bet · G701AU8 · 1983-12-31 00:00:00 — För kännedom anmäls att AMS på försök skallkunna köpa utbildning inom det militära försvaret och civilförsvaret för atterbjuda ungdomar yrkesförberedande praktik. Yrkespraktiken avser civila yrkesområdenoch kommer att omfatta både teorefiska och praktiska moment med tonvikt på desenare. Verksamheten skall omfatta ca 1 300 platser på ett 20-tal orter.Utbildningen skall påbörjas och pågå fill utombeträffande praktiktjänstgöringen inom civilförsvaret som skall vara avslutadden . Kostnaderna för att anordna yrkespraktiken uppgår till 19milj. vartill kommer 18 milj. kr. Totalt betyder detta att det här aktuella anslaget tillarbetsmarknadsutbildning under /84 enligt regeringens förslagskall tillföras ytterligare 199 milj. kr. Mot bakgrund av utökningen av antalet kursdeltagare iarbetsmarknadsutbildning föreslår regeringen även att ytterligare 10 milj. kr.anvisas för inköp av utrustning m. m. för arbetsmarknadsutbildning. yrkar i motion 34 avslag på regeringensförslag om ytterligare medel för arbetsmarknadsutbildning. I motionen framhållsbehovet av flexibilitet inom detta område. Därför fillsatte den förraregeringen en utredning med uppgift att se över denna utbildning. Vidare anförsatt resurser är låsta i lokaler, utrustning, lärarkapacitet m. m. ,vilket försvårar en önskvärd snabb anpassning till arbetsmarknadens behov. Denanpassning som sker har därför oftast bestått av att nya kurser etc. inrättaspå angelägna områden med hjälp av resursfillskott. Även i den nu aktuellapropositionen föreslås ytterligare resurstillskott för att starta särskildaAMU-kurser inom datateknik och elektronik samt för att utvidga "starta- AU1983/84:8 24 eget"-kurserna. Enligt uppfattning ärkurser inom dessa områden angelägna och bör komma till stånd. Detta böremellertid kunna ske genom omprioriteringar, varvid t. ex. kurser inom allmänkontorsteknik kan dras ned. I motionen erinras om att AMS har mycket storaanslag till sitt förfogande, och det bör vara ett naturUgt inslag i planeringenav hur dessa används att se till att anordnade kurser fillkommer inom deområden där näringslivets behov och efterfrågan på arbetskraft är störst. Ettytterligare sätt att öka flexibiliteten inom arbetsmarknadsutbildningen ärenligt mofionen att i större utsträckning köpa utbildning från företagen. Ävendetta bör kunna ske genom omprioriteringar inom existerande anslag. Utskottet delar regeringens uppfattning attarbetsmarknadsutbildningen mot bakgrund av det rådande arbetsmarknadslägetmåste ha hög volym så att de arbetslösas behov av grundläggande yrkesutbildningoch industrins behov av fortbildning av redan anställda kan tillgodoses.Utskottet tillstyrker från den utgångspunkten regeringens förslag både vadgäller utökning av antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning och insatsernaför att utöka den s. k. flaskhalsutbildningen inom industrin. Även medel föryrkespraktik m. m. inom försvaret och civilförsvaret på civila yrkesområdentillstyrks av utskottet, liksom den föreslagna anslagsökningen för inköp avutrustning m. m. för arbetsmarknadsutbildningen. Uppfattningen i folkpartietspartimotion om att de i propositionen föreslagna utbildningsaktiviteternaskall rymmas inom tidigare beslutat anslag delas inte av utskottet. Yrkandet imotion 34 om avslag på regeringens förslag när det gäller arbetsmarknadsutbildningenavstyrks därför av utskottet. Utskottet tar i sammanhanget upp ett yrkande i vpk:spartimofion 21 om att de utförsäkrades försörjning måste garanteras genomarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Denna modell sägs vara attföredra framför förlängda ersättningstider från arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet är väl medvetet om att situationen för dem somutförsäkrats från arbetslöshetsförsäkringen kan vara svår och att de därförmåste uppmärksammas särskilt. AMS har prioriterat delångtidsarbetslösa - till vilka de utförsäkrade hör - i sina åtgärder.Regeringen har dessutom ändrat arbetsmarknadskungörelsen med innebörd attkassamedlemmar som närmar sig utförsäkring får rätt att begära ett beredskapsarbete.AMS har också fått i uppdrag av regeringen att göra en uppföljning av bl. a.hur många personer som omfattas av denna rätt och hur många av dessa som begärtoch fått beredskapsarbete. Resultatet av uppföljningen skall redovisas senastden . Här kan också erinras om att en prioritering till förmån förbl. a. långtidsarbetslösa skall göras i fråga om de rekryteringsplatser somutskottet återkommer fill . Sammantaget betyder detta att åtgärderna tillförmån för de långtidsarbetslösa har förstärkts. Att därutöver som föreslås ivpk:s partimotion en. viss del av kapaciteten inom bl. a.arbetsmarknadsutbildningen skulle förbehållas de långfidsarbetslösa bedömerutskottet som obehövligt. Motionen avslås därför i denna del. AU1983/84:8 25 I propositionen anmäls attregeringen beslutat att - med anlitande av finansfullmakten- dels tidigarelägga statliga byggnads- och anläggningsarbeten för ca 500 milj.kr., dels avsätta 52 milj. kr. för beredskapsarbeten av investeringskaraktärinom bl. a. turistnäringen. Till fullföljande av vad som anfördes i den i vårasavgivna kompletteringspropositionen redovisar regeringen nu en ny form förberedskapsarbeten i kombination med utbildning. Denna är avsedd för arbetslösasom behöver både utbildning och arbetslivserfarenhet. Beredskapsarbetena skallanordnas inom den kommunala sektorn, och utbildningen skall normalt ske inomarbetsmarknadsutbildningen. Den enskilde deltagaren skall uppbära lön.Storleken av denna skall fastställas genom särskilda kollektivavtal, varvidförutsätts att hänsyn tas till att utbildningsdelen kommer att utgöra 2()-50 %av full arbetstid. Som grund för sådana kollektivavtal anges i propositionenatt statsbidrag skall utgå av den avtalsenliga lönen för beredskapsarbetenutan särskilda utbildningsinslag. Det har i många fall visat sig vara önskvärt att kunna geunga arbetslösa utbildning som varvas med praktik eller arbete. En fördel meddet system som föreslås är att den enskilde kommer att uppbära en enhetligersättning. Vid fidigare försök har lön utgått för arbete och utbildningsbidragvid utbildning, något som var administrativt krångligt och gjorde detbesvärligt för deltagaren att överblicka den ersättning som skulle utgå.Regeringens förslag till utbildning varvat med arbete fillstyrks alltså avutskottet. () och () förespråkar imotion 30 att medel för beredskapsarbeten omdisponeras till kommunalaunderhållsarbeten beträffande bl. a. vatten- och avloppsnäten. Fördelningen av beredskapsarbeten på tungainvesteringsarbeten av typ vägbyggnads-, husbyggnads- och vatten- ochavloppsarbeten resp. på lättare och mer personalintensivaverksamheter som skogsvårdsarbeten och arbeten inom tjänstesektorn är enåterkommande fråga i den arbetsmarknadspolitiska debatten. Eftersomberedskapsarbetenas primära syfte är att skapa sysselsättning är det ytterstsammansättningen av de arbetslösa som avgör valet av arbeten. a. av detskälet har statsmakterna i det väsentliga överlåfit åtarbetsmarknadsmyndigheterna att fördela de medel som ställs till derasförfogande på de olika typerna av arbeten. Vad särskilt beträffar vatten- ochavloppsarbeten kan tilläggas att AMS har föreslagit en temporär höjning av detstatsbidrag som utgår till kommunerna när sådana arbeten utförs somberedskapsarbeten. Förslaget om bidragshöjning biträds dock inte av regeringen.Med hänsyn till detta ställningstagande som utskottet ställer sig bakom ochtill att vatten- och avloppsarbeten liksom andra AU1983/84:8 26 kommunala investeringsarbeten redan utnyttjas som beredskapsarbetenavstyrker utskottet motion 30. I sammanhanget tar utskottet upp det av vpk i mofion 21framställda yrkandet om anslag till tidigareläggning av kommunala byggprojekt.Enligt vpk:s uppfattning behöver de statliga insatserna mot byggarbetslösheteni form av det s. k. ROT-programmet kompletteras med särskilda åtgärder somstimulerar byggandet. Tidigareläggning av kommunala byggprojekt är en sådanåtgärd. Det statliga stödet bör främst inriktas på regioner med särskilt storbyggarbetslöshet och ha som mål att skapa ytterligare 2 500 årsarbeten. Regeringen har i proposition 26 redovisat de ytterligareinsatser som görs med hänsyn till att byggarbetslösheten trots tidigareåtgärder kan befaras bli hög den kommande vintern. Utöver tidigareläggningen avstatliga investeringar för 500 milj. kr. med särskilt hänsynstagande till desysselsättningssvaga regionerna föreslås av bostads- och civilministrarna iandra avsnitt av propositionen ett ökat stöd till samlingslokaler, förbättringav boendemiljön m. m. Därutöver anmäls att bostadsministern kommer att läggafram förslag fill underhåll, reparafion och ombyggnad inom bostadssektorn(ROT-programmet). Förslag kommer också att läggas fram om åtgärder för attstimulera energiinvesteringarna. Enligt utskottets mening bör man avvaktaeffekterna av de åtgärder med anledning härav kommer att beslutainnan man tar ställning fill behovet av ytterhgare insatser på byggområdet.Därför avstyrks det av vpk framställda yrkandet. Till frågor om enskilda beredskapsarbeten återkommerutskottet i nästföljande avsnitt. Regeringen föreslår i proposition26 att de enskilda beredskapsarbetena ersätts med ett bidrag fillrekryteringsplatser. Det nya bidraget skall rikta sig till hela det enskildanäringslivet, och det skall inte uteslutande vara avsett för ungdomar utanomfatta arbetssökande oavsett ålder med endast den begränsningen att man sätteren nedre åldersgräns vid . Det är dock meningen att ungdomar samtlångtidsarbetslösa skall prioriteras vid bidrags-givningen, och det betonas ipropositionen att bidraget inte får ses som ett allmänt stöd förnyanställningar. Bidraget fill rekryteringsplatser skall kunna utgå i sexmånader, och det skall täcka av arbetsgivarens totala lönekostnader för denyanställda. Bidraget är därmed lägre än det som f. n. utgår vid enskildaberedskapsarbeten , då det utgör . k andra sidan skall bidraget tillrekryteringsplatser kunna användas för rekrytering fill ett företags ordinarieverksamhet vilket inte varit tillåtet när det gäller enskilda beredskapsarbetensom skall avse sådant arbete som annars inte hade blivit utfört. AU1983/84:8 27 Enhgt regeringens mening bör nyaenskilda beredskapsarbeten inte tillkomma 1984. De arbeten som nupågår eller som startas skall vara avslutade senast den 30april . Den möjlighet som finns att utföra enskilda investeringsarbetensom beredskapsarbeten berörs inte av vad som har sagts. I proposifion 40 bilaga 8 p. 1 anmäls att den nuföreslagna omläggningen av rekryteringsstödet ger en besparing av 100 milj. kr. Vpk motsätter sig i partimotion 21 att det införs ett nyttbidrag till rekryteringsplatser och yrkar i enlighet härmed att regeringensförslag skall avslås. Enligt vpk är systemet med lönesubventioner i grundenfelaktigt. I stället bör införas en anställningsgaranti som utkrävs av deprivata företagen. Garantin skall bestå av en skyldighet för företagen attställa ett heltidsarbete till förfogande för varje uppnått 50-tal anställda.Garanfin skall finansieras med en särskild arbetsgivaravgift. Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärangeläget att de arbetsmarknadspoHfiska åtgärderna sfimulerar den tillväxt somnu sker inom den enskilda sektorn. Fördelen med regeringens förslag är att mantar fill vara och främjar sysselsättningsökningarna inom de expansiva delarnaav näringslivet. Utskottet biträder därför regeringens förslag att det skallinföras bidrag till rekryteringsplatser som en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärdoch avstyrker följaktligen vpk:s avslagsyrkande och därmed sammanhängandeförslag om en anställningsgaranti. Utskottet tar härefter upp några särskilda frågor om rekryteringsplatsernasutformning och ofn de enskilda beredskapsarbetena. Som redan nämnts föreslår regeringen att de enskildaberedskapsarbetena skall avvecklas parallellt med att de nyarekryteringsplatserna tillkommer. m. fl. (m) anför i motion 120 att deenskilda beredskapsarbetena har visat sig vara ett värdefullt sätt att hjälpaarbetslösa till en fast anställning. Inte minst gäller det om svårplaceradarbetskraft. Motionärerna föreslår att de enskilda beredskapsarbetena behålls.Även m. fl. (vpk) anser i mofion 132 att de enskildaberedskapsarbetena fortsättningsvis behöver användas i arbetslöshetsbekämpandesyfte. Dessa arbeten bör kunna finansieras med de 100 milj. kr. somregeringen enligt proposition 40 inte avser att utnyttja. förordari mofion 34 att enskilda beredskapsarbeten skall kunna behållas vid sidan avdet nya rekryteringssystemet och utnyttjas i de fall då arbetsförmedlingenannars skulle ha stora svårigheter att få en person arbetsplacerad.Centerpartiet föreslår i motion 28 att möjligheterna att inrätta nyaberedskapsarbeten bör kunna ske under i första hand ytterligare ett kvartal,dvs. Från sida hänvisas bl. a. till deinformationsproblem som uppstår när man byter ett ersättningssystem mot ettannat. Det är vidare enligt önskvärt att övergångsvis låta debåda stödformerna komplettera varandra så att exempelvis ett enskiltberedskapsarbete skall AU1983/84:8 28 kunna omvandlas till tjänst med rekryteringsstöd när detfinns förutsättningar härför. De enskilda beredskapsarbetena har primärt haft till syfteatt ge ungdomar sysselsättning. ger de liksom andra beredskapsarbetenpraktik och arbetslivserfarenhet. Det har därfill visat sig att arbetena i storomfattning har lett fill att ungdomarna har fått fortsatt fast anställning hosarbetsgivaren. Med hänsyn till dessa positiva effekter anser utskottet att mani nuläget bör behålla de enskilda beredskapsarbetena såsom en kompletterandeåtgärd vid sidan av de nya rekryteringsplatserna. En placering i enskiltberedskapsarbete kan, såsom framhålls av men även i motionen avAlf Wennerfors m.fl., vara en smidig stödform för personer med särskildasvårigheter på arbetsmarknaden. De enskilda beredskapsarbetena har alltsåenligt utskottets mening ett särskilt värde genom de möjligheter de erbjuderatt ge en breddad arbetslivserfarenhet, och det är från den synpunkten mofiveratatt behålla dem vid sidan av anställningar med rekryteringsstöd. Detta bör dåkomma till uttryck i reglerna om förutsättningarna för enskildaberedskapsarbeten. Liksom beträffande rekryteringsplatserna är det enligtutskottets mening angeläget att länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen,arbetsgivarna och de fackliga organisationerna var för sig verkar för smidigakontaktvägar sinsemellan, så att man bättre än får snabba ochobyråkratiska beslutsgångar vid handläggningen av ärendena om anvisning avarbetssökande till enskilda beredskapsarbeten. Om man nu stannar för att ha tvåformer av rekryteringsstöd därför att de med hänsyn fill sin delvis olikainriktning kompletterar varandra bör undvikas att de på grund av olikabidragsnivåer kommer att konkurrera inbördes. Genomförs regeringens förslag ombidrag till rekryteringsplatser bör alltså i fortsättningen samma bidrag om av den totala lönekostnaden utgå till enskilda beredskapsarbeten. En följd av vad ovan föreslagits blir att den besparing på100 milj. kr. som angivits i proposition 40 kommer att tas i anspråk och att endel av medlen för bidrag till rekryteringsplatser i prakfiken får utnyttjas förenskilda beredskapsarbeten. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna bör gesregeringen till känna. Till villkoren för bidraget fill rekryteringsplatser hörenligt regeringsförslaget att anställningen skall ha anvisats avarbetsförmedlingen. Mot detta invänder i motion 34 att ett sådantvillkor diskriminerar de människor som lyckas skaffa sig ett arbete på egenhand. Villkoret kommer att fungera som ett byråkratiskt hinder för egnainitiativ. En utgångspunkt för regeringsförslaget är att det nyabidraget till rekryteringsplatser inte generellt skall sättas in vid nyanställningar.Det är inte tänkt att bidraget skall utnyttjas för arbetssökande som fåranställning på vanliga vägar via platsförmedling och utbildning. Härav följer,som utskottet ser det, att man inte bör ge bidrag för nyanställda som vänt sigtill AU1983/84:8 29 arbetsgivaren på eget initiativ. Man kan inte heller sägaatt dessa anställda utsätts för någon diskriminering, eftersom de ibidragshänseende jämställs med sådana arbetssökande hos arbetsförmedlingen förvilka vanliga förmedlingsinsatser bedöms vara tillräckliga. Därför avstyrkerutskottet motion 34 på denna punkt. Från sida begärs i motion 28 att riksdagenuttryckligen anger att det nya rekryteringsstödet även skall tillämpas vidvisstidsanställningar och provanställningar. hänvisar till attdetta är vad AMS föreslagit och till att ett sådant klarläggande har betydelseför rekryteringsstödets långsiktiga effekter. Utskottet konstaterar att regeringens förslag avser"även tidsbegränsade nya anställningar som sker i enlighet med lag ochgällande avtal". Man kan vidare notera att arbetsmarknadsministernförutsätter att de berörda företagen och de fackliga organisationerna vid sinanormala kontakter klarar ut frågorna om rekryteringsplatser så att dessa frågorkan hanteras på ett smidigt sätt. Till tidsbegränsade anställningar - eller med ett synonymtbegrepp visstidsanställningar - hör anställningar som begränsas ,viss säsong eller visst arbete på grund av "arbetets särskildabeskaffenhet". vikariat,praktikarbete eller feriearbete, anställningarpå grund av tillfäUig arbetsanhopning ("arbetstoppar"), anställningar innan arbetstagaren skall påbörjavärnpliktstjänstgöring eller motsvarande tjänstgöring, För fullständighetens skull skall tilläggas atttidsbegränsade anställningar också är tillåtna beträffande arbetstagare som haruppnått pensionsåldern. Såvitt nu kan bedömas torde det nya rekryteringsbidragetmed hänsyn till sin inriktning få särskild betydelse för provanställningar samtför vikariat och praktikarbete. Liksom motionärerna vill utskottet dock integöra något undantag för de övriga formerna för tidsbegränsade anställningar omsyftet med bidraget uppfylls. Detta torde inte heller vara avsett iproposifionen. Med dessa förtydligande uttalanden från utskottets sida fårmotion 28 i denna del anses vara besvarad, och den behöver därutöver inte ledatill någon åtgärd. I övrigt fillstyrker utskottet regeringens förslag fillregler för rekryteringsplatser. Dessa bör alltså godkännas av i dedelar de inte behandlats ovan. /82 infördes ettomställningsbidrag vid lokala sysselsättningskriser. Bidraget skall baratillgripas när driftinskränkningar vid ett AU1983/84:8 30 företag är så stora att de på ett avgörande sätt påverkarden lokala arbetsmarknaden. Det utgår av de totala lönekostnaderna förde arbetstagare som berörs av driftinskränkningen. Bidragsgivningen sker på försök. Den nu pågåendeförsöksperioden upphör med utgången av innevarande budgetår. I proposition 40anförs att omställningsbidraget inte har kommit att fylla den avseddafunktionen utan har använts som ett rekonstruktionsstöd för krisdrabbadeföretag. Regeringen föreslår att bidragsgivningen upphör , dock att redan beviljade bidrag skall få utgå ävenefter den tidpunkten. Åtgärden ger en besparing som i propositionen uppskattastill 25 milj. kr. Utskottet anser att regeringens förslag bör godtas.Försöksverksamheten med omställningsbidrag vid lokala sysselsättningskriser börsåledes upphöra fr. o. m. . För beredskapsarbetena underinnevarande budgetår har statsmakterna anvisat 4 850 milj. kr. Av detbeloppet har regeringen innehållit 500 milj. kr. AMS har begärt att ytterligare1 000 milj. kr. skall ställas till verkets förfogande för beredskapsarbeten ochför det nya bidraget till rekryteringsplatser under första halvåret 1984.Styrelsen har räknat med att antalet rekryteringsplatser skall successivt ökastill 40 000 . Arbetsmarknadsministern ser det som önskvärt att manuppnår den av AMS angivna volymen rekryteringsplatser. Eftersom hälften av detbelopp AMS begärt kan ställas till styrelsens disposition genom att dethittills innehållna beloppet får tas i anspråk bör anvisa ytterligare500 milj. kr. Detta är vad regeringen föreslår. anser i motion 34 att regeringsförslaget böravslås. Effekten av det nya rekryteringsstödet blir nog inte så stor somarbetsmarknadsministern utgår från. Därför behöver inte anvisas nya medelutöver de 500 milj. kr. som finns disponibla. Skulle det visa sig att detbehövs ytterligare medel, tillägger , kan regeringen återkomma fillriksdagen. Utskottet gör samma bedömning av medelsbehovet som AMS ochregeringen. Med avstyrkande av motion 34 i föreliggande del föreslår utskottetatt anvisar det av regeringen begärda anslaget. Särskilda åtgärder för arbetslösa i åldern De stora svårigheterna förarbetslösa under är ett erkänt faktum. För de yngsta,16-17-åringarna, har etablerats ett särskilt uppföljningsansvar inom skolansram, i vilket ingår en lång rad utbildningsinsatser och - sedan början av år1982 - ett system för särskilda ungdomsplatser. AU1983/84:8 31 Men svårigheterna är stora ocksåför arbetslösa 18-19-åringar. Flertalet saknar arbetslivserfarenhet och enrelativt stor grupp har bristande eller avbruten utbildning. BetydandearbetsmarknadspoHfiska insatser, särskilt i form av beredskapsarbeten, hargjorts, men arbetslösheten är ändå hög i denna åldersgrupp. Ungdomar i den nu aktuella åldersgruppen kommer attomfattas av de former av rekryteringsstöd som har behandlats i det föregående.Detta bör göra det lättare för dem att få arbete. Ytterligare stödåtgärder haremellertid bedömts vara nödvändiga. Regeringen har i propositionerna 26 och 46 föreslagit attdet införs s. k. ungdomslag hos offentliga arbetsgivare och att verksamhetenförankras i en särskild lagstiftning. Moderata samlingspartiet avvisar denföreslagna lagstiftningen och förordar i stället ett system med samhällstjänst.Även avvisar regeringens förslag och föreslår andra åtgärder tillstöd för de ungdomar det här gäller. godtar tanken på införandeav en verksamhet med ungdomslag men anser att regeringens förslag är behäftatmed betydande brister och därför i centrala hänseenden bör utformas på ettannat sätt. kommunisterna lägger fram ett eget förslag till lagom arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Därutöver har i motionerfrån enskilda riksdagsledamöter lagts fram förslag till ändringar i regeringenslagförslag och till andra kompletterande åtgärder fill stöd för ungdomar i dennu berörda åldersgruppen. Med hänsyn till de skilda synsättsom redovisats ovan tar utskottet först upp frågan om den allmänna inriktningenav de särskilda åtgärderna till stöd för arbetslösa i åldern 18-19 år.Regeringens och de fyra oppositionspartiernas förslag innebärsammanfattningsvis följande. Regeringen föreslår att arbete skapas åt arbetslösa18-19-åringar genom att s. k. ungdomslag inrättas hos offentliga arbetsgivare,dvs. hos stat, landsting, kommuner, församlingar m. fl. Ytterst är dethemkommunerna som blir skyldiga att fillhandahålla arbete i ungdomslag. Tankenär att ungdomarna i sådana lag skall utföra samhällsnytfigt arbete som inteskulle ha blivit utfört inom ramen för ordinarie resurser. Ungdomarna anvisas arbete i ungdomslag avarbetsförmedlingen. De skall betraktas som anställda hos arbetsgivaren och lönoch övriga anställningsförmåner skall utgå enligt kollektivavtal. Arbetstidenskall normalt vara . Ungdomar som har rätt fill ersättningfrån arbetslöshetskassa kan dock välja att arbeta på heltid. Ordningen med ungdomslagen medför att ungdomar som är18-19 år endast i begränsad utsträckning kommer att ha rätt till ersättningfrån arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. AU1983/84:8 32 Verksamheten i ungdomslag är avseddatt börja . De närmare bestämmelserna om verksamheten iungdomslag skall, som nämnts, ges i lag. Regeringen lägger i proposition 46fram förslag till lag om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare samtfill följdlagsfiftning. De offentliga arbetsgivare som anordnar ungdomslag skallenligt regeringens förslag i proposition 26 få täckning för hela kostnaden förersättningarna till de ungdomar som ingår i ungdomslagen jämte bidrag tillkostnaderna för administration och handledning.