bet · G701AU8 · 1983-12-31 00:00:00 — Med den nuföreliggande motionen begränsar sig motionärerna till att mot bakgrunden av denväxande arbetslösheten rikta uppmärksamheten på de möjligheter till nya jobbsom finns inom skogsvården. Staten måste enligt motionärerna initiera meraaktiva insatser, bl. a. förbättrad information och utbildningsinsatser för ökadrekrytering till manuellt skogsarbete. Det framhålls i motionen att det ärangeläget att skogsvårdsstyrelserna anmodar skogsägarna - även de mindre,privata skogsägarna - att bedriva skogsvård. Genom att organisera arbetslag isamarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna bör styrelserna få resurser attdirekt hjälpa till med arbetets utförande. I fråga om utbildning m. m. betonasatt ett nära samarbete mellan skogsmyndigheter och arbetsmarknadsmyndigheter,liksom mellan fackliga organisationer och branschorganisationer centralt,regionalt och lokalt, borde öppna för flera nya arbetsmöjligheter inomskogsvården. Det anförs i sammanhanget att man måste räkna med en förstärkningav skogsvårdsstyrelsernas resurser. Utskottetfår med anledning härav anföra följande. De förslag som regeringen i proposition 1983/84:26 läggerfram om särskilda sysselsättningsåtgärder syftar enligt propositionen fill attfullfölja satsningen på näringslivsinriktad sysselsättningspolitik. De enskildaberedskapsarbetena avvecklas i nuvarande form och ersätts med rekryteringsplatserinom näringslivet. Arbetsmarknadsutbildningen förstärks för att mötanäringslivets behov av arbetskraft. Under arbetsmarknadsutbildningen anges bl.a. skogs- och miljövården som exempel på områden som kan komma i fråga föryrkesförberedande praktik för arbetslösa ungdomar. När det gällersysselsättningsskapande åtgärder anges att det bör vara möjligt att inrättarekryteringsplatser inom hela det enskilda näringslivet, också inom AU1983/84:8 Bilaga 6: JoU 1983/84:1 y 108 sådana säsonganknutna branscher såsom jord- ochskogsbruket. Utskottet anser det självfallet naturligt att ävenskogsvårdande åtgärder sätts in i kampen mot arbetslösheten och utgår från attsåväl skogsvårdsstyrelserna som de enskilda skogsägarorganisationerna här kangöra viktiga insatser. Mot här angiven bakgrund har utskottet inte något atterinra mot vad i propositionen anförts i nu angivet avseende. Däremotförefaller de uttalanden och förslag som redovisas i motion 31 vara alltförvaga och allmänt hållna för att ge utskottet tillräckligt underlag för ettbeslut att stödja densamma. Det bör också framhållas att motionen inteinnehåller något förslag om hur förordade åtgärder skall finansieras. Det kan i sammanhanget erinras om att nyligenfattat beslut om vissa skogspolitiska åtgärder, bl. a. innefattandemedelsanvisning till skogsvårdsstyrelserna för ökad information, rådgivning m.m. i syfte att främja avverkningen (JoU 1982/83:34). Det kan förväntas attriksdagen inom en relativt nära framtid får tillfälle att ånyo diskuteraskogsvården och dess problem. Utskottet överlämnar med det anförda motion 31 tillarbetsmarknadsutskottet för vidare behandling och avstyrker bifall tilldensamma till den del den inte tillgodosetts genom förslag i proposition1983/84:26. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (),(), (vpk), (), (),() och (). (vpk) anser attutskottets yttrande fr, o. m, det stycke på s. 2 som börjar med "Utskottetanser" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det vara möjligt att i kampen motarbetslösheten initiera mera akfiva insatser inom skogsbruket, och då i främstahand i skogsvården, än vad som framgår av proposition 1983/84:26. I motion 1983/84:31 omnämns den i vissa skogslän påbörjadeförsöksverksamheten med "skogsvårdscentra" som gemensamt tar framarbetsprojekt ute i distrikten, såsom röjning, gallring, stamkvistning ochplantering. Den här försöksverksamheten har gett mycket positiva resultat,varför initiativ nu AU1983/84:8 Bilaga 6: JoU 1983/84:1 y 109 bör tas för att ytterligare bygga ut den. Detta kräver dåockså mera aktiva insatser för information och utbildning för ökad rekryteringtill denna verksamhet. Utskottet delar motionärernas mening att betydandesamhällsekonomiska fördelar uppnås genom en bättre skogsvård, dvs. etteffektivare tillvaratagande av den enorma resurs som landets skogar utgör. Detsynes därför finnas goda möjligheter att i kampen mot arbetslösheten skapamånga nya meningsfulla arbetstillfällen inom skogsbruket. I det sammanhangetbör erinras om det nödvändiga i ett nära samarbete mellan skogsmyndigheter ocharbetsmarknadsmyndigheter, liksom mellan fackliga organisationer ochbranschorganisationer, centralt, regionalt och lokalt. Utskottet överlämnar med det anförda motion 1983/84:31till arbetsmarknadsutskottet för vidare behandling och tillstyrker bifall tilldet som anförts i inotionen. AU 1983/84:8 Bilaga7: NU 1983/84:2 y 110 Till näringsutskottet har hänvisats en del av enmotion som har väckts med anledning av proposition 1983/84:26 om särskildasysselsättningsåtgärder för /84. 1983/84:21av m. fl. (vpk), vari såvitt nu är i fråga, hemställs att 13. hos regeringen hemställer omåtgärder för effektivisering och utbyggnad av vattenkraften i enlighet med vadsom anförs i motionen, 14. uttalar att Svappavaaragruvansnarast bör öppnas på nytt. Vice verkställande direktör ,(), har inför näringsutskottet lämnatupplysningar om bolagets anläggningar i och om dess verksamhet istort. Den nämnda propositionen 1983/84:26 har såvittgäller bl. a. bilaga 1 () jämte motioner imotsvarande delar hänvisats till arbetsmarknadsutskottet. För att möjliggöraen mera samlad behandling av ärendet överlämnar näringsutskottet tillarbetsmarknadsutskottet - under förutsättning av arbetsmarknadsutskottetsmedgivande -motion 1983/84:21 i angiven del. Därvid avger näringsutskottetföljande yttrande. Effekten från de svenska vattenkraftverken kan ochbör förbättras, anför mofionärerna. I stället för att bygga ut de kvarvarandeorörda älvarna borde man bygga minikraftverk. Olika utredningar har visat vardetta kan ske. Projektering och utbyggnad kan därför dras i gång med kortvarsel, menar motionärerna. Detta torde kunna ge 500 årsarbeten. Vattenkraftberedningen har i sin betänkande (SOU1983:49) Vattenkraft, som avgavs , uppmärksammat möjligheten atten del av det erforderliga tillskottet av vattenkraft kan uppnås genomutbyggnad av s. k. minikraftverk (med en effekt under 1 500 kW). Beredningen har kommitfill uppfattningen att minikraftverken represen- AU1983/84:8 Bilaga 7: NU 1983/84:2 y 111 terar utbyggnadsmöjligheter som borde beaktas bättre . Olika åtgärder krävs dock för att dessa möjligheter skall bli realiserade. Minikraftverken kan i många fall vara jämförbara med debättre av de övriga vattenkraftsprojekt som behandlas i betänkandet och såledeslönsamma även om driftkostnaderna är avsevärt högre än för stora anläggningar.Samhällsekonomiskt är det, enligt beredningen, en nackdel om projekt i dettakostnadsläge inte byggs ut innan t. ex. betydligt dyrare kolkondens-krafterfordras. Beredningen understryker att inte bara rent energipolitiskaaspekter kan läggas på frågan om minikraftverk. Denna bör vara intressant frånallmän glesbygdspolitisk synpunkt och från sysselsättningssynpunkt. Byggande avminikraftverk kan även ge stimulans för industriell expansion och förnyelse.Vidare har saken vissa försörjningspolitiska aspekter. Frågan om minikraftverk har varit föremål för flerautredningar . En inventering av befintliga dammar har nyligenverkställts av ett tiotal länsstyrelser. I betänkandet anförs att det samladematerialet pekar mot att det finns en utbyggnadspotenfial om ca . Denverkliga potentialen kan ligga betydligt högre. Beredningen anger (s. 61) vissa problem som begränsarutbyggnaden av minikraftverk. De ägarkategorier som i första hand är aktuella klarar oftainte den likviditetspåfrestning som ett kraftverksbygge innebär. Om projektetlånefi-nansieras kommer det att gå med förlust de fem till tio första åren.Mycket tyder på att förbättrade finansieringsförhållanden, utan ökadsubvention, bör övervägas för att detta problem skall lösas. Det är, enligtberedningen, främst fråga om att få fram en tillräckligt lång kredit och attgöra en rimHg fördelning av kreditkostnaderna över tiden. Andra omständigheter som kan hindra ekonomiskt godaprojekt från att komma till stånd sägs vara splittrade ägarförhållanden samtpris- och avsättningsproblem i den monopolsituation som uppstår i förhållandetill det eldistributionsföretag som har koncession inom området. Ett hinder för en expansion av antalet minikraftverk ärockså de förhållandevis höga kostnaderna för drift och tillsyn vid dessa småenheter. Kostnaderna beror på hur arbetet kan organiseras och om det kansamordnas för flera näraliggande kraftstationer och med t. ex. drift ochunderhåll av distributionsnät. Vissa organisatoriska frågor (samordning mellanflera minikraftverk osv.) behöver enligt beredningen lösas om en mera betydandeexpansion skall komma till stånd. Vattenkraftberedningen drar mot bakgrund av vad som haranförts följande slutsatser. För den tid som dess planförslag avser kan man räkna medett energitillskott på ca 200 GWh från minikraftverk förutsatt att utbyggnadeninte påverkas genom någon form av styrmedel. Med hänsyn till nuvarandeutbyggnadstakt och gällande förutsättningar är detta en optimistisk bedöm- AU1983/84:8 Bilaga 7: NU 1983/84:2 y 112 Minikraftverken motsvarar en relativt betydandepotential, men ett förverkligande därav kräver särskilda åtgärder. Beredningenhar inte ansett sig ha mandat eller tillräckligt bearbetat underlag för attföreslå sådana åtgärder. Dessa frågor bör emellertid snabbt beredas vidare,lämpligen inom statens energiverk. Ett sådant arbete och därpå grundade beslutbör efter hand kunna påverka utbyggnadstakten i positiv riktning. De fortsattaövervägandena bör avse bl. a. en fördjupning och systematisering av föreHggandeinventeringsmaterial, finansierings-, prissättnings- och ersättningsfrågorsamt organisatoriska frågor. Vattenkraftberedningens betänkande remissbehandlasf. Regeringsuppdrag åt statens energiverk Regeringen har gettstatens energiverk i uppdrag att genomföra vissa utredningar påvattenkraftsområdet. En av dessa skall gälla frågan om minikraftverk.Sammanfattningsvis skall på detta område systematisera befintligtinventeringsmaterial och kombinera detta arbete med en grundlig genomgång avfinansierings-, prissättnings- och ersättningsfrågor samt organisatoriskafrågor. skall vidare överväga och föreslå åtgärder inom ramen förde resurser som anvisas inom gällande stödsystem i syfte att stimuleratillkomsten av nya minikraftverk och förhindra att äldre minikraftverkavvecklas och ersätts av nya anläggningar. Detta uppdrag skall redovisas senastden . I proposition 1983/84:62 omfortsatt stöd för åtgärder för att ersätta olja m. m. samt för investeringarinom energiområdet berörs frågan om möjligheterna till utbyggnad av småvattenkraftverk. Där erinras (s. 17) om att lån med villkorligåterbetalningsskyldighet f. n. kan lämnas fill små vattenkraftverk. Enligtpropositionen räknar regeringen med att senare under detta återkommatill frågan om små vattenkraftverk i samband med överväganden med anledning avvattenkraftberedningens betänkande, remissyttrandena över detta ochenergiverkets redovisning av sitt uppdrag. I avvaktan på detta ytterligareunderlag bör enligt propositionen stöd till små vattenkraftverk lämnas i formav lån enligt de regler som f. n. gäller för oljeersättande åtgärder. För småvattenkraftverk som beställs föreslås emellertid bidrag om 15 %av investeringskostnaderna kunna lämnas (s. 35). Ett av de krav som framförs imofion 1983/84:21 (vpk) gäller en utbyggnad av vattenkraften. Projektering ochutbyggnad av minikraftverk kan sättas i AU1983/84:8 Bilaga 7: NU 1983/84:2 y 113 gång med kort varsel, anför motionärerna. De begär attriksdagen skall hemställa hos regeringen om åtgärder för en sådan utbyggnad. Med minikraftverk menas kraftverk med en effekt kW. Som framgår av redogörelsen i det föregående har vattenkraftberedningeni sitt avgivna betänkande (SOU 1983:49) Vattenkraft ägnat möjligheternafill byggande av minikraftverk förhållandevis stort intresse. Betänkandetremissbehandlas f. n. Regeringen har gett statens energiverk i uppdrag attutreda vissa frågor i anslutning till vattenkraftberedningens förslag.Uppdraget innebär bl. a. att skall belysa möjligheterna tillutbyggnad av små vattenkraftverk. I proposifion 1983/84:62 meddelas attregeringen har för avsikt att under innevarande återkomma till fråganom små vattenkraftverk. Vidare föreslås ett bidrag på avinvesteringskostnaderna för små vattenkraftverk som beställs under år 1984.Detta förslag har snart att ta ställning fill. Frågan om byggande av minikraftverk är sålunda föremål förbetydande uppmärksamhet på myndighetsnivå och inom . Näringsutskottetanser med hänsyn därtill att inte har anledning att göra någonframställning till regeringen på grundval av motionen. Svappavaaragruvan har inte lagtsned utan stängts i avvaktan på bättre konjunkturer och efterfrågan på malm,anför motionärerna. Den internationella efterfrågan på pellets har ökat,och finns de tidigare anställda i Svappavaaragruvan till hands. I mofionen erinras om att man från fackligt håll har krävtatt gruvan åter skall öppnas. Regeringen bör leva upp till tidigare gjordauttalanden och öppna gruvan, säger motionärerna. Därigenom kunde 400 personerfå jobb. antog i slutet av år 1981ett förslag från regeringen att () viaStatsföretag skulle tillföras 1 500 milj. kr. för finansiell rekonstruktion(prop. 1981/82:56, NU 1981/ 82:13, rskr 1981/82:82). Till grund för riksdagensbeslut låg en av upprättad strukturplan. Målet för var enligt planenatt inom EG uppnå en årlig avsättning på ca järnmalm. Dettamotsvarade en marknadsandel på . Totalt räknade bolaget med att kommaupp till volymer på ca . har stålproduktionen minskat över helavärlden. marknadsandel inom EG för uppgick till . AU1983/84:8 Bilaga 7: NU 1983/84:2 y 114 uppgick till drygt . Utvecklingenunder innebar så stora förändringar av marknadsförutsättningaratt en ny strukturplan utarbetades. I den nya planen, som färdigställdes ibörjan av , har leveransprognoserna i väsentlig grad justerats nedåt. Enslutsats av detta som drog var att de personella och maskinellaproduktionsresurserna borde anpassas till en nivå på järnmalmper år. Planen innebar bl. a. att malmprodukfion skulle bedrivas i ochMalmberget och att Svappavaaraanläggningen skulle hållas avställd. Brytning avmalm i Svappavaaragruvan hade bedrivits med reducerad kapacitet under åren1977-1981. Därefter har gruvan inte varit i drift. Resterande del av i , dvs. kulsinterverket för framställning av pellets,har försörjts med malm från . Staten har i samband med rekonstruktion avStatsföretagsgruppen förvärvat samtliga akfier i per (prop. 1982/83:68, NU 1982/83:25, rskr 1982/83:181). nämnda långsiktsplan var underlag för enproposition (1982/83:120) med bl. a. förslag fill ekonomiskt stöd från statenpå 1 000 milj. kr. för finansiell rekonstruktion av företaget. Genom beslut avriksdagen (NU 1982/83:38, rskr 1982/83:306) möjliggjordes dennarekonstrukfion, varvid 800 milj. kr. användes till nedskrivning av sådanaanläggningstillgångar som bedömdes få ett lågt kapacitetsutnyttjandesamt 200 milj. kr. för nedskrivning av lager. I propositionen, liksom i näringsutskottets ocharbetsmarknadsutskottets (AU 1982/83:34) betänkanden över denna, behandladessärskilt frågan om möjligheterna att upprätthålla driften vid enhet iSvappavaara. Föredragande statsrådet erinrade (bil. 6 s. 28) om att regeringeni propositionen om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen hade framhållit attde statliga företagen måste drivas efter affärsmässiga principer och sårationellt att de kan hävda sig i den internationella konkurrensen. instämt (NU 1982/83:25). Eftersom det sagda också gällde LKABvar det inte rimligt att driften vid enhet i upprätthöllsvid gällande marknadsförhållanden. Föredraganden påpekade att regeringen i ettannat avsnitt i propositionen hade lagt fram förslag om särskilda åtgärder förSvappavaara. Yrkanden om fortsatt drift i framfördes i enmotion från och en motion från vänsterparfiet kommunisterna. Denförra behandlades av arbetsmarknadsutskottet, den senare av näringsutskottet. gjorde samma bedömning som regeringen ifråga om möjlighet till fortsatt drift vid enhet i . Medhänsyn till kravet på affärsmässig drift av de statliga företagen och till derådande marknadsförhållandena för produkter var det enhgt utskottetsuppfattning inte rimligt att verksamheten vid Svappavaaragruvan upprätthölls.Utskottet fann dock anledning att betona att denna enhet inom vid enkraftigt förbättrad marknadssituation borde kunna tas i drift igen. AU1983/84:8 Bilaga 7: NU 1983/84:2 y 115 Utskottet tog för givet att man inom kontinuerligtbearbetade olika marknader i avsikt att söka möjliggöra en ökad avsättning avbolagets produkter. Det är uppenbart att en avställning av :sanläggningar i får allvarliga samhällsekonomiska och socialaverkningar, anförde utskottet och erinrade om att denna omständighet hadeföranlett förslag till åtgärder i propositionen och i oHka motioner. Dessaförslag bereddes av arbetsmarknadsutskottet (AU 1982/83:24). Näringsutskottethänvisade till det utskottets behandling av nu nämnda frågor. Reservationer förelåg från såväl som vänsterpartietkommunisterna. räknar med att komma upp till enleveransnivå av drygt , vilket innebär en ökning jämfört medföregående år. Inom EG, som är huvudmarknad, beräknasråstålsproduktionen bli lägre än . Nedgången inom denjapanska stålindustrin beräknas till . har alltså med den höjdaleveransnivån ökat sina marknadsandelar. Produktionen för beräknas tilldrygt . Kapaciteten i pelletsverken i och utnyttjasf. n. maximalt. Det fidigare beslutade åtgärdsprogrammet för att återföraLKAB till lönsamhet har i sina huvuddrag genomförts. Den därmed uppnåddaeffekten medför enligt senaste delårsrapport att för helåret 1983kan redovisa ett nollresultat, vilket innebär en resultatförbättring med 555milj. efter finansiella intäkter och kostnader. Det förbättrade resultatetförklaras bl. a. av den finansiella rekonstruktion som företaget hargenom-gåft. verkställande direktör har i ett uttalande nyligenanfört: "Den uppgång i försäljningen som sker just nu ger oss tyvärr ingamöjligheter att fortsätta driften i . Ska vi klara att köra igångSvappavaara igen så fordras att vi kan teckna långsiktiga malmavtal." Drift av både gruvan och kulsinterverket i pånivån innebär ca 400 sysselsättningstillfällen. Om enbartkulsinterverket drivs ger detta sysselsättning för 200-250 personer. Det andra yrkande i motion1983/84:21 (vpk) som näringsutskottet här yttrar sig över gäller enhet iSvappavaara. Denna består av dels en gruva, dels ett pelletsverk. Motionärernabegär ett uttalande av om att Svappavaaragruvan bör öppnas pånytt. har i det föregående redogjort förbakgrunden till problem och till bolagets beslutatt t.v. ställa av enheten i . Sammanfattningsvis gäller följande.Stora förändringar i marknadsförutsättningarna under åren 1981 och 1982medförde att AU 1983/84:8 Bilaga7: NU 1983/84:2 y 116 avsevärt kom att överstiga de beräknade leveransvolymernaför . Företaget har under de angivna åren uppvisat kraftiga förluster.Staten har med betydande belopp medverkat i finansiella rekonstruktioner avbolaget. Senast skedde detta , då bl. a. anvisade ettbidrag på 1 000 milj. kr. för nedskrivning av anläggningstillgångar ochvarulager (prop. 1982/83:120, NU 1982/83:38, rskr 1982/83:306). Vid dettatillfälle instämde näringsutskottet i regeringens och bedömning att detmed hänsyn till statsmakternas krav på affärsmässig drift av de statligaföretagen och till de rådande marknadsförhållandena för produkter intevar rimligt att upprätthålla driften vid Svappavaaragruvan. Det betonades dockatt denna enhet inom vid en kraftigt förbättrad marknadssituation bordekunna tas i drift igen. Vidare förutsatte utskottet att man inom kontinuerligtbearbetade olika marknader i avsikt att söka möjliggöra en ökad avsättning avbolagets produkter. Utskottet fann det uppenbart att en avställning av i skulle få allvarliga samhällsekonomiska och socialaverkningar. Denna omständighet hade föranlett förslag till åtgärder i den dåaktuella propositionen jämte motioner. Näringsutskottetkonstaterar med tillfredsställelse att har kunnat ökaleveranserna jämfört med föregående år och att dess resultat nu avsevärt harförbättrats. Den grundläggande frågan i detta sammanhang är om den ökning iefterfrågan som redan har ägt rum och den som är att räkna med kanmotivera ett idrifttagande av anläggningarna i . Utskottet finnerinte anledning för att frångå den fastställda principen om krav påaffärsmässighet i de statliga företagens agerande. De företagsekonomiskabedömningarna i detta fall niåste självfallet göras inom . Inte destomindre finns det anledning för statsmakterna att uppmärksamma desamhällsekonomiska konsekvenserna av att anläggningarna i nu äravställda. kan bedöma, på grundval av de uppgifter som utskottet hartagit del av, saknas f. n. marknadsutrymme för att åter skall kunna startabrytning av malm i . verkställande ledning har redovisat attbolaget nu gör stora ansträngningar bl. a. för att säkerstäUa långsiktiga avtalom leverans av pellets. Detta bör kunna ge visst fog för förhoppningenatt efterfrågan på pellets från kommer att varakfigt överstiga bolagetsnuvarande produktionskapacitet. förutsätter att med allkraft fortsätter ansträngningarna att erhålla ett sådant marknadsutrymme attett återupptagande av driften av pelletsverket i kan motiveras. Medhänsyn till att kostnaderna för idrifttagande ökar med fiden är det angelägetatt en hög beredskap upprätthålls för att bolaget i ett nytt marknadslägesnabbt skall kunna ta denna anläggning i drift. AU1983/84:8 Bilaga 7: NU 1983/84:2 y 117 Av vad näringsutskottet här haranfört framgår att utskottet avstyrker att gör ett sådant uttalandesom motionärerna föreslår. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),Per (), (), (vpk), BirgittaJohansson (s), (), (), (), () och (). () och () anför: har i flera motioner och reservationer underde påtalat att finansieringsmöjligheterna för minikraftverk måsteförbättras. Framför allt måste finansieringen bli mera långsiktig ochkapitalkostnaden begränsas. När nu vattenkraftberedningen enigt har konstaterat dettabehov och regeringen har gett statens energiverk i uppdrag att utreda och kommamed förslag i ärendet, vill vi bara poängtera vikten av att uppdraget utförsmed största skyndsamhet. () och () anför: Nedläggningen av gruvdriften och stängningen avkulsinterverket i har skapat allvarliga problem försysselsättningen och ekonomin i regionen. De sociala verkningarna av åtgärdernahar också blivit mycket negativa. När fattade beslutet om Svappavaarahade en annan uppfattning än regeringen och riksdagsmajoriteten.I motion 1982/83:2261 presenterades våra krav. I motsats fill regeringen och riksdagsmajoriteten föreslogcenterpartiet att de medel som anvisades till flyttningssfimulanser i ställetskulle användas för att stärka sysselsättningen i och då främst imalmfälten. Sådana medel skulle bl. a. användas för upprätthållande av drifteni AU1983/84:8 Bilaga 7: NU 1983/84:2 y 118 skulle kraftansträngningargöras för att skapa alternativ sysselsättning och utöka marknadsandelarna förpellets. Vi anförde att de resurser som satsas måste vara inriktadeså att de gynnar befolkning och inte missgynnar den.Flyttningsbidragen m. m. leder till en ytterligare utarmning av regionen, medanen förlängning av driften i skulle ha gett ytterligare tid attskapa nya sysselsättningstillfällen. Dess värre avvisades vårt alternativ. Några nya arbetstillfällen har ännu inte skapats iSvappavaara. Situationen för befolkningen och regionen blir alltmer prekär. Viden fortsatt drift av kulsinterverket skulle inte ha försatts idenna svåra situation.