bet · G701FiU20 · 1983-12-31 00:00:00 — Om en ledamot eller suppleant entledigas eller avlidereller om hans uppdrag av annat skäl upphör under den lid för vilken han blivitförordnad, skall för den återstående tiden i hans ställe en ny ledamotrespektive suppleant förordnas i den ordning som anges i 30 och 31 §§. 33 § Av de ulan förslag utsedda ledamöterna i fjärdefondstyrelsen för ordnar regeringen en till ordförande och en till vice ordförande. För varje lönlagarfondsiyrelse förordnar regeringen avledamöterna en till ordförande och en till vice ordförande. 34 § Fondstyrelserna skall, inom ramen för vad som gagnarförsäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken saml med beaktande av kreditmarknadens funktionssätt, förvalta anför trodda medel genom placeringar på riskkapilalmarknaden. Placeringarna skall syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras så all kraven på god avkastning,långsik-lighet och riskspridning tillgodoses. 35 § Fjärde fondstyrelsen får placera de medel somstyrelsen förvallar 1. i aktier isvenska aktiebolag med undantag av aktiebolag som driver bank- ellerförsäkringsrörelse, 2. i sädanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i I saml 3. i aktier iutländska aktiebolag saml i sådana konvertibla,skuldebrev eller skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av utländskaaktiebolag. Fondstyrelsen får inte förvärva värdepapper enligt förstastycket 3 i sådan omfattning att värdepapperens sammanlagda värde kommer attöverstiga en procent av värdet av de medel som styrelsen förvaltar. 36 § får placera de medel somstyrelsen förval tar 1. i aktier isvenska aktiebolag. 2. i sådanakonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i I samt 3. som riskkapitali svenska ekonomiska föreningar. 37 § Fjärde fondstyrelsen får inte förvärva mer än tioprocent av aktierna i ett aktiebolag, om aktierna är inregistrerade vid . Har aktierna olika röstvärde, får fondstvrelsen inte förvärva större antal än FiU1983/84:20 25 att röstetalet för aktierna utgör högst avrösietalet för samtliga aktier i bolaget. får inte förvärva så många vidfondbörsen inregistrerade aktier i ett aktiebolag att dessa uppgår till åttaproceni eller mer av samtliga aktier i bolaget eller, om aklierna har olikaröstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till eller mer avröstetalet för samtliga aktier i bolaget. 38 § skall pä begäran av en lokalfacklig organi sation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncern, dess svenska dotterbolag överlåta ål organisationen all för högst i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal. Om flera lokala fackliga organisationer vid ett bolageiler inom en koncern begär att få utöva rösträtt för aktier skalllönlagarfondstyrelsen överlåta ät organisationerna att var för sig i sänder utöva rösträtt för sammanlagt hälften av aktiernas röstetal.Styrelsen skall därvid fördela rösträtten i enlighet med vad som överenskommitsmellan organisationerna. Om någon överenskommelse inte har träffals. skallstyrelsen fördela rösträtten med ledning av del antal medlemmar i respektiveorganisation som är anställda i bolaget och dess svenska dotterbolag. 39 § Om det behövs för en tillfredsställandebetalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning får fondmedel pla ceras hos , annan bank eller postgirot. 1 samma syfte får fond medel placeras i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcerlifikat och företagscertifikat. 40 § För fjärde fondstyrelsen förordnar regeringen fyrarevisorer alt granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses en på förslag av bankinspektionen och ivå efter samråd med de sammanslutningar som enligt 30 S får föreslå ledamöter i fondstyrelsen. Om ordförande och om rätt att anlita biträde gäller vadsom föreskrivs i 21 §. 4i s"~''För varje löntagarfondstyrelse förordnarregeringen tre revisorer att granska styrelsens förvaltning. Av revisorernautses en på förslag av bankinspektionen. Revisorer får vara gemensamma förfjärde fondstyrelsen och en eller fiera löniagarfondslyrelser. För varje lönlagarfondsiyrelse utser regeringen en av deutan förslag utsedda revisorerna alt som ordförande leda revisionen. 42 S och riksrevisionsverkel skallårligen avge ut låtande över fjärde fondstyrelsens och löntagarfondslyrelsernas förvalt ning av medel. Utlåtandena skall överiämnas till regeringen före den I april året efter räkenskapsåret. 43 § Föreskrifterna i 5 § andra stycket, 7-10 och 14-16 §Ssamt 22- 25 §§ gäller också i fråga om fjärde fondstyrelsen och lönlagarfondstyrel serna. FiU1983/84:20 26 Denna lagträder i kraft den . Genom lagen upphävs reglementet (1959: 293)angående allmänna pensionsfondens förvaltning. Om det i lageller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom enbestämmelse i lagen (1983:000) med reglemente för allmänna pensionsfonden,tillämpas i stället den nya bestämmelsen. I samband medatt regeringen utser ledamöter och suppleanter i en löntagarfondstyrelsebestämmer regeringen som styrelsen skallstarta sin verksamhet. 1 fråga omåterlån, som avser avgifter betalda före den eller som harbeviljats före , och lån lill kreditinrällning som harbeviljat återlånet gäller fortfarande 14-16 §§ reglementet (1959:293) angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning i sin närmast föreden I januari 1980gällande lydelse. I fråga om lån som kreditinrättning har erhållit enligt nuangivna 15 § första stycket får dock avtal träffas om tillämpning av 19 S andrastycket i den nya lagen, I fråga omsådana lån från en fondstyrelse till en kreditinrättning, som hänför sig tillåterlån beviljade före den II april1981, gäller fortfarande 15 !J andra stycket första meningen reglementet(1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning i sin närmast föreden gällande lydelse. I andra fall änsom avses i 4 och 5 gäller bestämmelserna i den nya lagen i fråga om återlånoch lån till kreditinrättning på grund av återlån som har beviljats eller söktsföre ikraftträdandet. Summan av demedel som enligt 27 S andra stycket första meningen får överföras till enlöntagarfondslyrelses förvaltning skall för minskas med ett belopp om20 . Bestämmelsernai 28 S skall tillämpas första gången för . Vidtillämpningen av 28 § skall de medel som tidigare överförts lill fjärdefondstyrelsens förvaltning beräknas lill ett nuvärde för av 3042miljoner kronor. Innehar fjärde fondstyrelsen aktieri något eller några aktiebolag utöver vad som medges i 37 §,, får fondstyrelsen även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktierna. FiU1983/84:20 27 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs alt i lagen(1962:381) om allmän försäkring skall införas en ny paragraf, 19 kap. 3 a §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Försäkringen för tilläggspensionfinansieras, förutom genom avgifter som avses i I §. av vinstskatt enligtlagen (1983:219) om tillfällig vinstskati saml vinstdelningsskatl enligt lagen(1983:000) om vinstdelningsskatl. Denna lag träder i kraft den . FiU1983/84:20 28 Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs alt 9 kap. 2och 3 S§ aktiebolagslagen (1975; 1385)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 kap. 2S Aktieägares rätt vid bolagsstämma utövas avaktieägaren personligen eller genom ombud med skriftlig, daglecknad fullmakt.Fullmakt gäller högst från utfärdandet. Aktieägarekan vid bolagsstämma medföra ett biträde. Innehar i enlighet med reglemen- Om två eller flera styrelser i all- tet(1959:293) angående allmänna manna pensionsfonden förvaltar pensionsfondens förvaltning fjärde aktier i ett visst aktiebotag får varje fondstyrelsen aktier i visst aktiebo- styrelse för sig utöva rösträtt för de lag. får efter fondstyrelsens bemyn- aktier styrelsen förvältar. En fond- digande rösträtt för aktieinnehavet styrelse får för högst i sänder utövas genom ett eller flera ombud, överlåta åt en eller flera fackliga som föreslagits av facktig organisa- organisationer med medlemmar tion med medlemmar anställda hos anställda hos bolaget och. om bo- bolaget, laget är moderbolag i en koncern, hosdess dotterbolag att varför sig utöva rösträtt jör aktier som styrelsenförvaltar. Ingen kan rösta för egna och andrasaktier för sammanlagt mer än en femtedel av de på stämman företrädda aktierna,om ej annat följer av bolagsordningen. .Aktieägarefår icke själv eller genom ombud rösta i fråga om 1, talan mothonom. 2, hans befrielsefrån skadeståndsansvar eller annan förpliktelse gentemot bolaget, eller 3, talan ellerbefrielse som avses i I och 2 beträffande annan, om aktieägaren i frågan harett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets. Bestämmelserna i första och andra styckena om aktieägareäger motsvarande tillämpning på ombud för aktieägare. Om två eller flera styrelser i allmännapensionsfonden förvaltar aktier i ett visst aktiebotag. anses varje styrelseför sig som aktieägare vid tillämpning av första och tredje styckena. Denna lag träder i kraft den . Lagen omttycki 1982:739, FiU1983/84: 20 29 Lag om ändring i lagen (1979:648) om procentsatser föruttag av avgift till försäkringen förtilläggspension Härigenom föreskrivs att lagen (1979; 648) omprocentsatser för uttag av avgift lill försäkringen förtilläggspension' skall ha nedan angivna lydelse. Enligt beslut föreskrivs,att procentsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift skall utgöra 12,00procent för , 12,25 proceni för , 9,40 proceni för , 9,60procent för år för . Enligt beslut föreskrivs,all procentsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift skall utgöra 12,00proceni for , för , 9,40 proceni förär 1982. 9.60proceni förär 1983 och 10.00 proceni för . Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1984. Åldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter somavser lid före ikraftträdandet. Senaste lydelse 1981:700, FiU1983/84: 20 30 Sammanfattning av förslaget till löntagarfonder I propositionen föresläs att femnya fondstyrelser, benämnda löniagarfondslyrelser, inrättas inom ramen förallmänna pensionsfonden. Styrelsernas uppgift blir att förvalta en del av denallmänna pensionsfondens medel. Löntagarfondstyrelserna, var och en beslående av nioledamöter och fyra suppleanter, tillsätts av-regeringen. Av ledamölerna skallminst fem företräda löniagarintressen. Styrelsernas sammansättning skallåterspegla en regional förankring. Styrelserna skall vara oberoende av varandraoch var och en ha eget kansli. Enligt förslaget skall löntagarfondstyrelserna i förstahand använda medlen för köp av aktier i svenska förelag. Möjlighet skapas dockför fondstyrelserna alt tillskjuta riskkapital även till ekonomiskaföreningar. Fondernas placeringskapacitet blir av storieksordningen 2miljarder kronor . När del gäller fondernas placeringspoliiik framhållsalt förvärven i första hand bör avse företag med produktionskarakiär. När detgäller de stora, börsnoterade företagen bör placeringarna huvudsakligen göras iform av aktieförvärv direkt i dessa förelag. Vad gäller kapitalengagemang i demindre och medelstora företagen torde det däremot i många fall vara meständamålsenligt all gå via investmentföreiag av typ tillväxiförelag,veniure-capitalföretag o.d. Fjärde fondstyrelsens principer förplaceringspolitiken bör kunna tjäna som vägledning. De fem löntagarfondstyrelserna skall enligt propositionendela lika på de medel som inflyter dels från vinstdelning (inkl. dentillfälliga vinsiskatten), dels från en särskild del avtilläggspensionsavgiften. Denna avgift höjs därför fr. o. m. med 0,2procentenheter. För varje styrelse finns ett övre tak för medelstilldelningen.Taket är för salt lill 400 milj. kr. och justeras sedan upp med 20000basbelopp, motsvarande f. n. ca 400 milj. kr., fram t. o.m. Lönlagarfondstyrelserna skall överföra avkastningpå del förvaltade kapitalet till de pensionsutbetalande fondstyrelserna(första-lredje styrelserna). Avkastningen skall motsvara real förräntning,vilket innebär all lönlagarfondstyrelserna skall överföra räknat på detförvaltade kapitalel sedan detta uppräknats med hänsyn till inflationen. får inte förvärva aktier i ettbörsnoterat aktiebolag om förvärvet medför att fonden får ett röstinflytande ibolaget som uppgår till eller mer. Om de lokala fackliga organisationerna i ett aktiebolagbegär det, skall en löntagarfondstyrelse till organisationerna överföra avrösträtten för de aktier i bolaget som styrelsen förvaltar. De tre pensionsulbetalande fondstyrelserna får enligtförslaget i uppgift att åriigen göra en sammanställning avlöntagarfondstyrelsernas verksamhet. ochriksrevisionsverket åläggs all var för sig göra en utvärdering. FiU1983/84: 20 31 Den föreslagna vinstdelningen ärutformad som en särskild skatt och omfatlar aktiebolag, ekonomiska föreningar,sparbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsanslaller. Underlaget förvinstdelningsskalten beräknas för varje företag för sig och bestäms avtaxeringsnämnden i samband med den artiga inkomsttaxeringen. Vid beräkningen av underlaget för vinstdelningsskalten tashänsyn lill inflationen. Avdrag medges för årets inkomstskatt och föravsättning till investeringsfond men inte för ökning av lagerreserv ochliknande reserveringar. I propositionen föresläs att mindre vinster skall undantasfrån vinstdelningen. Vid fastställande av underlaget för vinstdelningen medgesdärför ett avdrag (fribelopp) på antingen av företagets lönesumma eller500000 kr. företaget får självt välja mellan det fasta och del lönebaseradefribeloppet. , t. ex. företag som tillhör samma koncern,betraktas som ett företag vid beräkning av del fasta fribeloppei. Vinstdelningsskatten utgör av undertaget. Skatten äravdragsgill vid nästa års inkomsttaxering. De föreslagna reglerna om löntagarfonderna skall i principträda i kraft . Vinstdelningsskatten kommer enligt förslagetatt las ut års taxering eller - såvitt gäller företag med brutnaräkenskapsår - fr. o. m. I propositionen konstateras att detslabiliseringspolitiska problemet är mer konfliktfyllt och merkomplicerat än del var under den snabba tillväxtens epok. Den internationellautvecklingen under del kan ses som ett uttryck för engradvis kapitulation inför den allt svårare stabiliseringspolitiska uppgiften -och som en ovilja alt pröva nya medel för att lösa upp motsättningarna ipolitiken. Denna kapitulation kan schematiskt sägas äga rum i tresteg. I ett första skede koncentreras politiken mer och mer på all få uppvinsterna och hålla tillbaka lönekostnaderna. I nästa skede uppgesambitionerna vad gäller arbetslösheten och fördelningen; dessa får bli vad deblir, när man skall skapa bästa möjliga förutsättningar för låga kostnader ochhöga vinster. I det tredje skedet används aktivt en hög arbetslöshet som medelför att få acceptans för höga vinster och låga löneökningar. Med några fåundantag befinner sig samtliga i olika faser av denna utveckling. I propositionen understryks all del är utomordentligtangeläget att undvika att också skulle slå in på en utveckling, därden logiska slutstationen är att arbetslösheten används som ett vapen mot inflationen.Det skulle skapa en växande arbetslöshet, med all den sociala misär och detkonfrontationsklimat som följer med en sådan. Det skulle slå sönder FiU1983/84:20 32 hela den samförståndsanda som tidigare under så mångadecennier varit en bidragande orsak till värt välstånd. Regeringen inledde del ekonomiska rekonstruktionsarbetetmed en rad ätgiirder i syfte alt höja kapacitelsulnytljandeti näringslivet. Genom devalveringen förbättrades förutsättningarna föravsättningen av svenska varor och tjänster såväl på export som inom landet ikonkurrens med utländska producenter. Vidare genomfördes ell omfattandeinvesteringsprogram med tyngdpunkten i energiförsörjning, byggande ochtransportväsende, som åtgärder sattes in mot arbetslösheten. Sammantaget utgjorde dessa åtgärder ochvintern 1982/83 det jörsta stegel i arbetet med att rekonstruera den svenskaekonomin. Rekonstruktionsarbetets andra steg. vilket inleddes våren1983, har inriktats pä att bryta senare års snabba inflation. Med dessa båda steg jämnas vägen mot del primära måletförde ekonomisk-politiska ansträngningarna en varaktig tillväxt avsysselsättning, produktion och export. Förutom en tillfredsställande kostnads-ochlönsamhetsutveckling måste ytterligare två förutsättningar vara uppfyllda om ensådan varaktig industriell tillväxt skall kunna säkerställas: - Såväl denödvändiga boidoriia och uppoiitir.gaina som de positiva resultaten av gjordasatsningar måste fördelas rättvist mellan olika med-borgargrupper. Endast enrättvis fördelning kan skapa en anda av delaktighet och gemensamt ansvar, därhela folket får visa sitt engagemang i uppgiften alt stärka svenskt näringsliv. - En varaktigindustriell tillväxt förutsätter ett stabilt utbud av riskvilligtinvesieringskapilal. Huvuddelen av kapitalet bör ha en långsiktig inriktning,ha ett nationellt ursprung samt riktas mot de produktiva och utvecklingsbaradelarna av svenskt näringsliv. Löntagarfondernas väsentligaste uppgift i delta sammanhangär att medverka lill alt skapa en fördelningspoliliskt acceptabel tillväxt- ochstabiliseringspolilik. - Löntagarfondernakan medverka lill att minska de fördelningspoliliska motsättningarna och därmedge löntagarnas organisationer bättre förui-sällningar all medverka till attbevara en hög lönsamhet i näringslivet. - Fonderna kan, iförsta hand genom sin vinstdelning, bidra till att bryta den onda cirkel sombestår i alt höga vinster alllid tenderar att följas av kraftig löneglidning,vilket i sin lur leder lill högre inflation och försämrad lillväxtkraft. - Fondernasinträde på aktiemarknaden kan motverka att en ökad efterfrågan på riskkapitalverkar uppressande på kapiialavkastningskravet, vilket skulle hämma förelagensexpansionsförmåga. - Fondernainnebär att löntagarna ges ett direkt ansvar för riskkapitalets användning ochallokering som de får del i framlida vinster FiU 1983/84:20 33 ochell ökat inflytande i företagen. Delta bör kunna medverka till en utvecklingsom kan överbrygga vissa av de starka motsättningar som finns mellankapital och arbete. Debatten om löntagarfonder har i stor utsträckninghandlat om fondernas eventuella effekter på den samhällsordning och detekonomiska system vi har. Framför allt har därvid under senare tidframförts uppfattningen att löntagarfonder innebär att marknadsekonomin skullekomma att successivt ersättas med en planekonomi. I förlängningen har t. o. m.utmålats farhågor för ett centralstyrt byråkratiserat samhälle som rent avskulle innebära risker för den politiska demokratin. I propositionen avvisas dehär återgivna synpunkterna. Enangreppslinje i debatten har varit alt hävda alt löntagarfonderna skulle kommaatt utvecklas till den helt dominerande ägargruppen i de svenska börsföretagen.En annan angreppslinje har varit att utmåla löntagarfondsreformen som ett hotmot marknadsekonomin. Ipropositionen framhålls att löntagarfonderna kommer, när de nått sin maximalastorlek, att sammanlagt inneha i de svenska börsnoterade förelagen.Förvisso bör delta innebära en ägarposilion som ger dem möjlighet alt uppfyllaen väsentlig roll som delägare i många av de svenska produktionsföretagen. Deskall dock inte kunna dominera över alla övriga ägare. Detta omöjliggörs ocksåav de instruktioner och genom den medelsram som de tilldelas. Löntagarfondernaskall ta sill ansvar och utöva sin ägarroll i samverkan med andra ägare ochägargrupper. Vidareunderstryks i propositionen att det är uppenbart all en ekonomi som inteinbegriper de grundläggande marknadsekonomiska funktionerna är oförenlig med enpolitisk demokrati av vår typ. Inte minst utgör de östeuropeiska ekonomiernatalande bevis för detta. Löntagarfondernaförutsätter ett marknadssystem. en öppen och livaktig marknad kan de intefungera. Idetta sammanhang framhålls i propositionen att del allvariigaste hotet motmarknadsekonomin är del som finns inbyggt i marknadsekonomins eget.sålt attfungera, nämligen marknadskrafternas oförmåga att ta sociala och mänskligahänsyn. Denna inneboende konflikt har inte minst under 1970-lalet kommit klarttill uttryck också i vårt samhälle. Det är i detla perspektiv som man börbedöma frågan om löntagarfonderna och marknadsekonomin. Iall den utsträckning som löntagarfonderna kan medverka till alt minska defördelningspolitiska konflikterna kommer den också att stärka marknadssystemetsställning. Iall den utsträckning de kan motverka maktkoncentrationen och göra nya grupperdelaktiga i de ekonomiska besluten blir effekten densamma. 3 1983/84. FiU1983/84:20 34 I all den utsträckning de kanbredda förståelse för en sund och rationell kapitalanvändning, öka utbudet ochmångfalden på riskkapitalmarknaden samt motverka spekulafion och stärkanäringslivets inriktning mot produktion och sysselsättning kommer utvecklingenmot en till människornas krav anpassad marknadsekonomi att förslärkas. I dettasammanhang behandlar utskottet följande motionsyrkanden beträffanderegeringens beredning av förslaget titt löntagarfonder 164 av () varihemställs att avslår proposition 1983/84:50, 204 av m. fl. (m) vari hemställs 2. alt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om ärendets otillfredsställande beredning iregeringskansliet, 219 av m.fl. (c, m,fp) vari hemställs all begär en förutsättningslös grundlig utredningav de konstitutionella frågorna som löntagarfondsförslagel reser innanproposition 1983/84:50 angående löntagarfonder behandlas av , beträffande löntagarfonderna och deras allmänna effekter 34 av m. fl. (fp) vari hemställs 2. attriksdagen uttalar att kollekliva löntagarfonder är oförenliga med vår socialtinriktade marknadsekonomi, 204 av m. fl. (m) vari hemställs I. att avslår proposition1983/84:50, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om effekterna avlöntagarfonder på sysselsättningen, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om löntagarfondernaseffekter på näringslivets utveckling, 9. all som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om effekterna av löntagarfonder på ATP-systemet, 213 av m.fl. (c) varihemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:50 angåendelöntagarfonder, 214 av () varihemställs att avslår proposition 1983/84:50, FiU1983/84:20 35 218 av m.fl. (m, c,fp) vari hemställs att avslår regeringens proposition 1983/84:50, 223 av m. fl. (vpk) vari hemställs altriksdagen beslutar 1. alt uttala sig för vad som i motionen anförs om fondersom ett medel att bryta kapitalets maktkoncentration och utveckla demokratin, 2. att godkännavad som i motionen anförs om samhällsfonder och hos regeringen hemställa omförslag i enlighet därmed, 3. alt godkännavad som i motionen anförs om lokala fackliga investeringsfonder och hosregeringen hemställa om förslag i enlighet därmed, 224 av m.fl. (fp) vari hemställs I. alt avslår proposition1983/84:50, beträffande löntagarfondernasregionala effekter och konsekvenser för den kommunala ekonomin 189 av () och RolfAndersson (c) vari hemställs att beslutar att avslå proposition1983/84:50, 191 av () ochMartin () vari hemställs att beslutar avslå proposition1983/84:50, 204 av m. fl. (m) vari hemställs 8. all som sin mening ger regeringen tillkännavad som anförts om löntagarfondernas effekter på den kommunala ekonomin, 205 av () och () varihemställs alt beslutar avslå proposition 1983/84:50 angåendelöntagarfonder, 206 av () och iBengtsfors (c) vari hemställs att avslår proposition 1983/84:50, 207 av i (c) och (c)vari hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:50, 208 av () vari hemställs att riksdagenavslår proposition 1983/84:50, 209 av m.fl. (c) vari hemställs att riksdagenbeslutar avslå proposition 1983/84:50 angående löntagarfonder, 210 av () och ()vari hemställs att avslår proposition 1983/84:50,