bet · G701NU42 · 1983-12-31 00:00:00 — Ianslutning härtiU påpekar industriministern att regionalpolitiken, som tidigarei hög grad var inriktad på att genom lokaliseringsstöd flytta industriellverksamhet till stödområdet från andra delar av landet, numera främst siktar påatt stödja nyföretagande och expansion i befintlig industri inom stödområdet.De regionalpolitiska stödmedlen har successivt anpassats härtill. Denna nyainriktning innebär att de regionalpolitiska åtgärderna har fått ett närasamband med de insatser som görs för småföretagen inom ramen för den allmännaindustripoUtiken. Iflera motioner från aUmänna motionstiden tas frågor om det statligaindustristödet upp från olika utgångspunkter. Frågorna ligger delvis inomgränsområdet mellan industripolitiken och regionalpolitiken. I några avmotionerna hänvisas till den rapport från som harredovisats tidigare (s. 28-30). Imotion 1983/84:1897 (c) begärs en översyn av den selektiva industripolitiken isyfte att minska antalet stödformer och förenkla administrationen. Därtillföreslås att allt företagsstöd i princip skall kanaliseras genom de regionalautvecklingsfonderna. En översyn av industristödet föreslås också i motion1983/84:1030 (s). Motionären anser bl. a. att ett organ bör ha överblick överalla stöd. Fråganom samordning av investeringsbidrag och lån från regional utvecklingsfond tasupp i motion 1983/84:423 (fp). Motionärerna begär en ändring av förordningen(1982:677) om regionalpolitiskt slöd och förordningen (1982:682) om statligfinansiering genom regional utvecklingsfond i NU 1983/84:42 42 syfteatt mjuka upp de regler som f. n. begränsar möjligheterna att för ett och sammaprojekt erhålla stöd enligt båda stödformerna. Ivad gäller frågan om det statliga industristödet i stort noterar utskottet medtillfredsstäUelse att stödets totala omfattning väntas minska under innevarandebudgetår. Som framgår av de uppgifter som lämnats på s. 24-27 är anledningenhärtill främst att det icke-permanenta stödet till krisföretagen, somkulminerade /83 i samband med finansiell rekonstruktion avvissa statUga företag, har minskats kraftigt. Utskottet instämmer i deuttalanden som görs i propositionen om att det statliga stödet till industrin ifortsättningen bör inriktas mer på att främja industriell expansion på områdenmed utvecklingsmöjligheter. tre motionerna 1983/84:423 (fp), 1983/84:1030 (s) och 1983/84:1897 (c) tasupp frågor om en översyn av nuvarande system för det permanenta industristödeti fråga om såväl stödformer som administration. Utskottet anser i likhet medmotionärerna att en översyn av systemet i vissa avseenden är angelägen, vilketockså har påtalats i . Somnämnts väntas kommittén om det regionalpolitiska stödet tiU näringslivet inomkort lägga fram sitt betänkande. Enligt vad utskottet har erfarit kommer ävenfrågor om det industripolitiska företagsstödet och samordningen av detta meddet regionalpolitiska stödet att behandlas i betänkandet. Utskottet räknar medatt motionärernas önskemål om en översyn i stor utsträckning kommer att kunnatillgodoses i samband med behandlingen av kommitténs förslag. Något särskiltuttalande av i frågan behövs inte enligt utskottets mening. De tremotionerna avstyrks. Enöversyn av industristödet begärs även i moderata samlingspartiets partimotion1983/84:851 med hänvisning till bl. Enligtmotionärerna bör de åtgärder som föreslås i rapporten utgöra ett första steg ien successiv a'weckling av stödpolitiken. Somframgår av det föregående har en kraftig minskning av det ickepermanentastödet redan skett. Denna minskning kan väntas fortsätta under nästa budgetår.Utskottet räknar emellertid med att statligt industristöd i olika former kommeratt behövas även i fortsättningen i syfte att främja såväl industrinseffektivitet och konkurrenskraft som en balanserad regional utveckling.Utskottet kan därför inte instämma i motionärernas krav på en successivavveckling av stödet. Motion 1983/84:851 (m) avstyrks i ifrågavarande del. En annan fråga med anknytning tillregionalpolitiken tas upp i motion 1983/84:2376 (m), nämligen statensengagemang i regionala investment- och utveckUngsbolag. Motionärerna anser attsådana engagemang bör avvecklas mot bakgrund av den ogynnsamma utveckUngenhittills för dessa bolag. Motionärerna hänvisar till studien regionalautvecklingsbolagen - NU 1983/84:42 43 instrumentför industriell utveckling? som har publicerats av statens industriverk (SIND1983:4). Enligt motionärerna bör enskilda intressen ges möjUghet att övertastatens aktier i dessa bolag. Utskotteterinrar om att vissa frågor om de statsägda regionala utveck-Ungsbolagennyligen har behandlats av utskottet i betänkandena NU 1983/84:15 (överföring avZ-Invest AB och till ) och NU1983/84:19 (kapitaltillskott till Regioninvestgruppen). Statenhar engagerat sig även i två investmentbolag, nämligen ochSvenska (Svetab). Företags kapi tal ägs tiU hälften avaffärsbankerna m.fl., medan Svetab är helägt dotterbolag till har fyra regionala dotterbolag som svarar för nyetableringsfrämjandeverksamhet inom resp. region. En redogörelse för de två bolagens verksamhet harnyligen lämnats i betänkandet (SOU 1983:59) Kreativ finansiering. Det kantilläggas att regeringen har bemyndigats att förvärva aktierna i ochatt överlåta dem till aktiebolag som helt eller delvis ägs av staten. Enredogörelse för bakgrunden härtill har lämnats i utskottets betänkande NU1982/83:25 (s. 17). Statligtstöd till privata regionala investmentbolag lämnas i form av lån inom gällande beslutsramför regionalpolitiskt stöd. Utskottetdelar inte den ensidigt kritiska uppfattning om de regionala utvecklingsbolagensom kommer till uttryck i motionen. Det bör framhållas att ett betydande antalsådana bolag finns och att de har olika ägarförhållanden, inriktning och gradav framgång. Staten är engagerad som ägare endast i ett fåtal av bolagen.Betydande förluster har uppstått enbart i Regioninvest, vilket bör sesmot bakgmnd av de särskilda problem i som föranledde bildandet avdetta bolag. Denaktuella utvecklingen inom de statsägda regionala investment- ochutvecklingsbolagen är enligt vad utskottet har erfarit positiv. En framtidaöverföring av dessa bolag till andra intressenter bör enligt utskottets meninginte uteslutas. Frågan bör bedömas från fall till fall med hänsyn tagen bl. a.till de nya ägarnas möjligheter att fullgöra de särskilda åtaganden som följerav bolagens roll i regionalpolitiken. Utskottetser ingen anledning för att göra ett uttalande i frågan. Yrkandethärom i motion 1983/84:2376 (m) avstyrks. En annan fråga i gränsområdet mellanindustripolitiken och regionalpolitiken är kommunernas ökade engagemang sedanmitten av i olika former av industriell verksamhet i den egnakommunen. Bakgrunden till detta engagemang är främst de sysselsättningskrisersom har uppstått lokalt och regionalt i samband med strukturförändringar inomindustrin. I partimotion1983/84:908 tas frågan om sådan NU 1983/84:42 44 näringspoUtikupp från principiell synpunkt. Det anförs att kommuner och landsting bör avståfrån att driva en egen näringspolitik med regionalt protektionistiska inslag.Som exempel på näringspolitik som motionärerna anser vara negativ församhället som helhet och för marknadsekonomins funktionssätt anges att företagoch kommun kommer överens om att kommunen övertar ägandet av vissa fastighetersom företaget sedan hyr, som det förbinder sig att vidmakthålla visssysselsättning i kommunen . Utskottethänvisar till den utredning om näringspolitik som statens industriverkhar gjort på uppdrag av regeringen och som verket har redovisat. Ensammanfattning av resultaten har återgetts i det föregående (s. 34 f.).Industriverket drar den slutsatsen att kommunernas näringspolitiska åtgärderhittills - för vilka kostnaderna beräknas ha uppgått till ca 340 milj.kr. - har haft endast marginell betydelse för konkurrenssituationen iindustrin. Verket påpekar dock att utvecklingen har gåttmycket snabbt. Enligtvad utskottet har erfarit kommer industriverkets utredningsarbete att ingå iunderlaget för bl. a. den allmänna översyn av kompetensreglerna i kommunallagen(1977:179) som har påbörjats av stat-kommunberedningen (C 1983:02). Frågan omkommunal näringspoUtik har också ett nära samband med de frågor omregionalpolitiskt industristöd som regeringen avser att ta upp i en särskild propositionom regionalpolitiken . Utskottetfinner det värdefullt att de olika formerna av näringspolitik nu harblivit kartlagda genom industriverkets utredningsarbete. Trots den iförhållande till annat industristöd begränsade omfattningen av kommunernasengagemang anser utskottet att en fortsatt expansion av den kommunalanäringspolitiken inger betänkligheter från olika synpunkter. Av vad utskottethar anfört framgår att frågan följs uppmärksamt av regeringen. Något särskiltuttalande av är enligt utskottets mening inte nödvändigt. Motion1983/84:908 (fp) avstyrks i denna del med det sagda. .1 motion 1983/84:1873 (vpk) begärssamhällsekonomisk utvärdering av företagsnedläggningar i syfte att jämförakostnaderna för nedläggning med kostnaderna för fortsatt drift tills deanställda kan få annat arbete. Nedläggningen av massafabrikoch pappersbmk anges av motionären som ett bra objekt för en sådan utvärdering. Utskottethänvisar till att ett antal studier av det slag som efterlyses i motionen harredovisats av statens industriverk i rapporten (SIND 1982:10)Samhällsekonomiska kalkyler vid industrinedläggningar. Liknande studier bedrivsinom arbetslivscentmm och hos vissa universitets- och högskoleinstitutioner. Utskottet anser i likhetmed motionären att en studie av Hörneforsfallet NU 1983/84:42 45 skullevara av värde. En sådan studie, exempelvis i form av ett examensarbete, tordedock kunna komma till stånd utan att tar något initiativ i frågan.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen. I propositionen (s. 52-54) berörs frågan omnordiskt industripolitiskt samarbete. Där redovisas bl. a. ett principprogramför nordiskt tekniskt FoU-samarbete som antogs av de nordiskaindustriministrarna . Vidare berörs arbetet med att förverkligatanken på som hemmamarknad. Industriministern anför att resultatet avdetta arbete bör kunna påtagligt förbättra möjligheterna för förnyelse avsvensk industri. Ett antal exempel ges på olika utredningar som siktar till atteliminera hinder för industriellt samarbete inom på bl. a. valutaområdetoch det näringsrättsliga området. Ifolkpartiets partimotion 1983/84:908 anförs att de hinder som finns på de oUkaländernas kreditmarknader och aktiemarknader för medverkan av företag från deandra länderna bör tas upp till förnyad diskussion, t. ex. inom Nordiska rådet.Den bör där spela en pådrivande roll, säger motionärerna,som yrkar på ett uttalande av härom. Utskottetvill allmänt framhålla vikten av atl arbetet med att eliminera hinder av olikaslag för ett vidgat nordiskt industriellt samarbete drivs vidare på ettkraftfullt och målmedvetet sätt. I vad gäller de hinder på kapitalmarknadensoch särskilt aktiemarknadens område som berörs i motion 1983/ 84:908 (fp)hänvisar utskottet till sin utförliga behandling av dessa frågor i betänkandetNU 1983/84:14. Utskottet fömtsatte därvid att regeringen skulle fuUfölja depågående utredningarna i dessa frågor och i positiv anda pröva de förslag somkunde komma att läggas fram. En gemensam reservation avgavs från de treborgerliga partiernas sida. Fråganhar också behandlats av med anledning av medlemsförslagom Uberalisering av kapitalmarknaden i och en friare nordiskaktiemarknad. På förslag av ekonomiska utskottet riktade därviden rekommendation till ministerrådet i enlighet med medlemsförslagen (rek.3/84). Rådets beslut var emellertid inte enhälligt. Mot rekommendationenröstade bl. a. medlemmarna från de socialdemokratiska partierna i . Utskottetkonstaterar att det inom finns oUka uppfattningar beträffande frågan omen ytterligare liberalisering av kapitalrörelserna, inkl. en friare nordiskaktiemarknad. Utskottet, som hänvisar till sitt uttalande i frågan i det nämndabetänkandet NU 1983/84:14 (s. 36), anser inte att etttillkännagivande av av den innebörd som föreslås i motionen skulletjäna något syfte. Utskottet hänvisar också till att påhemställan av finansutskottet i betänkandet FiU 1983/84:35 har avslagitmotionsyrkanden av liknande innebörd. Med det sagda avstyrker utskottet motion1983/84:908 (fp) i denna del. NU1983/84:42 46 Vissa skattefrågor m. m. Som framgått i det föregåendeinnehåller propositionen inga förslag på skatteområdet. Industriministern nämnerdock (s. 44) att förslag kan väntas från regeringen om vissaskattefrågor med inriktning främst på små och medelstora företag. Vidare nämnsatt beredning pågår av de förslag i syfte att bl. a. underlättagenerationsskiften som har lagts fram av utredningen om de små och medelstoraföretagens situation i betänkandet (SOU 1983:59) Kreativ finansiering. En kortsammanfattning av betänkandet har redovisats på s. 30-32. I motioner från moderata samlingspartiet och folkpartiethar framförts vissa yrkanden i skattefrågor, som hänvisats till utskottet.Några av dessa yrkanden framförs som alternativ till vissa förslag omstödåtgärder i propositionen. har i olika motioner framförtliknande yrkanden i skattefrågor, dock utan någon direkt koppling tillregeringens förslag i den aktuella propositionen. Dessa motioner behandlas avskatteutskottet och redovisas inte här. Moderata samlingspartiet kräver imotion 1983/84:2645 att det särskilda forskningsavdraget, som avskaffades genombeslut av , återinförs. Om så sker, sägs i motionen,behövs inte de av regeringen föreslagna forskningsbidragen till teknikbaseradesmåföretag. Kravet på återinförande av forskningsavdraget framförs också ifolkpartiets partimotioner 1983/84:2640 och 1983/84:2595. Den senare motionenhar väckts med anledning av proposition 1983/84:107 om forskning men behandlasav utskottet här. Det bortfall av skatteinkomster som följer av attavdragsrätten återinförs bör enligt motionärerna finansieras genom attriksdagen avslår regeringens förslag om medel till Industrifonden under nästatreårsperiod. I skatteutskottets yttrande över de nämndamotionsyrkandena anförs att beslut om att slopa detsärskilda forskningsavdraget motiverades främst med att avdraget mera kommitatl fungera som en skatlesubvention till än som en verkUgstimulans till ökat FoU-arbete. Enligt skatteutskottels mening saknar riksdagenanledning att frånträda sin uppfattning i frågan, särskilt mot bakgrund av deåtgärder sorn föreslås i propositionerna 1983/84:107 och 1983/84:135.Skatteutskottet anser för sin del att de aktuella yrkandena bör avslås.Företrädarna för de tre borgerliga oppositionspartierna har anmält avvikandemening i frågan. Med hänvisning till skatteutskottets yttrande avstyrkernäringsutskottet motion 1983/84:2645 (m) och motionerna 1983/84:2595 och1983/84:2640 (fp) i berörda delar. I motion 1983/84:2640 (fp) föreslåsvidare att förmögenhetsskatten på det i företagen arbetande kapitaletavskaffas. Motionärerna anger förslaget som ett alternativ till regeringensförslag om forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag. NU 1983/84:42 47 har yttrat sig även över dettamotionsyrkande. Med hänvisning till att frågan om förmögenhetsskatten påarbetande kapital ingår i uppdraget företagsskattekommitté (B1979:13) anser skatteutskottet att yrkandet bör avslås. Även i denna fråga haravvikande mening anmälts från de tre borgerliga partiernas sida. Utskottetansluter sig till vad skatteutskottet har anfört. Yrkandet i motion1983/84:2640 (fp) avstyrks. I partimotion 1983/84:2640 föreslåsatt begär förslag om rätt för nystartade företag till återlån avsocialavgifter. Som motiv anförs att en sådan rätt skulle utgöra ett stöd förnyföretagandet genom att kostnaderna sänks. Ibetänkandet Kreativ finansiering behandlas frågan om socialavgifter förnystartade företag. Två alternativa förslag läggs fram. Det ena innebärnedsättning av avgifterna , det andra innebär att företaget fårsom ett slags riskkapital disponera medel motsvarande de första tre årensavgifter. Somtidigare nämnts pågår beredning av förslagen i betänkandet. Något uttalande avriksdagen i frågan är enligt utskottets mening inte motiverat. Yrkandet imotion 1983/84:2640 (fp) avstyrks. I motion 1983/84:908 (fp) från allmännamotionstiden föreslås att hos regeringen begär förslag tillstimulerande av löntagarägda företag. Enligt motionärerna skulle det innebäraen viss önskvärd broms på tendensen att små företag köps upp av stora omlöntagarna fick större chans att ta över det egna företaget. Sådant övertagandeskulle, anförs det, kunna främjas genom lättnader i arvs- och gåvoskatten, ireaUsationsvinstbeskatt-ningen, genom konsultservice eller genom införandet avsärskild bolagsform. Utskotteterinrar om att statens industriverk bedriver vissförsöksverksamhet med löntagarägda företag. Verksamheten inriktas framför alltpå serviceinsatser genom de regionala utveckUngsfonderna i samband med attlöntagarägda företag bildas. beslöt (prop. 1980/81:130, NU1980/81:64, rskr 1980/81:425) att verksamheten skulle byggas ut och utvidgastill samtliga län. Den utbyggda försöksverksamheten skulle bedrivas i fem åroch därefter utvärderas successivt. /82 har förverksamheten disponerats högst 2,5 milj. kr. av de medel som har anvisatstill bidrag till de regionala utveckUngsfonderna. inrättades också ensärskild delegation (I 1981;B) för att följa och bevaka utveckUngen på detarbetskooperativa området. I delegationen ingår företrädare för bl. a.löntagarorganisationerna och kooperationen. Delegationen har irapporten (Ds I 1984:4) - nuläge och utveckUngstendenserredovisat ett antal studier som har initierats av delegationen. Enligt vadutskottet har erfarit kommer delegationens uppgifter att övertas avdet inrättade kooperativa rådet (I 1983;G). NU 1983/84:42 48 Den nämnda försöksverksamheten har bedrivits isamråd med kooperationsutredningen (I 1977:01). Utredningen har i början av1984 lagt fram betänkandet (SOU 1984:9) Kooperativa föreningar, som innehållerförslag till ny lagstiftning om ekonomiska föreningar. Även om utredningen intehar haft till uppdrag att särskilt utreda frågor om företagsformer förpersonalägda företag anser utredningen att den kooperativa formen erbjuder enbeprövad lösning som bör vara lämplig även för sådana företag. Betänkandetremissbehandlas f. n. Ibetänkandet Kreativ finansiering behandlas ingående frågan om generationsskiften,varmed avses inte bara överföring av småföretag inom samma familj utan ävenandra fall när företagen byter ägare. En rad förslag läggs fram i syfte attunderlätta sådana ägarbyten. a. föreslås en uppmjukning av det s. k.låneförbudet i aktiebolagslagen. Som nämnts pågår beredning av förslagen. Närdet gäller lättnader i ai-vs- och gåvoskatten har finansministern nyligentillkallat en kommitté för översyn av lagstiftningen om arvsskatt ochgåvoskatt. Det ingår dock alltjämt i uppdraget företagsskattekommittéatt se över reglerna för arvs- och gåvobeskattning av företagsförmögenhet. Debåda utredningarna väntas komma att arbeta med denna fråga i nära samråd. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om att bildandet av löntagarägda företag påolika sätt bör underlättas. Som framgått av redovisningen pågår det såvälpraktisk försöksverksamhet med sådana företag som utredningsverksamhet rörandede olika frågor om beskattning och företagsform som berörs i motionen.Utskottet fömtsätter att regeringen efter utgången av den femårigaförsöksperioden lämnar en samlad redovisning av erfarenheterna ochlägger fram sådana förslag som kan föranledas därav. Något särskilt uttalandeav det slag som begärs i motionen är enligt utskottets mening inte motiverat. Motion1983/84:908 (fp) avstyrks därmed i denna del. Vidare föreslås i nämnda motion attföretagsanknutna andel-i-vinst-system stimuleras genom gynnsamma skatteregler,exempelvis att vinstandelarna inte beläggs med socialförsäkringsavgifter.Motionärerna anser det värdefullt om olika slags system för andel-i-vinst kanuppstå. Motionsyrkandettorde få ses mot bakgmnd av vissa förslag som lades fram av eninlerdepartemental arbetsgrupp i promemorian (Ds Fi 1983:21) Breddat underlagför produktionsfaktorskatter. I promemorian behandlas bl. a. frågor omsocialavgifter på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en självständigjuridisk person, t. ex. en vinstandelsstiftelse, inom ramen för s. k.företagsanknutna vinstdelningssystem. Sådana bidrag belastas f. n. inte medsocialavgifter, trots att de syftar till att tillgodose ekonomiska intressenhos de anställda. Genom att slussa ersättningar för utfört arbete via envinstandelsstiftelse kan aUtså, anförs det i promemorian, ett företag uppnåomotiverade lättnader i avgiftshänseende. NU1983/84:42 49 härav föreslås att bidrag till en vinstandelsstiftelse e.d. skall belastas med en grundavgift. Promemorian har remissbehandlats ochbereds nu i . Enligt utskottets mening bör resultatet av pågåendeberedning avvaktas. Yrkandet i motion 1983/84:908 (fp) avstyrks. godkände riksdagenriktlinjer för ett femårigt nationellt mikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8,NU 1983/84:11, rskr 1983/ 84:130). anvisades sammanlagt 44 milj. kr.på tilläggsbudget för det första programåret, dvs. /84, underutbildningsdepartementets och industridepartementets hu'vudtitlar. Regeringen föreslår nu att medel anvisas för budgetåret1984/85 och att beslutar om en ram för medelstilldelning underytterligare två budgetår. Förslagen omfattar enbart medel förindustridepartementets delar av programmet enligt följande sammanställning(milj. Delprogram 1984/85 1985/86-1986/87 . UtbUdning (delvis) .2 4 6 Målinriktadforskning 10 29 39 Industriellutveckling 36,5 53 89,5Summa 48,5 86 134,5 Medel till delprogram 1 anvisas iövrigt under huvudtitel. Delprogram 3 avser medeltill styrelsen för teknisk utveckling (STU) som förstärkning av STU:s redanplanerade insatser av ca 40 milj. kr. Delprogram 4 avser medel för ettantal utvecklingsprojekt som skall genomföras i form av kollektiv forskningeller teknikupphandling i vid bemärkelse och som syftar till att stärka deninhemska förmågan att konstmera och producera mikroelektronikkomponenter. Tillde angivna beloppen för detta delprogram kan läggas ca 10 milj. kr. förvissa planerade utvecklingsuppdrag från försvarsmakten, det ekonomiska försvaretoch . Industrin fömtsätts delta med en lika stor finansieringsandelvid genomförandet av de industriella utvecklingsprojekten. Av propositionen framgår att regeringen avser att inrättaett särskilt programråd för delprogram 4. I moderata samlingspartiets partimotion 1983/84:2644föreslås en altema-tiv modell för finansieringen av delprogrammet Industriellutveckling. Förslaget utgår från bifall till yrkandet i motion 1983/84:2645 (m)om återinförande av forskningsavdraget, något som enligt motionärerna skulleinnebära en minskad skattebelastning för företagen på området med ca 7 milj.kr. Härigenom och genom den ökning av anslaget till Nationellhalvledarforskning under huvudtitel som mode- 4 1983/84.17 saml. NU 1983/84:42 50 ratasamlingspartiet har föreslagit i motion 1983/84:2634 kan, säger motionärerna,anslaget till delprogrammet för /85 minskas till 25 milj. kr. Påmotsvarande sätt bör medelsramen för de två följande budgetåren kunna minskastill 17 milj. kr. Med den angivna uppläggningen finns det inget bärande motivför att inrätta ett särskilt programråd för styrning av delprogrammet, anförsdet. Utskottetkonstaterar att regeringens förslag om fortsättning av det nationellamikroelektronikprogrammet överensstämmer med de allmänna riktlinjer förprogrammet som fastställdes . En sådan ändrad finansieringav delprogrammet för industriell utveckling som har föreslagits från moderatasamlingspartiets sida i motion 1983/84:2644 skulle enligt utskottets meningförsvåra ett genomförande av programmet med hänsyn bl. a. till attförberedelserna för flera av de ingående projekten har framskridit långt.Utskottet avstyrker således motionen i berörda delar. Regeringensförslag om medel till delprogrammet för utbildning föranleder ingen erinranfrån utskottet.