bet · G701LU12 · 1983-12-31 00:00:00 — Också intresset av nordisk rättslikhet påområdet talar mot alt vi i nu bör överväga en utvidgning avmönsterskyddel. Skulle det emellertid visa sig att del från de övriga nordiskaländernas sida finns elt intresse för en skyddsform för nyttighetsmodeller fårfrågan övervägas på nytt. På grundav det anförda avstyrker ulskoltet bifall till motionen. att avslår motion 1982/83:231. Närvarande: ()*, (). (), Marfin (). (), (),i (s)*, (), (), OweAndréasson (s), (), (), Per (vpk),() och (), *Ej närvarande vid betänkandets justering. LU1983/84:12 10 () anför: Enligt min mening ger mönsterskyddslagen inte det skyddför nyttighetsmönster som enligt uttalandena under förarbetena egentligen varavsett med lagen. Jag vill också peka på att vi på grund av vårainternationella förpliktelser är skyldiga att skydda industriella modeller.Redan på grund av det anförda anser jag det motiverat med en ändring av lagen.Härtill kommer som jag närmare utvecklat i motionen att praxis på området inteär entydig. På mönslerskyddsområdet råder nordisk rättslikhet. Sverigekan därför inte ensamt genomföra en ändring. Med hänsyn härtill har jag avståttfrån att reservera mig. Jag vill emellertid framhålla att regeringen bör ta uppöverläggningar med de andra nordiska länderna i syfte att åstadkomma en ändringav rättsläget. LU1983/84:12 11 Sammanställning av yttranden över motion 1982/83:231 ,och Svenska industriens patentingenjörers föreningavstyrker att mönsterskyddslagen ändras i enlighet med mofionärens önskemålmedan patenlbesvärsrälten inte motsätter sig en utredning. påpekar alt motionären drar den slutsatsenatt de allmänna domstolarna fäster stor vikt vid det funktionella vidbedömningen av nyttomönster medan regeringsrätten skulle vara av den meningenatt mönsterskydd inte kan ges för en produkt som formgivits med syfte att göraden bra och funktionell. En granskning av de åberopade domstolsavgörandena gerenligt patentverkels mening inte stöd för de långtgående slutsatser som försfram i motionen. Båda domarna får anses ge ullryck för bedömningar som liggerinom ramen för gällande lagstiftning jämte förarbeten. Även om det avmotionären citerade regeringsrättsavgörandet kan ge anledning till olikauttolkning, saknas tillräckliga skäl för att med utgångspunkt enbart från dettahävda att avsteg gjorts frän mofivultalandena vid mönsterskyddslagenstillblivelse. Någon domstolspraxis som kan läggas lill grund för enlagändring i den riktning motionären yrkar finns följaktligen inte.Palenlverket ser heller inte i sin registreringsverksamhet någon anledning attfrångå hittillsvarande praxis som innebär att mönsterskydd meddelas såväl förprydnadsmönsler som för nyllomönsler. Lagstiftningen syftar enligt patentverkettill att gynna god formgivning och detta syfte omfattar också produkter vilkaformgivils med ändamålet att göra dem bra och funktionella. Väsentligt är altmönsterskyddel inte är elt idéskydd utan etl formskydd. Mönsterskyddet skallinte vara ett skydd för funktionen eller konstruktionen utan ett rentutseendeskydd där mönstrets helhetsutseende skall betraktas och jämföras.Palenlverkets praxis synes sålunda tillgodose synpunkten alt mönsierskyddslagenskall ge skydd också för nyllomönsler. framhåller vidare att motionensförfattningsförslag synes gå betydligt längre än vad motiveringen ger vidhanden. Enligt det föreslagna nya stycket fill 2 § mönsterskyddslagen skallväsentlig skillnad anses förehgga om mönstret jämfört med del tidigare kändaanfingen ger ett nytt helhetsintryck eller eljest uppvisar en synlig och urfunktionssynpunkt väsentlig skillnad. Med denna lydelse skullemönsterskyddslagens skillnadskrav komma att tillämpas mindre strängt när det.gäller etl nyttomönster som också innefattar en funktionsmässig förändring än ifråga om andra nytto- och prydnadsmönster. Att sålunda acceptera en lägre"mönsterhöjd" så snarl en ur funktionssynpunkt väsentlig skillnadföreligger förefaller egendomligt redan med hänsyn lill att mönsterskyddslagenjust är LU1983/84:12 12 avsedd att ge skydd för en varas form. Resultatet blir attmönster rned enkla, rentav banala, konstruklionstnässiga förändringar - vilkasjälvfallet likväl kan vara väsentliga - gör mönster skyddsvärda på bekostnadav högvärdiga mönsterformer som lagstiftaren haft i särskild åtanke medmönsterskyddslagen. En originell och kvalificerad mönsterskäpelse skulleföljaktligen kunna efterapas om efterapningen uppvisar ur funktionssynpunktväsentliga skillnader, t. ex. uppstyvningar eller andra förstärkningar. vill bestämt motsätta sig en lagändring meddenna inriktning som enligt verkets mening skulle allvarligt motverkasträvandena att främja kvalificerad formgivning i vårt land. Patentverketställer sig också avvisande till en ny skyddsform av typen Gebrauchsmuster. Patentbesvärsrätten framhållet att praxis i mönsterskyddsärendennumera stabiliserats och ställer större krav än fidigare när det gällerskillnaden mellan mönster. Ett tecken på att läget stabiliserats och alt deladministrativa förfarandet fungerar i stort sett friktionsfritt synes vara attantalet besvär över palenlverkets beslut i mönsterregistreringsärenden legattämligen under de senasle åren på en myckel måttlig nivå av 50-60 perår, vilket skall ses mot bakgrunden av att antalet ansökningar om registreringunder nämnda period legat runt 3000 . Enligt palenlbesvärsrättens bedömning torde knappastfinnas fog för antagandet att det, på sätt motionären synes mena, skulle rådanågon principiell - eller annan märkbar - olikhet i bedömningen avskillnadskravet mellan de allmänna domstolarna och de administrativadomstolarna. En analys av den i och för sig sparsamma praxis som föreliggersärskilt från de allmänna domstolarna synes snarare bekräfta att bedömningarnagrundas på ett i huvudsak gemensamt synsätt. Patenlbesvärsrälten anmärker alt högsta domstolen avslagiten ansökan om prövningstillstånd i del av motionären åberopade målet frånStockholms tingsrätt rörande mönsterintrång. Enligt patenlbesvärsrälten synesmotionären ha missuppfattat innebörden av tingsrättens och hovrättens domar. Tvärtemotvad motionären anför fann tingsrätten - vars bedömning hovrätten anslöt sigtill - att de skillnader som förelåg mellan det registrerade mönstret ochinlrångsföremålet till övervägande del var sådana, att de varken var för sigeller sammantagna nämnvärt påverkade utseendet eller gav ell nytthelhetsintryck åt inlrångsföremålet. Funkfionen tillmättes således ingenavgörande betydelse vid bedömningen av inlrångsfrågan. Beträffande det av motionären åberopade avgörandet avregeringsrätten (se RÅ 1982 s. 435-437) anmärker patentbesvärsrätten att dettaavgörande står i samklang med en rad fidigare avgöranden av regeringsrätten (setidskriften rättsskydd, NIR, 1981 s. 417-421 och 1982 s.48789). I samtliga av de berörda fallen har, som framgår avreferaten, patentbesvärsrätten och regeringsrätten kommit lill samma slut,nämligen alt registrering ej kunnat tillåtas. Regeringsrätten har dockmotiverat sina LU1983/84:12 13 ställningstaganden på ett delvis annorlunda sätt änpatentbesvärsrätten och synes ha velat betona kravet på mönslerskapande insatsockså i fråga om mönsterskydd av nyttoföremål starkare. Den genomregeringsrättens avgöranden i nämnda fall skapade praxis torde enligtpalentbesvärsrältens mening vara all uppfatta som ett led i den allmännaskärpning av förutsättningarna för mönsterskydd som i olikasammanhang ansetts påkallad. I sammanhanget måste även hållas i minnetönskvärdheten av att skyddsomfånget för registrerade mönster ej blir alltförsnävt. Släpper man på kravet på utseendemässig dislans som förutsättning förmönsterskydd, är risken påtaglig att man hamnar i mycket besvärliga situationeri den praktiska tillämpningen av olika frågor rörande innehållet i skyddet. Sammanfattningsvis anser palenlbesvärsrätlen - i motsatstill motionären - att del sätt på vilket praxis utvecklats när del gällerskillnadskravel för mönster i beviljandeförfarandet inle i och för sigmotiverar en lagändring. I fråga om den föreslagna ändrade lydelsen av 2§mönsierskyddslagen vill patentbesvärsrätten fästa uppmärksamheten på desvårigheter som kan befaras uppkomma vid tillämpningen av rekvisitet"eller eljest uppvisar en synlig och ur funktionssynpunkt väsentlig skillnad".Det skulle här bli fråga om en vansklig bedömning av delvis teknisk natur somfaller utanför ramen för den nuvarande mönsierskyddslagen. Om man önskar gå längre än till att ge ett rentutseendeskydd och bereda visst skydd också för den bakom ett mönstersutformning liggande tekniska idén, torde man enligt patenlbesvärsrälten fåöverväga att införa en för ny skyddsform som svarar mot vad somförekommer i exempelvis under beteckningenGebrauchsmuster. Innebörden härav är i huvudsak alt den bakom mönstretsutformning liggande tekniska idén skyddas i viss utsträckning oberoende av denpresenterade utföringsformen. Skyddet kan därmed typiskt sett sägas liggamellan det vanliga mönsterskyddet och patentskyddet. Patentbesvärsrätten förklarade i sitt yttrande över motion1980/81:687 att rätten inte motsatte sig att frågan om införande av ett skyddav nyssnämnda typ vid sidan av patent- och mönsterskydd togs upp till förnyatövervägande. Patentbesvärsrätten intar alltjämt samma hållning i denna frågamen anser sig inte för egen del vilja förorda en sådan åtgärd. Möjligen kandock nu sägas all frågan fått ökad aktualitet dels genom alt betydandeerfarenhet numera vunnits rörande de praktiska tillämpningsproblemen på mönslerområdet,dels på grund av den kapacitetsökning som rimligen successivt måste antasuppkomma i det svenska palenlverket i takt med överströmningen av vanligapatentansökningar lill del europeiska palenlverket. framhåller att genom den imotionen föreslagna ändringen skulle mönsterskyddslagens utseendeskyddkombineras med ett idéskydd, genom all del funktionella elementet får en direktavgörande betydelse. Härigenom torde man närma sig etl skydd förnyttighetsmodeller, LU1983/84:12 14 en form av idéskydd, som således skulle införas bakvägen. finner inle att del framkommitskäl som talar för att frångå principen att mönsterrätten skall bygga på endastett utseendeskydd. Förbundet avstyrker därför motionärens förslag till ändringi mönsterskyddslagen. Om man trots förbundets inställning skulle anse att detfinns anledning att överväga införandet av ett skydd för nyttighetsmodellerutgår förbundet från att man först gör en ordentlig utredning om bl. a. behovoch önskemål av etl sådant skydd. Det har kommit till förbundets kännedom attDanmark f. n. överväger om man skall utforma en lag om skydd för bruksmönsterefter tysk förebild. En eventuell utredning härom bör därför bedrivas pånordisk basis. påpekar alt motionären fästeruppmärksamheten på ett betydelsefullt problem som ofta diskuteras i berördakretsar, nämligen konkurrenters kopierande, ulan risk för rättsliga sanktioner,av attraktiva varor, som inte har rättsskydd enligtimmaterialrättslagstiftningen. Här är emellertid att märka att del föreliggerelt visst skydd mot otillbörlig efterbildning enligt marknadsföringslagen.Dessutom vill förbundet erinra om att den i pågående utredningen omföretagshemligheter påbörjat en undersökning av behovet av ett förstärkt skyddmot otillbörlig efterbildning, grundat på intresset av att motverka illojalkonkurrens, och eventuellt föreslå regler om detta. De problem som mofionärenpekar på torde ha beröringspunkter med det arbete som nämnda utredningbedriver. Vid frågans behandling bör därför hänsyn tas till dettautredningsarbete. Elt förbättrat skydd mot slavisk eflerbildniiig torde delviskunna lösa del problem som berörts i mofionen. Svenska industriens patentingenjörers förening kan inleansluta sig till motionärens uppfattning att piaxis i mönsterskyddsärendenstrider mot förarbetena. Inte heller anser föreningen all förarbetena gerbelägg för att skillnadskravet avser mer än helhetsintrycket av mönstret,alltså att själva idén eller tanken bakom mönstret skall skyddas. Föreningenpåpekar att mönsierskyddslagen innebär etl allmänt utseendeskydd, där begreppetutseende avser effekter som kan förnimmas visuellt och där skyddet omfattarockså mönster som inte väsentligt skiljer sig från del registrerade mönstret. Motionärens förslag skulle innebära avvikelse från dessaprinciper. Föreningen ställer sig därför avvisande till förslaget.