bet · G701JuU21 · 1983-12-31 00:00:00 — om anslag till brottsförebyggande rådet (prop. 1983/84:100bil. 4, G 4 och G 5, jämte motion) ANDRA HUVUDTITELN övriga myndigheter : Förvaltningskostnader.Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 1983/84:100 bilaga 4 () un der punkt G 4 (s. 104 och 105) framlagda förslag och hemställer att tillBrottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader för /85 anvisarett förslagsanslag av . : Utvecklingskostnader.Regeringen har under punkt G 5 (s. 105) föreslagit att till : Utvecklingskostnader för /85 anvisa ett reservationsan slag av . 1 motion 1983/84:1522 av Per-OlofStrindberg m, fl, (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att hosregeringen hemställer om utredning för att analysera den ekonomiskabrottslighetens orsaker och omfattning saml förslag för att motverka dennabrottslighet, allt på sätt som anförts i motionen (yrkande 4), Regeringens medelsberäkning innebäratt den besparing som skulle ha följt av en tillämpning av huvudförslaget ombesparing för anslaget G 4. : Förvaltningskostnader tasut under förevarande anslag. Ett reservationsanslag av ca 3,8 milj. kr.föreslås, vilket innebär en obetydlig ökning i förhållande till anslaget förinnevarande budgetår. Utskottet godtar regeringens medelsberäkning underförevarande punkt. Utredning om ekonomisk brottslighet 1 motion 1522 begärs utredning omden ekonomiska brottslighetens orsaker och omfattning samt förslag för attmotverka denna brottslighet. Enligt motionärerna har den av regeringentillsatta kommissionen mot ekonomisk brottslighet misslyckats i dessaavseenden. 1 1983/84. JuU1983/84:21 2 Som utskottet harunderstrukit (JuU 1982/83:20) utgör den ekonomiska brottsligheten ett betydandesamhällsproblem, kanske ett av vår tids största kriminalpolitiska problem. Motdenna bakgrund är det självfallet angeläget att samhället sätter in kraftfullaåtgärder på alla områden för att motverka den ekonomiska brottsligheten. Såhar också skett både när det gäller mera direkta operativa åtgärder hosmyndigheterna och i fråga om utredningsålgärder syftande till mera långsiktigaresultat såsom ändrad lagstiftning. Uppdrag som rör bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten har tillagts olika statliga utredande organ och myndigheter. 1detta sammanhang bör kanske först nämnas det uppdrag att utarbeta ett samlatprogram mot den ekoiiomiska brottsligheten som lämnats till den av regeringenhösten tillkallade särskilda kommissionen mot ekonomisk brottslighet. Deåtgärder som har varit aktuella för kommissionen har varit av mänga slag, ochkommissionens arbete har också resulterat i ett stort antal betänkanden,promemorior, rapporter och skrivelser innehållande förslag bl. a. tilllagstiftningsåtgärder, resursförstärkningar till vissa myndigheter,informationsinsatser och forskningsverksamhet. Forskningsverksamheten rörande ekonomisk brottslighetbehandlas i en rapport från kommissionen i september 1983.1 den lämnas enbeskrivning av den forskning som bedrivits om ekonomisk brottslighet.Vidare redovisar kommissionen sina överväganden om hur den framtida forsknings-och utredningsverksamheten på detta område bör bedrivas. 1 detta hänseendeföreslås bl. a. forskning kring frågor om den ekonomiska brottslighetensstruktur och volym samt om effekterna av olika vidtagna åtgärder pä området.Även i sitt slutbetänkande (SOU 1984:15) Ekonomisk brottslighet i tasupp frågor om den ekonomiska brottslighetens omfattning. 1 ett särskiltavsnitt i betänkandet behandlas vidare frågor om den ekonomiska brottslighetensorsaker, former och skadeverkningar. Flertalet av kommissionens förslag är eller har varitföremål för remissbehandling. 1 budgetpropositionen uppger departementschefenatt regeringen avser att, på grund av bl. a. kommissionens arbete, underhösten 1984 lägga fram ett program med förslag till inriktning av bekämpningenav den ekonomiska kriminaliteten och till resursanvändningen på området. När det gäller utredning av och forskning kring frågor somrör ekonomisk brottslighet har den verksamhet som bedrivits inom brottsförebygganderådet haft en betydelsefull funktion. Vid rådet bedrivs alltjämt viktigt arbetemed hithörande frågor framför allt inom rådets forskningsenhet; aktuellaforskningsprojekt där gäller bl. a. ekonomisk brottslighet i samband med importoch export, tillämpningen av konkurslagstiftningen och ekonomisk brottslighetinom finansieringsområdet. beviljar ocksåforskningsbidrag till fristående forskare bl. a. vid universiteten, ochekonomisk brottslighet är ett av de ämnen som under JuU1983/84:21 3 senare år har prioriterats särskilt. Som ett led iöversynen av lagstiftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet harbrottsförebyggande rådet lagt fram promemorian (PM 1983:6)Uppbördsbrott. Åtgärder mot det likvida fusket. Även vid andra statliga såväl utredande organ sommyndigheter bedrivs verksamhet som rör bekämpande av den ekonomiskabrottsligheten. Sålunda tillkommer inom kommittéväsendet sådana uppgifter bl.a. fängelsestraffkommittén (Ju 1979:04) och näringsförbudskommittén (Ju1981:03). Enligt utskottets uppfattning är det, i linje med vad somsägs i motionen, angeläget att samhället får ökade kunskaper om den ekonomiskabrottsligheten. Den forskning som har bedrivits när det gäller att t. ex.kartlägga den ekonomiska brottslighetens omfattning har, som utskottet redanförra året konstaterade (JuU 1982/83:30s. 5), inte gett någon samladoch fullständig bild, och ytterligare forskningsinsatser behövs otvivelaktigt.Ökade forskningsinsatser behövs också i andra avseenden; inte minst viktigt äratt fä vidgade kunskaper om effekterna av de lagstiftningsåtgärder och andrainsatser som gjorts för att söka bemästra den ekonomiska kriminaliteten. Som framgår av det anförda är den ekonomiskabrottsligheten och därmed sammanhängande spörsmål föremål för ett intensivtutrednings-och forskningsarbete i samhällets regi. De frågor som tas upp i motionenomfattas i allt väsentligt av detta arbete. Mot den nu angivna bakgrunden ochmed tanke på att många av de förslag som kommissionen mot ekonomiskbrottslighet har lagt fram f. n. är föremål för beredning inom regeringskanslietanser utskottet det föga ändamålsenligt att såsom föreslås i motionen påbörjaen ny utredningsverksamhet på området. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion 1522 i denna del. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader för /85 anvisar ett reservationsanslag av3 , 2. beträffandeutredning om ekonomisk brottslighet attriksdagen avslår motion 1983/84:1522 i denna del (yrkande 4). JuU1983/84:21 4 Närvarande: (), (), EricJönsson (s), (), (), i (s), (), (), (), (), (), i (fp), (), HansGöran () och (). Utredning om ekonomisk brottslighet (punkt 2, mom. 2) (), (), (), () och i Röstänga (fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det, såsom påpekas i motionen,angeläget att samhället får ökade kunskaper om den ekonomiska brottsligheten.Endast med tillförlitliga kunskaper på området kan man riktigt bedöma vilkaåtgärder som erfordras för att komma till rätta med den ekonomiskabrottsligheten. Med de bristfälliga kunskaper som f. n. föreligger finns riskför att de lagstiftningsåtgärder och andra insatser som aktualiseras inte baraförfelar sill syfte utan även leder till allvarliga störningar av detekonomiska livet, om de genomförs. Den forskning som har bedrivits när del gälleratt t. ex. kartlägga den ekonomiska brottslighetens utbredning och omfattninghar, i linje med vad utskottet framhöll (JuU 1982/83:30 s. 5), integett någon samlad och fullständig bild. I detta avseende anser utskottet attdet otvivelaktigt behövs ytterligare forskningsinsatser. Ökad forskning behövsockså i andra avseenden. Särskilt viktigt är enligt utskottets uppfattning attundersöka den ekonomiska brottslighetens orsaker. a. kriminolo-giskoch rättspolitisk synpunkt är det i hög grad otillfredsställande att del saknasnärmare analyser av orsakerna till den aktuella brottsliigheten, exempelvissaknas en vetenskaplig bedömning av det eventuella sambandet mellan högtskattetryck och ekonomisk brottslighet. Med en kvalificerad forskning påområdet som grund bör det vara möjligt att med verksamma medel begränsa denekonomiska brottsligheten högst påtagligt. Ett annat område som bör göras tillföremål för mer omfattande forskning gäller vilka effekter delagstiftningsåtgärder och andra insatser som gjorts har haft både vad gällerden ekonomiska kriminaliteten och i fråga om det ekonomiska livet i övrigt. Som har beskrivits i det föregående är den ekonomiskabrottsligheten och vissa därmed sammanhängande spörsmål föremål för utrednings-och forskningsarbete i samhällets regi. Utskottet kan emellertid konstatera attde frågor som tas upp i motionen och som utskottet bedömt som angelägnainte i tillräcklig grad omfattas av detta arbete. 1 sammanhanget nödgasutskottet också konstalera alt många av de förslag som kommissio- JuU1983/84:21 5 nen mot ekonomisk brottslighet har lagt fram inte baragrundas på ett bristfälligt underlag vad gäller grundmaterial och sådanforskning som berörts utan också är tillkomna under sådana omständigheteratt närmare överväganden rörande förslagens konsekvenser och ändamålsenlighetinte har varit möjliga. a. är vissa av kommissionens förslag så långtgåendeatt rättssäkerheten i väsentliga hänseenden åsidosätts om de genomförs. mening bör därför stor försikfighet iakttas i den mån kommissionensförslag läggs till grund för fortsatta överväganden. 1 stället bör såsomförespråkas i mofionen en utredningsverksamhet igångsättas som siktar till attpå grundval av vunna forskningsresultat framför allt på de områden somutskottet bedömt angelägna lägga fram förslag till lämpliga åtgärder mot denekonomiska brottsligheten. Det bör ankomma på regeringen att föranstalta omdenna utredningsverksamhet. Vad utskottet nu med anledning av motion 1522anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande utredning om ekonomiskbrottslighet attriksdagen med anledning av motion 1983/84:1522 i denna del (yrkande 4) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende.