bet · G701JoU25 · 1983-12-31 00:00:00 — 1. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1983/84:2342 yrkande 1 medger attlantbruksstyrelsen för förvärv av viss skogsmark under /85 fårdisponera en rörlig kredit av . JoU1983/84:25 11 2. beträffande domänverketsmedverkan i strukturrationahse- ringen, m. m. a) 1983/83:681, b) 1983/84:2083, c) 1983/84:2107yrkandena 1 och 2, 3. att riksdagentill Markförvärv för jordbrukets rationalisering för /85 anvisarett reservationsanslag av , 4. beträffandevissa jordbrukspolitiska frågor attriksdagen lämnar motion 1983/84:2107 yrkande 3 utan ytterligare åtgärd. Lån med uppskjuten ränta. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt B 5 (s. 22) och hemställer att till Lån meduppskjuten ränta för /85 anvisar ett reservationsanslag av 1 000kr. Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti. Regeringen har under punkt B 6 (s. 23-25) föreslagit att 1. medge att för /85 statlig kreditgarantilämnas för lån till jordbrukets rationalisering m. m., trädgårdsnäringens rationalisering m. m. och rennäringens rationalisering m. m. med sammanlagt , 2. till Täckande av förluster på grund av statUgkreditgaranti för /85 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1983/84:1301 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu äri fråga (yrkandena 1 och 6), 1. att beslutar att i motionen nämnd avgift påkreditgarantilånen avvecklas, 6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt lantbmksstyrelsens tillämpning av personlig borgen för lån bör varaenhetlig med den som tillämpas av övriga statliga organ. I motion 1983/84:2342 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att riksdagenbeslutar att kreditgarantiavgift inte skall uttas fr. o. m. /85för kreditgarantier till jordbruk, trädgårdsnäring och fiske. JoU 1983/84:25 12 Från anslaget bestrids utgifter för att täckaförluster på grund av statlig garanti för lån till jordbrukets yttre och inrerationalisering, förvärv och drift av jordbruk, maskinhållning inom jordbruket,trädgårdsnäringens rationalisering m. m., rennäringens rationaUsering m. m.samt inköp av avelshästar och ridhästar. /85 bör enligt propositionen statlig garanti beräknas för låntill jordbrukets rafionalisering m. m. med 400 milj. kr., för lån tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m. med 55 milj. kr. och för lån tillrennäringens rafionalisering m. m. med 2,0 milj. kr- eller sammanlagt 457 milj.kr. Förslaget innebär en minskning av ramen med fillhopa 63 milj. kr. och ärberäknat mot bakgrund av förväntad efterfrågan och gällande förbud motnybyggnad av djurstallar. Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag i nu redovisat avseende. Ienlighet med vad som anförts i det föregående bör regeringen liksom hitfillskunna jämka mellan de olika ändamålen. Som föreslås i propositionen böranslaget för nästa budgetår tas upp med 20 milj. kr. Imofionerna 1301 av m. fl. (c) yrkande 1 och 2342 av . (c) yrkande 2 föreslås att den fr. o. m. innevarande budgetår infördakreditgarantiavgiften av på utestående lånebelopp avvecklas. Enligtmotionärernas mening innebär avgiften en kostnad som hårt drabbar de företagsom redan förut har mycket stora kostnader för sina lån. Enligtförra året gjorda uttalanden finansplan borde statliga kreditramar iprincip inte innehåUa något subventionsmoment. På utestående garantibeloppborde därför normalt tas ut en garantiavgift för att täcka förlustrisken,kostnaderna för administration m. m. För statliga kreditgarantier som framgentlämnades borde således i normalfallet utgå en kreditgarantiavgift, som täcktedessa kostnader. För garantisystem som ännu inte var avgiftsbelagda skulle engarantiavgift om normalt på utestående garanfibelopp tas ut för degaranfier som fortsättningsvis beviljades. Iöverensstämmelse med vad sålunda anförts förordade jordbruksministern att enavgift av på utestående lånebelopp fr. o. m. innevarande budgetår borde tasut i fråga om lån fill jordbrukets rafionalisering m. m. Utskottet (JoU1982/83:24) delade uppfattningen att en kreditgaranfi i princip inte borde varaförknippad med någon subvention. Utskottet kunde för sin del biträda förslagetatt en avgift av i likhet med vad som gällde för andra områdenfortsättningsvis togs ut även på kreditgarantier för lån till jordbruketsrafionalisering m. m. Någrasådana skäl som skulle motivera att utskottet ändrade uppfattning på nuifrågavarande punkt har enligt utskottets mening inte förebragts. Utskottetanser därför att mofionerna 1301 (c) och 2342 (c) i här berörda delar intepåkallar någon ytterligare åtgärd från sida. JoU1983/84:25 13 Enligt gällande förordningar omstadigt stöd tUl jordbrukets och trädgårdsnäringens rationalisering skallfillfredsställande säkerhet ställas för lån för vilket garanti beviljas och föravskrivningslån. Ytterligare föreskrifter om verkställigheten av nyssnämndaförordningar meddelas av lantbruksstyrelsen. I motion 1301 (c) hemställs (yrkande 6) att riksdagenbeslutar att lantbruksstyrelsens tillämpning av personlig borgen för lån börvara enhetlig med den som tillämpas av övriga statliga organ. Motionärernahänvisar till vissa riktlinjer som tillämpas i fråga om begränsning iborgensansvaret för avskrivnings- och lokaliseringslån (prop. 1981/82:113, s.106 f.) samt till ett allmänt uttalande av bankinspektionen om begränsatborgensåtagande i vissa fall. Utskottet vill framhålla att det ankommer på regeringenatt närmare utforma bestämmelserna om säkerhet för stöd till jordbrukets ochträdgårdsnäringens rationalisering. Stödet till exempelvis trädgårdsnäringensrationalisering, som motionärerna närmast har i åtanke, är såväl tiU syfte sominnehåU av annan karaktär än lokaliseringsstödet. Kravet på säkerhet måste givetvis avpassas efter denspeciella företagstyp och den verksamhet i övrigt som lånet avser. Mot bakgrundav vad nu anförts finner utskottet sig inte kunna förorda att vidtarnågon särskild åtgärd med anledning av nu ifrågavarande motionsyrkande. 1. att riksdagenmedger att för /85 statlig kreditgaranti lämnas för lån tilljordbrukets rationalisering m. m., trädgårdsnäringens rationalisering m. m. ochrennäringens rationaUsering m. m. med sammanlagt , 2. att riksdagentill Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen avslår motionerna 1983/84:1301 yrkande 1 och 1983/84:2342 yrkande 2, 4. beträffandeborgensansvar för vissa lån attriksdagen avslår motion 1983/84:1301 yrkande 6. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m.Regeringen har under punkt B 7 (s. 25-26) föreslagit att till Bidragtill trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. för /85 anvisaett förslagsanslag av . JoU 1983/84:25 14 I motion 1983/84:1301 av m. fl. (c)yrkas, såvift nu är i fråga (yrkandena 4 och 5), 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna att regeringen bör förelägga förslag till marknadsfrämjandeåtgärder för trädgårdsnäringen, 5. att som sin mening ger regeringen tillkänna att gränsskyddet för trädgårdsnäringen bör justeras med hänsyn till penningvärdeförändringen. I motion 1983/84:2486 av och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 4), att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel frånoljeersättningsfonden till trädgårdsnäringens rationalisering. Från anslaget utbetalas bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering och till energibesparande åtgärder inomträdgårdsföretag enligt förordningen (1979:427) om statligt stöd tillträdgårdsnäringens rationalisering (ändrad senast 1983:210). Därutöver användsanslaget för bidrag till Svenska fruktfrämjandet. Svenska grönsaksfrämjandetoch Svenska blomsterfrämjandet. Regeringen föreslår att en oförändradbidragsram på sammanlagt 7 milj. kr. anvisas för nästa budgetår för ändamålrörande rationalisering och energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen.Anslaget föreslås höjt med 1 milj. kr. tUl 7 milj. kr. Imotion 2486 av och (båda fp) hänvisas till attlantbruksstyrelsen redan nu menar sig kunna förutse att anvisade bidragsmedelför innevarande budgetår inte kommer att motsvara efterfrågan. Motionärernaanser att utöver de 7 milj. kr. som anvisas i budgetförslaget under B 7riksdagen bör uttala att medel från oljeersättningsfonden i ökad utsträckningbör tilldelas trädgårdsnäringen (yrkande 4). Riksdagenhar som fidigare nämnts (se p. 2 i det föregående) nyUgen fattat beslut omfortsatt stöd för att ersätta olja, m. m. för perioden - den30 . Beslutet innebär bl. a. aft medel för stödet för oljeersättandeåtgärder fr. o. m. anvisas under ett reservafionsanslag påstatsbudgeten under industridepartementets huvudfi-tel(XII E 17). Som tidigareanförts har förutsatts att medel på nämnda anslag bl. a. överförs fill anslagenB 1. Lantbmksstyrelsen och B 2. Lantbruksnämnderna underjordbruksdepartementets huvudtitel med totalt 2,5 milj. kr. Utskottetfinner ingen anledning fill erinran mot resultatet av regeringensbudgetprövning under förevarande punkt och tillstyrker alltså bifall till JoU1983/84:25 15 propositionen i denna del. Motion 2486 (fp) avstyrksalltså i motsvarande del. I mofion 1301 (c) anförs att i enmotion begärde att en fond möjligt skulle tillskapas förmarknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen. I en annan mofion föreslogsett bättre gränsskydd för trädgårdsnäringen, bl. a. genom att vikttullarna försnittblommor justerades med hänsyn till penningvärdeförändringen. Ifrågavarandemofionsyrkanden avvisades dock av med hänvisning fill pågåendeberedning inom av trädgårdsnäringsutredningens år 1982framlagda förslag i bl. a. motsvarande ämnen. Enligt mofion 1301 bör riksdagenframhålla angelägenheten av att regeringsförslag om marknadsfrämjande åtgärderoch bättre gränsskydd för trädgårdsnäringen framläggs. Utskottet viU framhålla att marknadsfrämjande åtgärder kanstödjas bl. a. med handelsgödselavgiftsmedel som tillförs trädgårdsnäringen.Utskottet vUl vidare erinra om att förhållandena för trädgårdsnäringenförbättrats i flera avseenden . a. har den hösten 1982genomförda devalveringen inneburit en klar förbättring av den svenskaträdgårdsnäringens konkurrenskraft. Någon anledning för att sommotionärerna föreslår gå närmare in på beredningsarbetets bedrivande inomregeringskansliet i hithörande frågor finner utskottet inte föreligga.Motionsyrkandena avstyrks därför. 1. beträffandemedel från oljeersättningsfonden attriksdagen avslår motion 1983/84:2486 yrkande 4, 2. att riksdagentill Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. för budgetåret1984/85 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffandemarknadsfrämjande åtgärder för trädgårdsnäringen m. m. attriksdagen avslår motion 1983/84:1301 yrkandena 4 och 5. Främjande av trädgårdsnäringen. Regeringen har underpunkt B 8 (s. 26) föreslagit att till Främjande av trädgårdsnäringenför /85 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1983/84:1301 av EinarLarsson m. fl. (c) yrkas; såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att tillanslaget Främjande av trädgårdsnäringen beslutar anslå . JoU 1983/84:25 16 Från detta anslag utbetalas bidrag till vissa förträdgårdsnäringen allmännyttiga ändamål. Enligt propositionen bör anslaget ilikhet med vad lantbmksstyrelsen förordat föras upp med oförändrat belopp av900 . Utskottetfinner ingen anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrkerdärför detsamma. Yrkande 2 i motion 1301 av m. fl. (c) om enuppräkning av anslaget med 1 milj. kr. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att trädgårdsnäringen erhåller kollektivåterbäring av sådana handelsgödselavgiftsmedel som enligt beslut av riksdagenår 1982 (prop. 1981/82:209, JoU 1981/82:42) tas ut ft. o. m. sagdaår. Av medel som återgick till näringen under /83 användesenligt vad utskottet inhämtat ca 2 milj. kr. till för trädgårdsnäringengemensamma projekt. Återstående återbäring har efter beslut av lantbruksstyrelseni huvudsak använts för olika av näringen föreslagna ändamål. att med bifaU till regeringens förslagoch med avslag på motion 1983/84:1301 yrkande 2 till Främjande av trädgårdsnäringenför /85 anvisar ett reservationsanslag av . Stödtill innehavare av fjällägenheter m. m. Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkt B 9 (s. 27) och hemställer att till Stöd till innehavare avfjällägenheter m. m. för /85 anvisar ett reservationsanslag av . Främjandeav husdjursaveln m. m. Regeringen har under punkt B 10 (s. 28-33) föreslagit att 1. godkänna vad i propositionen förordats omhuvudmannaskapet för hästavelsarbetet, 2. till Främjande av hästaveln m. m. för budgetåret1984/85 anvisa ett reservafionsanslag av . I motion 1983/84:1847 av m. fl. (s,c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om huvudmannaskap för hästaveln och i motionen påtalatfinansieringsbehov. JoU1983/84:25 17 I motion 1983/84:1869 av m. fl. (c) yrkas 1. att riksdagengör ett principuttalande om att lagen om hingstbesikt-ningstvång oförändradalltjämt skall gälla, 2. att riksdagenuttalar sig för att lantbruksstyrelsen alltjämt skall vara huvudman förhästaveln, 3. att riksdagenbeslutar uppräkna anslaget Främjande av husdjursaveln m. m. från nuvarande . kr., hingstuppfödningsanstalten bör av dessa medelerhålla , 4. att riksdagenbegär att regeringen måtte uppdra åt domänverket att företräda staten i dentillämnade i enlighet med vadi motionen anförts. I motion 1983/84:2333 av Nils-OlofGustafsson m. fl. (s, m, fp, vpk) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att regeringen bör beakta de mindre avelsrasernas roll iden nya organisationen, stödja hingstuppfödningsanstalten , beaktaförhandlingarna mellan staten och ATG samt beakta de framförda minimikraven förhingstar. I en till utskottet riktadskrivelse har () fäst uppmärksamheten påförbundets roll i hästavelsfrågor. Enligt skrivelsen är det såväl önskvärt somnödvändigt att kontakter tas med STC i samband med att den i propositionenföreslagna huvudorganisationen för hästavelsfrågor bildas. Från förevarande anslag utbetalasbidrag till avelsföreningar och liknande organisationer. Vidare utgår frånanslaget stöd åt hästaveln. Detta koncentreras i huvudsak till hästpremiering,hingsthållning och bidrag tiU vissa andra kvaUtetsbefrämjande åtgärder enligtbeslut av riksdag. Hästavelns nuvarande organisation och finansiering skiljersig från avelsarbetet för andra husdjur genom att lantbruksstyrelsen ärhuvudman för avelsarbetet och via statsbidrag och tjänster finansierarverksamheten. Som ett styrmedel i avelsarbetet finns också lagen (1914:451) omhingstbesikt-ningstvång. Innebörden i lagen är i huvudsak att endast av statengodkända hingstar får användas för avelsändamål. De beslut som fattats avlantbruksstyrelsen rörande kassafion (underkännande) av hingst kan i vissa faUomprövas av regeringen. Den avelsvärdering (premieringssystem) som tillämpas i dagsker i stort sett efter samma bedömningsmetoder som när premieringssystemetinfördes . Hästarna premieras, med undantag försporthästar med dokumenterade tävlingsmeriter, i huvudsak på enexteriörbedömning. 2 1983/84. JoU1983/84:25 18 fastslog attnäringen i princip skall ansvara för produktionskontrollen inom resp. djurslag.De enda undantagen från den principen har varit fårkontrollenoch hästpremieringen. överfördes huvudmannaskapet förfårkontrollen till . Enligt jordbruksministerns meningföreligger nu förutsättningar att även överföra ansvaret för hästkontrollentill näringen. Jordbruksministern förordar därför att huvudmannaskapetför hästavelsarbetet överförs från lantbruksstyrelsen till enhuvudorganisation bildad av nuvarande hästavelsföreningar. Det bör ankomma pålantbruksstyrelsen att tillsammans med hästavelsföreningarna utforma en sådanordning. Strävan skall vara att i princip alla avelsföreningar blir anslutnatill organisationen. Arbetet bör bedrivas så att övertagandet kan ske senastden . När det gäller lagregleringen av avelsverksamheten anserjordbruksministern att det i princip inte bör finnas någon obligatoriskavelsvärdering där staten skall fastställa minimikrav för kvaliteten påhingstar. Sådana krav finns inte, annat än vad gäller galtbesiktningstvång,inom något annat djurslag. När det gäller hästaveln anses det finnas skäl attunder en övergångsperiod bibehålla kravet på avelsvärdering av hingst, somskall användas till andra ston än hingstägarens egna. Ett sådant skäl är densplittrade organisation som f. n. råder inom hästaveln. Eventuellaminimi-villkor för t. ex. stambokföring bör föreskrivas av den nyakontrollorganisationen. Den statliga lånegaranti som f. n. kan lämnas för lån tillförvärv av häst som skall användas för avel eller ridhusändamål bör enligtregeringens förslag tas bort fr. o. m. /85. Stödformen utnyttjasi begränsad omfattning och anses ha ringa betydelse för hästavelsarbetet. För produktion av hästar för skogen och det mindrejordbruket verkar hingstuppfödningsanstalten i huvudmän för anstalten fungerade från verksamhetens början fram till år1967 hushållningssällskapen i , , ochJämtlands län. Därefter har ensamt fungeratsom huvudman. Anstalten åtnjuter statsbidrag tilldriftkostnaderna, vilket bestrids med medel ur förevarande anslag tillfrämjande av husdjursaveln m. m. Verksamheten omfattar f. n. uppfödning av nordsvenskahästar, inackordering av avelshingstar, inackordering av ston för betäckning,inackordering av beteshästar samt kurser i skogskörning med häst, m. m. Som redovisas i propositionen har hästutredningen föreslagitatt verksamheten vid hingstuppfödningsanstalten i Wången överlåts till enstiftelse med ändamål att främst i norra främja hästaveln och hästensanvändning inom olika områden. Bland föreslagna sfiftare ingår domänverket.Jordbruksministern har inget att invända mot kommitténs förslag att överlåtaverksamheten till en stiftelse men är däremot inte beredd att föreslå attstaten skall ingå som delägare i verksamheten. JoU 1983/84:25 19 För innevarande budgetår utgår från detta anslag810 . till stöd åt hästaveln. Härav erhåller Wången . Det ärenligt jordbruksministern viktigt att tillgängliga resurser på bästa sättutnyttjas för att klara övergången till den nya huvudmannaorganisationen förhästavelsarbetet. Några utökade resurser för ändamålet är han inte beredd attföreslå. För nästa budgetår bör därför enligt jordbruksministerns mening ettoförändrat belopp av . anvisas för stöd åt hästaveln att användas förövergång till ny organisation. Anslaget anses sedan successivt böra avvecklas.Denna avveckling bör innefatta såväl det bidrag som lämnas till Wången sombidrag till andra avelsföreningar och liknande organisationer. Ienlighet med det anförda bör anslaget enligt regeringens förslag föras upp medoförändrat belopp. Imotion 1869 av m. fl. (c) uttrycks stark oro för att ettgenomförande av det i propositionen framlagda förslaget till omläggning avhuvudmannaskapet för hästavelsarbetet skall leda till allvarligt avbräck förverksamheten. Motionärerna påpekar att hästutredningen föreslagit ett årligtbidrag om 1 milj. kr. till den nya huvudorganisationen. Därtill föreslås ettextra engångsbidrag om 3 milj. kr. att utbetalas fill organisationen under enperiod av . Därefter skall inga statliga medel utgå. Vidare föreslårutredningen att . årUgen under utgår till den föreslagnaWångenstiftelsen och att staten medverkar till bildandet av stiftelsen genomatt bl. a. tillskjuta visst kapital. Motionärerna anser sig kunna konstateraatt, om skulle besluta i enlighet med jordbmksministems förslag,detta skulle innebära ingenting mer eller mindre än en katastrof för fleragrenar av svensk hästavel, bl. a. för arbetshästaveln och dess avelsföreningar,som inte kan.jämföras med de ekonomiskt bättre rustade organisationer som haranknytning till sporten och ATG (AB Trav och Galopp) eller tillriksidrottsförbundet. Vad gäller behovet av lagreglering erinras i motionen omatt vår häststock omfattar en mångfald raser, vars företrädare har frånvarandra ofta starkt divergerande uppfattningar vad avser avelsmålsättning ochdärmed avelsurval. Om lagen om hingstbesikt-ningstvång, den statligakontrollen, skulle upphävas, föreligger stor risk för att enbart renaprestationsegenskaper - i synnerhet inom sporthästgrenarna - kommer att bUavgörande, modenycker spela in och andra fillfälUgheter inverka påavelsurvalet. Eftersom intresseinriktningen är så olika hos de många olikarasernas företrädare, är det enligt mofionärernas mening av yttersta vikt attett överordnat, från avnämarna fristående organ, liksom svarar förkontrollen av avelsmaterialet inom hästsektom. Motionärerna anser därför attlagen om hingstbesiktningstvång måste bibehållas och ligga kvar underlantbruksstyrelsens jurisdikfion. I fråga om huvudmannaskapet förhästavelsarbetet synes det mot bakgrund av rådande ekonomiska situation ochstämningar inom hästuppfödarleden inte enligt motionärerna meningsfullt att inuläget överföra hästarna från lantbmksstyrelsen och lantbruksnämnderna, somhar den färdiga, väl fungerande organisationen JoU1983/84:25 20 för premieringarna och som också bör svara för övervakningenav lagen om hingstbesiktning. När det gäller verksamheten vid hingstuppfödningsanstaltenWången finner motionärerna det vara en oacceptabel ståndpunkt att inte statenskall ingå som delägare i verksamheten med hänsyn fill att det bör vara ett samhällsintresseatt upprätthålla en brukshäststam. är stor markägare i ochäger även mark i omedelbar närhet av hingstuppfödningsanstalten. Det är i ochför sig posifivt, anför motionärerna, att verket ställer denna mark till förfogandeför körarutbildningen i Wången men just detta markinnehav motiverar också attdomänverket lämpligen är den statliga part som skulle ingå i . Även i motion 1847 av m. fl. (s, c) uttrycksfarhågor för att svårigheter uppstår vid det fortsatta avelsarbetet påhästområdet. Motionärerna pekar bl. a. på att hästavelsorganisationerna isamband med övertagandet av huvudmannaskapet skulle komma i en synnerligenprekär situation om inte de statliga medlen då kan disponeras. Man bör enligtmotionen betänka att organisationerna på såväl ridhäst- som arbetshästområdetär helt ideella och saknar kansliresurser eller andra ekonomiskt starkareorganisationer att falla tillbaka på, till skillnad från trav- ochgaloppsportens avelsorganisationer. Motionärerna anser att det bör övervägashur medel kan omdisponeras inom hela hästavelns och hästsportens område för attej avelsarbetet skall komma i strykklass. Det råder annars en uppenbar risk attgenerationers framgångsrika hästavelsarbete snabbt raseras då ett såvälorganisatoriskt som ekonomiskt stöd enUgt motionärernas mening är nödvändigtför att avelsorganisationerna över huvud taget skall ges en rimlig chans att taöver ansvaret för hästaveln och med oförändrade kvalitetskrav driva avelsarbetetvidare. 1 motion 2333 av m. fl. (s, m, fp,vpk) tas upp vissa frågor som regeringen enligt motionärernas mening särskiltbör beakta i samband med överförandet av huvudmannaskapet för hästavelsarbetetfrån lantbruksstyrelsen till hästavelsföreningarna. Det betonas sålunda att enkommande proposition med förslag fill lag om avel och kontroll bör innehållanågon typ av minimikrav när det gäller hingstar. I kommande förhandlingar omavtal rörande totalisatoromsättningen bör vidare beaktas möjligheterna avinsatser från sportens sida för att stödja avelsarbetet. Vidare ansermotionärerna det vara viktigt att gör en särskild markering för attstärka de kommersiellt mindre lönsamma hingstuppfödarnas roll i sammanhanget.Vad gäller verksamheten vid Wången bör staten enligt motionärernas meninggarantera ett fortsatt driftbidrag till dess en omorganisation är klar. Utskottet viU för sin del anföra följande. harsom huvudprincip när det gäller produkfionskontrollen inom husdjursaveln år1967 fastlagt att näringen skall svara för denna inom resp. djurslag. Som i detföregående anförts utgör numera hästpremieringen det enda undantaget från denna JoU 1983/84:25 21 princip.Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att det nu föreliggerförutsättningar att även överföra ansvaret för hästkontrollen till näringen.