bet · G701KU8 · 1983-12-31 00:00:00 — I den frågan liksom i många andra kinkiga frågor som dyker upp isåväl fackliga som andra organisationer måste man ha en förtröstan till denrepresentativa demokratin. Vi väljer personer i ledningen, antingen det gällerpolitiska partier eller lokala fackliga organisationer, som vi vet kan hanteraäven känsliga frågor på ett seriöst sätt. Jag har inget skäl att tro att sådanahär frågor inte skulle hanteras på ett fullständigt tillfredsställande sätt ide lokala organisationerna. Det var bra att Hans Nyhage ställde frågan, om man varjeår måste anmäla reservafion. Det är en mycket vanlig missuppfattning idiskussionen. Den medlem som en gång har anmält reservation har gjort det förgott. Men jag kan tala om att det händer att personer som har anmältreservation återtar sina reservationer. Det faller på den enskildemedlemmen att bedöma, om han skall reservera sig då han är med iavdelningen eller om han vill ändra sitt ställningstagande. Vad gäller inflytandet behöver det kanske inte särskiltunderstrykas att man i egenskap av kollektivansluten medlem kan utöva sittinflytande och inta en ledande position i arbetarekommunen. Jag skulle snabbtkunna räkna upp ett tiotal orter där en förtroendeman i Metall också ärkommunalråd och har blivit det i kraft av sin verksamhet inom detsocialdemokratiska partiet. Vi har en liknande utveckling iKommunalarbetareförbundet, som har stått för nytillskottet av kollektivtanslutna medlemmar . Där har man utövat ett starkt inflytandelokalt som har lett till att många fackligt aktiva bekläder framträdande posteri det lokala politiska livet och kanske t. o. m. i det här huset. Jag tror att jag har redan i mitt första inlägg svarat påfrågan om hur vi ser på beslut, så jag behöver inte utveckla detytterligare. Möjligen vill jag göra det tillägget, att jag ser de treborgerliga partiernas agerande i den här frågan lika mycket som en politiskaktion - riktad mot det socialdemokratiska partiet och det samarbete vi har medfackföreningsrörelsen - som jag ser det såsom ett handlande i en principfråga.Del ändrar inte milt principiella uttalande från det första inlägget men kanmöjligen förstärka min grundåskådning. : Vi hörde om den fackliga avdelningen iÖstergötland som har beslutat att inte vara kollekfivansluten längre. Hurdantär läget totalt sett? Är det bara så att man begär utträde, eller är del någrasom kommer till som kollektivanslutna avdelningar över landet? : Det är en svår fråga atl besvara direkt. Vihar ännu inte sammanställt uppgifterna om det totala antalet medlemmar för1982. Vi vet att ett antal avdelningar - Metall i och en avdelning i KU1983/84:8 30 - har lämnatkollektivanslutningen, men sedan har det tillkommit ett antal avdelningar. Jagvågar inte på rak arm svara på om det blev ett plus eller ett minus ,men det har antytts i massmediadiskussionen att det skulle vara något av ettras för kollektivanslutningen. Det framgår av medlemsredovisningen att sä ickeär fallet. : Vi har hört att en tredjedel av medlemmarnai det socialdemokratiska partiet inte är kollektivanslutna utan har gått tillpartiet och bett att få bli medlemmar. Vad händer med medlemskapet om en sådanmedlem tillhör en fackförening som plötsligt bestämmer sig för attkollektiv-ansluta sina medlemmar? Har ni någon som helst uppfattning om hur vanligt det äratt man använder sig av reservationsrätten? Jag begär inte exakta siffror menen uppfattning om hur vanligt eller ovanligt det är. Hur går det till när en individuellt ansluten medlem isocialdemokratiska partiet vill lämna partiet? En renthistorisk fråga: när började kollektivanslutningen? : Du sade i början att trakasserier motsådana som reserverar sig bara förekommer i ytterst enstaka fall. Är dupersonligen helt övertygad om att det bara är i ytterst enstaka fall? Tror du det finns någon risk för att sådana som skullevilja lämna en reservation inte gör det av rädsla för trakasserier? : lämnade en upplysning, attden som en gång har reserverat sig inte behöver göra det i fortsättningen. Detligger då kvar på fackföreningsexpeditionen ett dokument somgör detta klart. Vad händer om den personen byter arbetsplats? Följer det dåmed en lapp som gör klart för den mottagande nya avdelningen att vederbörandeär en kronisk reservant? : är förhindrat attsammanträda efter . Därför kan inte få påsig för att svara. : frågade vad som händer om enmedlem som är individuellt ansluten och tillhör en fackförbundsavdelningplötsligt blir kollektivt ansluten. Sannolikt stryker man det enskildamedlemskapet, eftersom vederbörande blir kollektivt ansluten. Men vi har falldär medlemmar begärt att få behålla sitt enskilda medlemskap i den förening detillhör och att de därför reserverar sig mot kollektivanslutningen. Dåbibehåller man sitt medlemskap i den organisation som man ursprungligentillhört. Detta exempel visar att det inte bara är av politiska skäl man reserverarsig, utan det kan vara exempelvis av geografiska skäl. Hur ofta det händer att någon reserverar sig har vi ingastatistiska uppgifter om, men det är en ganska liten andel. Det förekommerlokala variationer som kan vara ganska kraftiga. KU1983/84:8 31 Jag undrar om jag uppfattade dentredje frågan rätt: hur går det till all lämna del socialdemokratiska partiet? : Det finns exempel på att man varit tvungenatt bli folkpartist först. : Man kan lämna partiet antingen därför att manbegär utträde eller på grund av bristande betalning. Jag känner bara till ettfall där någon har provocerat fram en uteslutning och det gäller det fall KarinAhrland nämner. När började kollektivanslutningen? Om jag inte missminnermig fattade 1899 ett beslut om obligatorisk anslutning. Deltabeslut upphävdes 1903 och gjordes om till en rekommendation till de lokalaorganisationerna. frågade om trakasserier. Jag kännerinte till något exempel, men skulle vi märka att en medlem blir trakasserad,har vi den uppfattningen att det skall beivras. En medlem får icke trakasserasav detta skäl. Hur går det med reservationsrätten om man byter arbete?Det kan inträffa olika saker. Byter man arbete inom samma avdelnings område,händer ingenting. Byter man bransch eller bostadsort, blir del helt och hålletberoende på hur det är på den nya arbetsplatsen. Flyttar man från ett områdemed en lokalt ansluten Metallavdelning till ett område där det icke förekommerkollektivanslutning, upphör medlemskapet. : Jag lackar partisekreteraren för att hansvarat på våra frågor. Bilaga 2 Lagförslag till reservation 1 Lag omändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs i fråga om regeringsformen dels att 5kap. 5 och 7 8§ skall upphöra att gälla, dels all 1 kap. 3 och 5 §§,5 kap. 2-4 och 6 88 skall hanedan angivna lydelse: 1 kap. 38 Regeringsformen. successions- Regeringsformen och iryckfri- ordningen och tryckfrihetsförord- hetsförordningen är rikets grund- ningen är rikets grundlagar. Konungen eller drottning, som enligt successionsordningeninnehar tron, är rikets statschef. Vad i denna regeringsform är stadgat om konungen skall,om drottningen är statschef, gälla henne. talman är rikets statschef. Som statschef får endast den tjänstgöra som är svenskmedborgare och har fyllt . Han får icke vara statsrådeller utöva uppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. Statschefen skall samråda med statsministern, innan hanreser utrikes. Som statschef får endast den tjänstgöra som är svenskmedborgare. Hon eller han får icke vara statsråd. Statschefen skall samråda med statsministern, innan honeller han reser utrikes. Är konungen av sjukdom, utrikesresa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligtgällande tronföljd medlem av konungahuset, som ej är hindrad, för att såsomtillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Är talman av sjukdom,utrikes resa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter somstatschef, inträder den av vice talmän, som är närmast i rang och ejär förhindrad, för att såsom tillförordnad statschef fu]\göra statschefensuppgifter. Avlider talman fullgö-res siatschefsfunklionen av den av vice talmän som är närmast i rang och ej är förhindrad, titt dess nyval av talman företagils. Utslocknar konungahuset, utser enriksföreståndare att fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. Riksdagenutser en vice riksföreståndare. Delsamma gäller, om konungen dör eller avgår ochtronföljaren ännu ej har fyllt . Har konungen utan avbrott varitförhindrad att fullgöra sina uppgifter eller underlåtit au fullgöra dem skallregeringen anmäla det till . bestämmer om konungen skallanses ha avgått. kan utse någon all efterregeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när ingenmed behörighet enligt 3 och 4§§ kan tjänstgöra. Talmannen, eller, vid förfall för honom, vice talmantjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, näringen annan behörig kan tjänstgöra. Om talman och vicetalmän är förhindrade atl tjänstgöra skall, så länge hindret består, somtillförordnad statschef tjänstgöra den av ledamöter som längst tidhar varit ledamot av . Konungen kan ej åtalas för sinagärningar. Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som statschef. Ändringarna i regeringsformen träder i kraft den 1 januari1986. Lag om upphävande av successionsordningen Härigenom föreskrivs attsuccessionsordningen skall upphöra att gälla vid utgången av .