bet · G701NU42 · 1983-12-31 00:00:00 — Hänsyn har i tabellen intetagits till ett motionsyrkande från moderata samlingspartiet om avslag påregeringens förslag om medel till havsindustriell kompetensutveckling. Dettayrkande vidhölls ej under riksdagsbehandlingen. Av tabellen framgår att de treborgerliga partierna i sina motioner yrkar avslag på förslaget om ensmåföretagsfond. I övrigt yrkar moderata samlingspartiet och påbetydande anslagsminskningar, medan yrkar på vissa omfördelningarmellan anslag inom den av regeringen föreslagna ramen. I några fall har motionsyrkanden i anslagsfrågor kopplatstill yrkanden i beskattningsfrågor. Exempelvis har såväl moderatasamlingspartiet som NU1983/84:42 22 yrkat på att det särskilda forskningsavdragetåterinförs och därvid hänvisat till att de av resp. parti begärdaanslagsminskningarna skapar statsfinansiellt utrymme härför. Uppgifter i anslutning till vissa motionsyrkanden, m. m.Industrins forsknings- och utvecklingskostnader Industridepartementet har irapporten och industripolitik, som publicerades , lämnatvissa uppgifter om industrins kostnader för forskning och ulveckling (FoU).Följande redovisning bygger på ifrågavarande avsnitt av rapporten (s. 38 f.). Industriföretagen i svarar för av allteknisk-naturvetenskaplig FoU i , och de finansierar till 9/10 sin egenFoU. Ytterligare utförs inom företagssektorn i privataforskningsinstitut och affärsverk. utförs inom universitet ochhögskolor, och resterande bedrivs vid statliga forskningsinstitut ochoffentliga myndigheter. Totalt uppgick industrins FoU-utgifter till drygt7 000 milj. kr. uppskattar () industrinsFoU-utgifter till nära 9 200 milj. kr. Det skulle innebära att industrinsFoU-utgifter i löpande priser har ökat med i genomsnitt . Större delen av företagens FoU-verksamhet är inriktad påvidareutveck-Ung av befintliga produkter och processer. En mindre men sannoliktväxande del av FoU-aktivileterna syftar till att utveckla nya produkter ochprocesser. Forskning av den typ som utförs vid universitet och högskolor utgören mycket begränsad del av industrins FoU-verksamhet. har industrins FoU-investeringarökat från till av investeringarna i maskiner och anläggningar. och branscher är FoU-investeringarna jämförbara med och i vissafall t.o.m. större än investeringarna i maskiner och anläggningar. OcksåFoU-investe-ringarnas andel av industrins förädlingsvärde har ökat kraftigtunder , från till . Efter en period av långsam tillväxt i industrinsFoU-investeringar senare hälft har industrins FoU-resurserförstärkts betydligt. utfördes enligt SCB:s forskningsstatistik ca 23000 FoU-årsverken i industrin, vilket var fler än . Antaletutförda FoU-årsverken i industrin väntas komma att bli ca 25 000 ,vilket är fler än . I stort sett hela den ökningen faller inom elektro-,transportmedels- och läkemedelsindustrin. För eleklroindustrin bedöms ökningenbli ca 1 050 FoU-årsverken, vilket motsvarar en ökning med . Iläkemedelsindustrin bedöms ökningen bli och itransportmedelsindustrin uppskattas ökningen till . Läkemedelsindustrinär den i särklass mesl FoU-intensiva branschen. NU1983/84:42 23 Dess FoU-utgifter motsvarade är 1981 av branschensförädlingsvärde. Ytterligare tre branscher hade FoU-utgifter somöversteg av förädlingsvärdet, nämligen eleklroindustrin,transportmedelsindustrin och instrumentindustrin. FoU-intensiteten var i allaövriga branscher lägre än genomsnittet för samtliga branscher. I tabell 3 redovisas industrins FoU-kostnader medfördelning på olika branscher. Industrins FoU-kostnader (milj. Industrins FoU-resurser är starktkoncentrerade till de större företagen. Företag med fler än 500 anställdasvarar för av industrins FoU-kostnader. Problem med statistiken gördock att småföretagens andel sannolikt är underskattad. Av de drygt 600 företagsom bedriver FoU-verksamhet av någon nämnvärd omfattning svarar de 10. störstaFoU-företagen för ca 2/3 och detta trots att finansiellt fristående företaginom en koncern då räknas var för sig. Det finns många tecken som tyder på att företag över helavärlden har ökat sina investeringar i teknik och know-how . Femgrundtekno-logiområden, som i flera avseenden överlappar varandra, tilldrar sigdärvid det största intresset; - mikroelektronikoch informationsteknologi, - avanceradproduktionsteknik för verkstadsindustrin, - bioteknik ochbiomedicinsk teknik, - nya energikälloroch teknik för energianvändning. NU 1983/84:42 24 Av årsberättelserna för de mest FoU-intensivasvenska storföretagen framgår att flertalet av dessa företag planerar attförstärka de egna FoU-resurserna inom något eller några av dessa bredateknikområden. Också företagsköp och utökad samverkan eller direkt samarbetemed FoU-resurser vid andra företag och vid forskningsinstitutioner framhållssom allt viktigare inslag i företagens ansträngningar att förstärka sinapositioner inom expansiva framtidsområden. I den nyssnämnda rapporten ochindustripoUtik (s. 14-16) lämnas även vissa uppgifter om utvecklingen av detstatliga industristödet. Följande redovisning bygger i huvudsak härpå. Itabell 4 återges nettokostnaderna för industristödet exkl. energislöd under defem . Med nettokostnader avses det faktiskt utbetalade stödet,efter avdrag av intäkter i form av räntor, garantiavgifter m. m. Beräkningssättetskiljer sig från det som används i t. ex. långtidsbudgeten. Industristöd budgetåren 1978/79-1982/83 (exkl. energbtöd) Budgetår Löpande priser Andel i % av 1978/79 . Som framgår av tabellen var kostnaderna förindustristödet /83 mycket höga, vilket berodde på deextraordinära insatser som gjordes detta år för att täcka förluster hos bl. a.vissa statliga krisföretag och rekonstmera företagen finansiellt med sikte påatt åstadkomma framtida lönsamhet. I tabell 5 har stödetfördelats på stödgmpper och viktigare stödformer. NU 1983/84:42 Industristöd budgetåren 1980/8j 1-1982/83 (milj. kr. ' löpande priser) Statsföretag (generellt) därav s. k. äldrestöd till tekoindustrin därav STU, stöd till teknisk FoU därav nedsättning av energiskatten Destörre posterna i tabellen föranleder följande kommentarer. Deticke-permanenta stödet ("krisstödet") svarade /83 för ca tvåtredjedelar av industristödet. En omfattande rekonstmktion av de statligaföretagen genomfördes. , , , och skildes utur Statsföretag. Koncernen befriades därmed från sina mest förlusttyngda delar.För aktierna betalade staten 2 400 milj. kr. fick ett kapitaltillskott på2 000 milj. kr. Ett villkorslån på 275 milj. kr. beviljadesbidrag med 1 430 milj. kr. och ett lån för rekonstruktionsändamål med 200milj. Beslutfattades också om mycket stora stödinsatser för varvsindustrin. , som äger huvuddelen av Svenska Varv AB:s betydande fartygsinnehav,skiljdes ul ur Svenska Varv. Zenit har gått med mycket stora förluster. Bolagelbeviljades kapitaltillskott på 3 000 milj. kr., varav 2 000 milj. kr. betaladesut /83. Hela nettokostnaden för varvsstödet var budgetåret1982/83 4 540 milj. kr. Detnäst största delområdet är exportstödet. Nettokostnaden /83fördubblades jämfört med föregående budgetår. Denna ökning faller till störredelen på SEK-systemets fortsatta expansion. Även kostnaderna förexportkreditgarantierna ökade kraftigt till följd av betalningsproblem i vissaländer. Delregionalpolitbka stödet ökade också kraftigt. Det motsvarar av hela stödet.Ökningen har dock skett från en extremt låg nivå 1981/82, då efterfrågan pålokaliseringsstöd var mycket liten på grund av den svaga NU1983/84:42 ' 26 Stödet till forskning och utveckling (FoU-stödet) svaradeför av industristödets nettokostnader /83. avFoU-stödet utgjordes av det särskilda forskningsavdraget. Nettokostnaden fördetta avdrag, dvs. det belopp som undandragits beskattningen genom avdragsmöjligheten,beräknas till 230 milj. kr. på grundval av vissa schablonmässiga antaganden.Det särskilda .forskningsavdraget har avskaffats i och med utgången av . Branschstödet består av stödet till SIND:sprogrambranscher och av det s.k. äldrestödet. De branscher som berörs är f.n.tekoindustrin, den glasindustrin och den träbearbetande industrin(inkl. sågverksindustrin). Nettokostnaderna svarade /83 mot ca2% av totalkostnaden. av branschstödet går till tekoindustrin. Denstörsta kostnadsposten är äldrestödet, 280 milj. kr., som anvisas överarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel. Detta stöd skall enligt 1983 årsbeslut om tekopolitiken trappas ned. Stödet till de små och medelstora företagen är en mycketliten del av industristödet, endast . Stödet utgår till allra störstadelen i form av lån och garantier. Därför är utgiften brutto avsevärt större ännettokostnaden. lånade utvecklingsfonderna ut 340 milj. kr. I gruppen övrigt ingår två stödformer som inte har kunnatplaceras in i någon av de andra ändamålsgrupperna, nämligen nedsättning avenergiskatten och det s. k. hemmamatchningsstödet. Nedsättningen avenergiskatten gynnar pappers- och massaindustrin och annan industri medenergiintensiv produktion. Utestående statliga lån uppgick vid utgången av budgetåret1982/83 till , vilket innebar en ökning med drygl 10miljarder kronor . Ökningen av lånestocken beror helt på expansionenav de statsunderstödda exportkrediterna (SEK-systemet), som uppgick till ca 24miljarder kronor. Andra stora utestående lån är lokaliseringslånen med 3 600milj. och utvecklingsfondernas rörelselån med 1 100 milj. kr. Vid sidan av det faktiskt utbetalade stödet har statengjort mycket stora ekonomiska åtaganden i form av garantier. De uteståendegarantierna uppgick vid utgången av /83 till ca 50 miljarderkronor, vilket innebar en ökning med under budgetåret.Garantierna utgjordes nästan helt av tre stöd, nämligenfartygskreditgarantierna, stödet till beställare av svenskbyggda fartyg ochexportkreditgarantierna. Knappt 600 milj. kr. fanns utestående somindustrigarantilån. Enligt en prognos för /84 väntas en kraftigminskning av industristödet jämfört med /83. Minskningen fallerpå det icke-permanenta stödet. Genom de stora kapitaltillskotten till destatliga företagen är deras finansiella situation f. n. relativt god. De harockså gynnats av konjunktumppgången och av devalveringen. Genomfördastrukturförändringar och kapacitetsnedskärningar börjar ge resultat.Nettokostnaderna NU1983/84:42 27 för det icke-permanenta stödet kan därmed uppskattas tillmindre än tredjedelen av stödet föregående budgetår. Kostnaderna består så gottsom helt av utbetalningar enligt tidigare beslut eller kostnader för tidigaregivna lån och tillskott av aktiekapital. Bland övriga kategorier stöd är inga dramatiskaförändringar att vänta. FoU-stödet minskar till följd av att del särskildaforskningsavdraget avskaffas, medan kostnaderna för Industrifonden ökar.Nettoeffekten blir en minskning. Det regionalpolitiska stödet ökar på grund avkapitaltillskottet till Regioninvest i och ökade kostnader förnedsättningen av socialavgifterna i . Kostnaderna för SEK-systemetförväntas ligga på ungefär oförändrad nivå. Krisstödet kommer /84 att vara mindre ändet offensivt inriktade stödet. Inte /76 har detta varitfallet. Industristödets sammansättning har därmed drastiskt förändrats. harskattskyldiga haft rätt till ett särskilt forskningsavdrag enligt lagen(1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt.Lagen var tillämplig på skattskyldiga som bedrev industriell tiUverkning ochsom hade kostnader för tekniskt och naturvetenskapligt FoU-arbete. Lagen varursprungligen tidsbegränsad men permanentades (prop. 1981/82:70, SkU1981/82:24, rskr 1981/82:100), varvid också vissa ändringar av regelsystemetskedde. Det särskilda forskningsavdraget utgjordes av ettbasavdrag och ett ökningsavdrag. Underlaget för basavdraget var delslönekostnader för anställda vars arbete till övervägande del avsåg FoU-arbete,dels kostnader för förvärv av FoU-resultat. lagändring utgjordebasavdraget av underlaget. Ökningsavdraget utgjorde av den ökning avunderlaget för basavdrag som skett mellan två kalenderår. lade regeringen fram förslag om slopande avavdragsrätten. Finansministern angav följande motiv för förslaget (prop.1983/84:64 s. 15 f.): Syftet med avdraget har varit attöka företagens insatser för forskning och UtveckUng. Utförda undersökningarstyrker emellertid inte att avdraget fått denna effekt. Tvärtom finnsindikationer på att avdraget kommit att fungera mer som en skattesubventiontill än som en verklig stimulans tiU ökat FoU-arbete. Endasten mindre del av de skatteintäkter som på detta sätt undandragits staten harkommit den tekniska utvecklingen till godo. Detta är fullt förklarligt medtanke på att stödet utformats som en skattelättnad som tillfaller företagetförst efter det att beslut om FoU-insatser har fattats. I det nuvarande statsfinansiella läget kan det enligt minmening inte anses motiverat att behåUa det särskilda forskningsavdragel.Effekten är alltför liten för all motivera den slora statsfinansiella kostnadsom uppkommer. NU1983/84:42 28 slopande av avdraget ligger också i linje med min tidigareredovisade strävan att bredda underlaget för företagsbeskattningen. Till dettakommer att systemet med forskningsavdrag är synnerligen komplicerat för bådeföretagen och taxeringsmyndigheterna. Min uppfattning är sammanfattningsvisatt det nuvarande FoU-avdraget skall upphöra alt gälla. Avdragsrätten börslopas fr. o. m. För att undvika retroaktivitet bör dockrätten till FoU-avdrag finnas kvar i fråga om beskattningsår som har påbörjatsföre ingången av . De medel som på grund av avdragsbortfallet tillförsstatskassan bör enligt min mening utnyttjas för att i andra former genomforskning främja industriell förnyelse. Enligt vad jag har erfarit är avsiktenalt propositioner om forskning samt. om industriell tillväxt och förnyelseskall föreläggas på nyåret. I det sammanhanget kommer särskildaåtgärder att föreslås för atl främja forsknings- och utvecklingsverksamhetenhos de mindre och medelstora företagen. Jag viU också nämna att en propositionom etl nationeUt mikroelektronikprogram redan har förelagts . (SkU 1983/84:14)tillstyrkte regeringens förslag, varvid de tre borgerliga partiernasföreträdare avgav en gemensam reservation. Uppgifter rörande omfattningen av de särskildaforskningsavdragen lämnas i revideradeinkomstberäkning , vilken fogas som bilaga tillkompletteringspropositionen (senast prop. 1983/84:150 bil. 1.3 s. 30).Uppgifterna baseras på en enkät tiU företagen. Avdragen uppgår enUgt dessauppgifter till följande belopp (milj. Av uppgifterna framgår att avdragenhar ökat kraftigt . Storföretagens andel av de totala avdragen, somtidigare var 85 ä , har minskat tiU . () har i enrapport, som ingavs till regeringen , granskat ett antalstatliga stöd i form av bidrag, lån och garantier till privata företag. Iförsta hand har stöd med arbetsmarknadspoli-tisk, regionalpolitisk,industripolitisk och beredskapspolitisk inriktning berörts. Det innebär ungefär30 stöd på tillsammans f. n. ca . Det totala antaletstatliga stöd är f. n. ca 100 till en årlig kostnad av 20 å 25 miljarderkronor. - Rapporten har remissbehandlats. NU1983/84:42 29 RRV;s granskningsrapport behandlarendast tiU viss del det statliga industristöd som redovisats i föregåendeavsnitt. Stöd som granskals är bl. a. industrigarantilån, branschstödet genomSIND, Industrifondens och de regionala utvecklingsfondernas långivning samlSTU:s stöd till FoU. Del icke-permanenta krisstödet och exportstödet omfattasinte av rapporten. Syftet med RRV:s granskning har varit att ta reda på hurslödgivande organ ser till att förverkliga statsmakternas mål för stöden.Granskningsarbe-tel har bedrivits i form av undersökningar av slöd till företagi fyra kommuner i olika delar av landet. Arbetet har inriktats på att se hurstödsystemet normalt fungerar snarare än på att kontrollera hur stöd harlämnats i enskilda fall. Granskningen har gett i korthet följande resultat.Stödgivande organ följer på del hela taget gällande bestämmelser, men oftasaknas det överblick över stödsystemet i dess helhet. Även om de granskadestöden i en del fall kan fungera bra och ha avsedda effekter har RRV hittatflera typexempel pä hur stöden misslyckats att nå sina syften. Följande femtypexempel anges: - Bidragen kan haden oavsedda effekten att hålla icke lönsamma företag vid liv, t. ex. när flerabidrag ges till samma företag. - Bidragenpåverkar ofta inte som meningen är företagens beteende - l.ex. nyrekrytering,utbildning, permitteringar - ulan dessa får pengar som en ren resursförstärkning. - Stödsystemet ärså krångligt och svåröverskådligt att småföretag ibland inle klarar av att sökastöd de kan vara berättigade till. - Företag fåribland förmånligt statligt investeringsstöd fast de lika gärna kunde ha fåttbanklån. - Investeringsstödenhar ibland lett till alltför snabb utbyggnad och expansion av förelag, somsedan inle har kunnat fullfölja satsningarna. RRV diskuterar flera vägar attförbällra det granskade stödsystemet för att sådana fel så långt möjligt skallkunna undvikas. Utgångspunkten för resonemangen är att företagsstöden i förstahand skall verka offensivt, dvs. bidra lill näringslivets omvandling ochtillväxt genom atl gå till företag som kan ha tillfälliga finansieringsproblemmen bedöms vara långsiktigt lönsamma och utvecklingsbara. RRV;s bedömningarsammanfattas i följande punkter: - RRV anser attbidrag till drift bör användas mycket restriktivt och att de därför böromprövas i den mån så inte redan skett. Denna ståndpunkt motiveras av attdriflbidrag som i varje enskilt fall oftast beslutas utan hänsyn tillföretagens lönsamhet riskerar att verka defensivt, inle offensivt. - Stöden tillinvesteringar och allmän resursförstärkning bör användas mer offensivt. De börkunna ges inte bara till fysiska invesleringar utan också tillföretagsutveckling, marknadsföring o. d. Stöden bör kunna skäras ned för altstimulera till bättre planering och prioritering av de statliga stöden så altfelsatsningar i görligaste mån undviks. RRV påpekar att bidrag f. n.. NU1983/84:42 30 oftast beviljas med maximalt tillåtna belopp, vilket kanleda lill misshushållning. Vidare föreslås stöden i princip ges i form av låneller garanti, inte som bidrag eller s. k. avskrivningslån. - Man bör överväga en enklareorganisation av stöden som erbjuder en bättre överblick av systemet och rationellare stödhanlering. Dessutom för RRV fram en rad mindregenomgripande rekommendationer och synpunkter, bl. a. att informationen omutbetalda stöd bör förbättras t. ex. genom att man för samtliga stöd ställersom villkor att de öppet anges i årsredovisningen för resp. förelag. De små och medelstora företagens finansiella situation Utredningen om de små ochmedelstora företagens finansiella situation (utredare: ambassadör ) har i sitt slutbetänkande (SOU 1983:59) Kreativ finansiering lagtfram ett antal förslag som syftar till alt skapa bättre förutsättningar försmåförelagens finansiering. Betänkandet har remissbehandlats. Beredningen av förslagenpågår i . Till grund för utredningens förslag ligger bl. a. detsynsättet att vad som krävs för att underlätta de små och medelstora företagensfinansiering i allmänhet endast är mindre justeringar i det alltmer komplexa regelsystemsom vuxit fram som en följd av den allmänna samhällsutvecklingen och som påolika sätt medfört hinder för utvecklingen av dessa förelag. En annanutgångspunkt är atl småförelagen inte bör ges sämre förutsättningar än störreföretag, som normalt har helt andra resurser för att överblicka och hanteraolika regelsystem. Vidare betonas vikten av atl det finns en mångfald olikafinansieringslösningar att tillgå för småföretagen med hänsyn till att derassituation och finansieringsbehov varierar starkt. ' Här ges en kortsammanfattning av utredningens förslag. Med dagens höga ränteläge harkostnaderna för lånefinansiering blivit betungande för många småföretag.Utredningen föreslår mol bakgrund härav bl. a. följande. - Flexiblareränte- och amorleringsvillkor införs som är bättre anpassade till förelagenskassaflöden. Till en del har detta redan skett genom atl regleringen avbankernas utlåningsränlor upphävts fr.o.m. . - Realräntelånmed låg nominell ränta införs. Lånen anknyts till prisutvecklingen för enråvara e. d. som företagel innehar. - Särskildasmåföretagsobligationer införs. Dessa kan vara antingen obligationer med lågskattefri ränta, obligationer som emitteras till underkurs med låg ränta ellerpremieobligationer. NU1983/84:42 31 - Företagen gesbättre möjligheter att säkra sig mot kursförluster på utlandslån, t. ex. genomett statsstött garantisystem. - De krav påformell säkerhet som ställs vid kreditprövningen lindras. Vid personlig borgenbör t. ex. företagarens borgensåtagande begränsas så att det står i rimligproportion till hans ekonomiska ställning. Ett gemensamt uttalande häromgjordes av bankerna och bankinspektionen (publicerat som nr 35 ibankinspektionens s.k. etikserie). Utredningen föreslår att uttalandet avregeringen delges de statliga kreditförmedlande organen i syfte att nå störreenhetlighet i bruket av personlig borgen. Enligt utredningen har socialavgifternablivit en allt tyngre finansiell belastning för småföretagen, bl. För varje sysselsatt skall närmare en halv extraårslön inbetalas i form av sådana avgifter. I fråga om återlån till nystartade företag föreslårutredningen ett av följande två alternativ. - Nedsättning avsocialavgifterna medges till , varefter uttagetsuccessivt höjs till under de fem följande åren. - De nystartadeföretagen ges möjlighet all i rörelsen disponera medel, "särskildaåterlån", motsvarande de tre första årens avgifter. Kostnaderna för att genomföraförslagen uppskattas till 2,1 resp. i kontinuerlig nivå. Vidare föreslås att de små och medelstora företagengenerellt sett ges bättre möjligheter lill återlån av tilläggspensionsavgifier.Detta föreslås ske genom att rätten till återlån höjs från f. n. till av det belopp som har betalats in. Enligt ulredningen ledergenerationsskiften ofta till en finansiell dränering av företagen genom krav påutlösen från delägare och genom betydande skatter. För att mildra effekternahärav föreslås bl. a. följande åtgärder. - Möjlighelernalill konvertering till olika slags aktier ökas i syfte atl underlätta förmeddelägare att kvarstå med riskkapital. - I fall dåutlösen av delägare erfordras ges kvarstående delägare bättre möjligheler alllåna ur förelaget genom att nuvarande låneförbudsregler mjukas upp. - Företaget gesmöjlighet att inom vissa ramar lösa in förelagets egna aktier. - Vissa smärrejusteringar i arvs- och gåvobeskattningen görs i avvaktan på kommande förslagfrån förelagsskattekommittén (B 1979:13), som har i uppdrag bl. a. att göra ensamlad översyn av kapitalbeskattningen i familjeförelag. NU1983/84:42 32 Utredningen för en diskussion kringden principiella utformningen av statens kreditstöd till små och medelstoraföretag. Därvid förordas en något ökad användning av skattefördelar ochtillskott av eget kapital som stödformer med en något restriktivareanvändning av lån och bidrag. I anslutning härtill föreslår utredningen, i syfte främstatt underiätta för kvinnor att bli egna företagare, att möjlighet öppnas för deregionala utvecklingsfonderna att mot avgift lämna garanti för nyföretagare förupplåning av startkapital. I samma syfte föreslås att på försök en utvecklingsfondges möjlighet atl med rådgivning bistå företagare även inom andra näringsgrenarän de som f. n. ingår i fondernas verksamhetsområde. Utredningen tar upp ett antalövriga frågor av betydelse för småföretagens finansiering. a. föreslås attmöjlighet införs för förelag atl till sina anställda utge optionsbevis med rättatt teckna aktier i företaget. De regionala utvecklingsfondernas företagsservice På regeringens uppdrag har statensindustriverk utrett frågan om utformningen av de framtidaföretagsserviceinsatserna vid de regionala utvecklingsfonderna. Arbetet harredovisats i rapporten (SIND PM 1983:15) Utvecklingsfondernasföretagsservice - förslag till inriktning. En kort sammanfattning av deviktigaste slutsatserna och förslagen i rapporten ges i det följande.