industrins rekrytering avpersonal medgett att län får disponera 1,2 milj. kr. och Malmöhuslän 4,8 milj. kr. För att förbättra sysselsättningsläget i harde regionalpolitiska insatserna också inriktats på att bättre tillvarata deutvecklingspotentialer som finns i olika delar av länet. a. har en ökadsamverkan mellan forskning och näringsliv resulterat i i Lundvars verksamhet avses leda till industriell produktion som kan förläggas inomlänet. Vidare kan nämnas att länets Näringslivsdelegations verksamhet bl. a.syftar till att förbättra exportmöjligheterna för företag inom länet. Dessutomhar en arbetsgrupp under landshövdingens ledning arbetat fram olika förslag föratt förbättra trafiken över . Avslutningsvis vill utskottet framhåHa att det trots deaktuella problemen i finns anledning att bl. a. mot bakgrund av vad somanförts ovan se relativt ljust på den långsiktiga utvecklingen i dennalandsdel. Regionen har ett väl differentierat näringsHv saml en långindustriell tradition. Med sina allmänt sett goda förutsättningar och medhjälp av de stöd som kan utgå bör i den konjunkturuppgång som inlettsoch med dess närhet till den europeiska marknaden saml tillgång tillhögskoleutbildning och forskning åter få en positiv utveckling. Mot bakgrundhärav bör det vidare finnas goda förutsättningar för etablering av industriellverksamhet i . 1 sammanhanget bör erinras om jordbrukets och fiskets betydelseför . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 710, 1048,1076 och 2392. Under denna rubrik tar utskottetupp , , , , och . hade en positivbefolkningsutveckling, som väntas övergå i minskning . ,, och kommuner bedöms få den störstabefolkningsminskningen. Även länels sysselsättningsutveckling var mycketpositiv men en viss sysselsättningsminskning väntas nufram . Det är framför allt inom tillverkningsindustrin somsysselsättningen antas minska. De kommuner i länet som varit värst drabbade avarbetslösheten är , och . Utvecklingen i tas upp i motion 1905 avNils (vpk) som förordar ett åtgärdsprogram för utveckling ochsysselsättning i länet. Statliga insatser har varit alltför planlösa för attfå verklig effekt och de grundläggande orsakerna till regional obalans ocharbetslöshet har inte angripits. Sysselsättningsutvecklingen har också sedanlänge varit negativ i länet. Motionären föreslår ökade statliga insatser istället för de statliga engagemang som har avvecklats. AU1983/84:23 ' 68 bör medverka i ett utvecklingsarbete och att ettåtgärdsprogram därför upprättas i samverkan mellan statliga organ och länsorgan. har kunnat notera en kraftigbefolkningsminskning. Hårdast drabbad är kommun där invånarantaletreducerats med . Enligt prognoserberäknas invånarantalet i länet minska ytteriigare något under. 1980-talet.Arbetsmarknaden i är mycket känslig för konjunktursvängningar inomindustrin. Skälet härtill är främst atl industrisektorn dominerar med nära 40%av sysselsättningen i länet. Verkstadsindustrin har också märkt enökad internationell konkurrens. Detta har fått konsekvenser förarbetsmarknaden som redovisar arbetslöshetssiffror för är 1983 som ligger nära1 % över riksgenomsnittet. Tjänstesektorn svarar för en mindre andel av dentotala sysselsättningen i än i riket. Totalt sett väntas länet under1980-talet få en i det närmaste oförändrad sysselsättning. Fleramotioner tar upp förhållandena i . 1 motion 1044 redogör () för olikabekymmer som finns på arbetsmarknaden med bl. a. en hög arbetslöshet ochkonstaterar att länet har förutsättningar att få en positiv utveckling.Turismen kan utvecklas mera. Pä fiskberedningssidan står en del att hämta ochträdgårdsnäringen kommer framöver att betyda ännu mer än . Vidarekrävs olika stimulanser för atl få landsting och kommuner att gå över från oljatill flis. Dessutom bör länet tillföras statlig verksamhet i stället för attdra befintlig sådan ifrån länet. Även i motion 2026 av m.fl. (s) tassysselsättningssilua-tionen i upp. har länetsfolkmängd minskat med över 3 300 personer eller 2,. Det skall jämföras medatt folkmängden i riket ökat med 1,.