bet · G701AU24 · 1983-12-31 00:00:00 — De får inte heller gä över till heltid om de under arbetet i ungdomslagkommer att uppfylla medlemsvillkoret, ty med nuvarande regler är detförhållandena vid anvisningstillfället som gäller. Detta har de berördaungdomarna upplevt som orättvist, och arbetsmarknadsministern anser att lagensutformning på denna punkt inte är tillfredsställande. Därför föreslås ipropositionen att den aktuella bestämmelsen i lagens 7§ skall ändras, så attarbetstiden i de fall det här gäller får utökas till heltid när ungdomarnaunder arbetet i ungdomslag har kommit att uppfylla medlemsvillkoret. Däremotskall liksom arbetsvillkoret vara uppfyllt innan anvisning sker tillarbete i ungdomslag. Utskottet tillstyrker för sin del regeringens förslag.Till förslagets formella behandling i hemställan återkommer utskottet i detföljande. Verksamheten med ungdomslag avser i princip offentligaarbetsgivare, dvs. staten, landstingen och kommunerna m.fl. Vid behandlingen avregeringens lagförslag beslöts att med nämnda arbetsgivareskulle jämställas kommunala och landstingskommunala företag, vilket skrevs in ilagen (2 S). Dessutom vidgades pä förslag av utskottet kretsen av arbetsgivareytterligare på så sätt, att kommunerna skulle kunna låta ungdomar utföraavgränsade arbetsuppgifter hos enskilda arbetsgivare. AU1983/84:24 23 och skogsvårdsstyrelserna medgavs att låta ungdomar utföraarbete åt enskilda arbetsgivare inom skogsbruket. Denna ytterligare vidgning av kretsen av arbetsgivareframgår inte av själva lagtexten. I motion 2947 av m. fl. (m, c,fp) föreslås därför ett förtydligande tillägg härom till lagens 2 §. Utskottetkan ansluta sig till motionärernas uppfattning. Lagen avser enligt sin rubrikarbete hos offentliga arbetsgivare. De möjligheter som i samband med ärendetsbehandling öppnades att utnyttja platser även hos enskilda arbetsgivarebör framgå av själva lagen och inte enbart av dess förarbeten, dvs. betänkandetAU 1983/84: 12 (s. 11-12). samt av den statsbidragsförordning som regeringenutfärdat. Det lagstiftningsärende som initierats genom regeringensförslag erbjuder ett lämpligt tillfälle att göra en ytterligare lagändring avdet slag motionärerna föreslår. I anslutning härtill vill utskottet erinra omatt det vid tillkomsten av verksamheten har betonats av statsmakterna att placeringi ungdomslag är att se som en sista utväg när varken ungdomarna själva ellerarbetsförmedlingen kunnat skaffa ett annat arbete och lämplig utbildning inteheller kan erbjudas. Mot den bakgrunden är den allmänna utgångspunkten attdenna form av sysselsättning på bästa möjliga sätt skall tillgodose ungdomarnasbehov av arbetslivseriarenhet. Det är i det syftet som kretsen av arbetsgivareoch arbetsplatser har vidgats. Man har därvid tagit hänsyn till att det i endel fall kan bli svårt för kommunerna att få fram tillräckligt med platser iden egna verksamheten. Vidare har i den tidigare riksdagsbehandlingenframhållits från alla partiers sida att det är angeläget att ta stor hänsyntill ungdomarnas egna intressen och önskemål vid valet av arbetsuppgifter.Arbete i ungdomslag bör alltså kunna utnyttjas för att ge ungdomarna praktikför en viss utbildning men skall också kunna ge möjlighet för de unga att prövasina förutsättningar i yrken eller branscher som de är intresserade av.' Föratt kunna tillgodose sädana skiftande praktikbehov är det av värde att kunna tai anspråk en mångfald olika typer av arbetsplatser. Äv de nu angivna skälen har utskottet ansett att man iverksamheten med ungdomslag bör utnyttja även platser hos enskildaarbetsgivare. Bakom denna vidgning av ungdomslagens verksamhetsområde liggeralltså omtanken om ungdomarna och de berättigade krav de kan ställa på arbetsuppgiftersom passar deras intresse- och yrkesinriktning. Denna allmänna förutsättningför hela verksamheten måste fillämpas strikt. Om så inte sker kan nämligenverksamheten komma att ses som ett sätt att tillhandagå arbetsgivare,offentliga och privata, med billig arbetskraft. Mot bakgrund av det anförda har utskottet medtillfredsställelse tagit del av AMS rekommendation för placering av ungdomar ienskilda sektorn. Rekommendationen utfärdades efter samråd medSvenska kommunförbundet och de berörda arbetstagarorganisationerna. Följandetvå kriterier anges som vägledande vid prövningen av möjligheterna tillplacering i enskilda sektorn: AU 1983/84:24 24 En enskild ungdoms intressenoch tidigare erfarenheter kan göra uppgifter som finns i enskilda sektorn tillett lämpligare alternativ för den unge i ungdomslag. I såväl lagensom arbetsmarknadsutskottets betänkande samt i uttalanden av det ansvarigastatsrådet har klart framhållits att det är angeläget att ta stor hänsyn tillungdomars egna intressen och önskemål vid val av arbetsuppgifter. Det förstakriteriet för att utnyttja enskilda sektorn är därför ungdomars eget behov avatt skaffa sig speciella arbetslivserfarenheter. Det kan gälla uppgifter somligger i linje med en avslutad utbildning, en handikappad med begränsademöjligheter att klara olika arbeten m. m. En kommun kan ha svårigheteratt ta fram lämpliga arbetsuppgifter. motion 2947 föreslagna nya lagtexten är utom på en punkt likalydande medmotsvarande text i den statsbidragsförordning regeringen har utfärdat.Avvikelsen består däri att motionärerna har slopat inledningsorden iförordningstexten, nämligen "På anvisning av länsarbetsnämnden De anför attföreskriften om anvisning från länsarbetsnämnden strider mot de uttalandenom förenklad handläggning som gjorts av . De pekar vidare på attenskilda arbetsförmedlare kan placera ungdomar i ungdomslag hos de offentligaarbetsgivarna. På samma sätt bör ungdomarna kunna placeras hos enskildaarbetsgivare. Med hänvisning till dessa synpunkter föreslår motionärerna attriksdagen skall uttala att handläggningsordningen skall vara lika oavsett hosvilka arbetsgivare ungdomarna placeras. Detbör först erinras om att en anvisning till enskild arbetsgivare kompliceras avatt det är kommunen och infe den enskilde arbetsgivaren som hararbetsgivaransvaret för ungdomarna men också av att i sådanaplaceringsfall har förutsatt en särskild prövning. Genom denna prövning skallförst fastställas att det gäller avgränsade arbetsuppgifter, att dessa ärlämpliga för ungdomarna i ungdomslag, att arbetsuppgifterna inte kommer attutföras utan ungdomslagens medverkan samt att andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inte är lämpligare. Beträffandeordningen för denna prövning uttalade utskottet i betänkandet AU 1983/84: 12(s. 11) att "samma ordning bör tillämpas för handläggningen som gällerför enskilda beredskapsarbeten". Till detta fogade utskottet en erinranom att utskottet i betänkandet ÄU 1983/84:8 uttalat att del är angeläget med ensnabbare och smidigare handläggning av anvisningarna av arbetssökande tillenskilda beredskapsarbeten. gjorde dessa uttalanden handlades anvisningarna tillenskilda beredskapsarbeten av länsarbetsnämnderna. Därefter har -efter en avregeringen gjord ändring i arbetsmarknadskungörelsen -handläggningen flyttats ned till arbetsförmedlingen. Handläggningsfråganhar senast behandlats av utskottet i betänkandet AU 1983/84:21 (s. 49-50).Utskottet fann det rimligt att man i verksamhetens inledningsskede förlagtprövningen till länsarbetsnämnderna men an- AU1983/84:24 25 såg att det nu förelåg "förutsättningar för attsnabbt decentralisera beslutanderätten i dessa frågor tillarbetsförmedlingen". De uttalanden som utskottet gjorde om bl. a.handläggningsfrågan godkändes på utskottets begäran av . Detta innebäratt har redovisat sin inställning i handläggningsfrågan. har alltså förutskickat att placeringarna hosenskilda arbetsgivare skall föregås av en arbetsmarknadsmässig prövning omförutsättningar föreligger att ta enskilda arbetsplatser i anspråk. Detta är,som tidigare betonats av utskottet, en prövning som måste ske inomarbetsmarknadsverket. Vidare har uttalat sig för att handläggningenbör flyttas till arbetsförmedlingen. Slutsatsen härav blir att det i denaktuella paragrafen bör uttryckligen anges att placeringarna hos enskildaarbetsgivare sker efter medgivande av arbetsförmedlingen. I vilken ordning ärendena skall handläggas inomarbetsförmedlingen bör liksom i andra fall överlåtas på arbetsmarknadsverketatt avgöra med beaktande av de bestämda uttalanden som gjorts från riksdagenssida om att den arbetsmarknadsmässiga prövningen skall präglas av snabbhet ochsmidighet. Sammanfattningsvis föreslår utskottet med anledning av propositionenoch motion 2947 att lagförslaget i propositionen byggs ut så att lagförslagetäven omfattar ändring av 2 § på sätt ovan diskuterats. Utskottets utbyggdalagförslag redovisas i sin helhet i hemställan. I detta har utskottet gjortsmärre redakfionella ändringar i ingressen och i ikraftträdandebestämmelsen ipropositionens lagförslag som följd av tillägget av 2 §. Stöd till särskilda ungdomsprojekt Av innevarande budgetårs anslagMedel för åtgärder att främja rekrytering till industrin m. m. har använts ettbelopp av 11 milj. kr. för särskilda ungdomsprojekt. Medlen har fördelats avregeringens barn- och ungdomsdelegation med biträde av AMS. Regeringen bedömer det som önskvärt att kunna ge bidragtill nya projekt även under nästa budgetår. För ändamålet bör anvisas 7 milj.kr. genom att den nya anslagsposten Försöksverksamhet med sysselsättningsskapandeåtgärder under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder räknas upp med detangivna beloppet. Bidragsverksamheten har till syfte att stödja dels kommunalaungdomsprojekt, dels idéer och uppslag från ungdomarna själva för att lösasysselsättningsproblemen. a. är det fråga om stöd till olika former av ungdomsföretagande.Utskottet delar regeringens mening att det bör finnas möjlighet att ge fortsattstöd till denna typ av insatser. Det belopp regeringen föreslår, 7 milj. kr.,är lämpligt avvägt. Beloppet bör alltså inkluderas i det ytteriigare anslagtill Sysselsättningsskapande ägärder under nästa budgetår som utskottetföreslår i den följande framställningen. AU 1983/84:24 26 Ungdomsarbeteför ungdomar i åldern 2024 år Såsom nämnts i det föregående avsnittet omungdomsåtgärdernas allmänna inriktning har skolan och kommunerna numeraansvaret för sysselsättning åt ungdomar i åldern . Olikautbildningsinsatser kompletteras av de s. k. ungdomsplatserna förarbetslivspraktik. När det gäller ungdomar i åldern har tillkommit den berörda verksamheten med arbete iungdomslag. Ivissa kommuner har man tagit initiativ till en motsvarande verksamhet för ävenäldre ungdomar, och i propositionen läggs fram förslag till riktlinjer för entvåårig försöksverksamhet med ungdomsarbete i kommun för ungdomar i åldern20-24 år. Verksamheten avses börja och skall ha formen avvärvning av kommunala beredskapsarbeten och utbildning. Det är kommunens sakatt ta fram arbets- och utbildningsplatser. Statsbidrag skall utgå enligt deprinciper för bidrag till beredskapsarbete i kombination med utbildning somfastställdes (prop. 1983/ 84: 26 bilaga I s. 15-16, AU 8 s. 25). AlfWennerfors m.fl. (m) yrkar i motion 2954 avslag på regeringens förslag tHlriktHnjer för ungdomsarbete i . Försökmed värvning av utbildning och arbete är i sig inte någon ny företeelse. Vadsom skiljer den nu föreslagna s. k. Örebromodellen från tidigare försök är attden kommer att omfatta aHa ungdomar i åldern som inte i annan form kanerbjudas arbete eller utbildning. Med arbete menas här reguljär anställning medeller utan rekryteringsstöd och enskilt beredskapsarbete. I motsats tillmotionärerna anser utskottet att man bör pröva projekt av det angivna slaget.Även för ungdomar i den ålder det här -gäller kan det vara nödvändigt att görasärskilda insatser för att de skall få behövlig arbetslivserfarenhet och föratt underlätta för dem att komma till insikt om yrkesval, utbildningsbehov m.m.Det synes också lämpligt att förlägga försöken till kommun som lång tidplanerat för verksamheten. En försöksverksamhet med den föreslagnainriktningen bör således komma till stånd, och motionens avslagsyrkandeavstyrks således. övriga motionerna riktas inte någon invändning mot verksamheten som sådaneller mot valet av som försöksort. Däremot förordas i vänsterpartietkommunisternas motion 2957 att fler kominuner än skall omfattas avförsöken med ungdomsarbete. Vidare föreslås i motion 2935 av MargaretaHemmingsson m.fl. (s) en försöksverksamhet med arbetslivspraktik i Västeråskommun. Motionärerna hänvisar till att har lång erfarenhet avberedskaps- och ungdomsarbetslöshetsfrågorna och en väl fungerandeorganisation för att handlägga sådana frågor. och är två ungefärlika stora kommuner men med olika organisation och industriell struktur. Enförsöksverksamhet i båda kommunerna skulle enligt motionärerna ge möjlighetatt jämföra arbetslivspraktiken och dess värde på olika typer avarbetsmarknad. AU 1983/84:24 27 Försöksverksamheten i beräknas ipropositionen kosta 42 milj. kr. Det är alltså fråga om en försöksverksamhet avbetydande omfattning, och det förefaller rimligt att räkna med att den kommeratt ge ett gott underlag för att bedöma de resultat som kan nås med de aktuellainsatserna för ungdomar i den åldersgrupp som det här gäller. Därför ärutskottet inte berett att tillstyrka att försöksverksamheten får en bredareomfattning än regeringen har föreslagit, utan motionerna avstyrks. Det kantilläggas att och andra kommuner är oförhindrade att bedriva enlikartad verksamhet men det får då ske inom ramen för de principer somriksdagen godkände för värvning av beredskapsarbeten och utbildning. Folkpartietansluter sig i motion 2956 fill förslaget om försöksverksamhet i menanser att det bör eftersträvas att ungdomarna placeras även hos enskHdaarbetsgivare. Liknande synpunkter anförs i motion 2941, dockutan särskilt yrkande. Arbetsdelenav ungdomsarbetet i kommer att utgöras av kommunala beredskapsarbeten.I propositionen förutskickas att ungdomarna skall kunna utföra arbetsuppgifteräven hos de statliga myndigheter som finns i kommunen. Ungdomarna skall isädana fall fortfarande ha kommunen som arbetsgivare. Placeringen hos stafiigamyndigheter innebär ett visst avsteg från de antagna principerna förvärvning av beredskapsarbete och utbildning. Dessa innebär nämligen attvärvningen skall innefatta enbart kommunala beredskapsarbeten. Utskottet anseratt denna vidgning av verksamhetsområdet till annan offentlig arbetsgivare börgodtas i den förevarande försöksverksamheten. Bland tänkbara arbetsplatser somhärigenom skulle tillkomma märks SJ:s och verkstäder i Örebro.Därmed skulle även arbetsuppgifter i industriliknande verksamhet kunnaerbjudas. Vadnu sagts torde ligga i linje med motionens syfte att bredda utbudet avpraktikmöjligheter för ungdomarna. I övrigt är utskottet inte berett attmedverka till en ytterligare vidgning av kretsen av arbetsplatser, däriblandhos enskilda arbetsgivare. Det bör understrykas att när det gäller de enskildaarbetsgivarna kan anställning av ungdomarna, om så behövs, främjas antingen medrekryteringsstöd eller genom anvisning av enskilt beredskapsarbete. Vad somanförts leder till att utskottet inte kan biträda yrkandet i folkpartimotionen. övrigt anförts i propositionen om försöksverksamheten i lämnas avutskottet utan erinran. Från anslaget bestrids utgifterna för främstarbetsförmedlingen och flyttningsbidragen. AMShar beslutat om riktlinjer för en förbättring avarbetsförmedlingens service till de arbetssökande och arbetsgivarna, det AU1983/84:24 28 s. k. serviceprogrammet. Programmet innebär att resurserså långt det är möjligt skall omfördelas till direkt förmedlingsservice. a. beslutsbefogenheter delegeras samt administration och regelsystemförenklas. För att få ett snabbt genomslag av serviceprogrammet föreslårregeringen att ett engångsbelopp för nästa budgetär av 10 milj. kr. anvisas föratt höja servicenivån inom arbetsmarknadsverket. Åtgärder som kan komma i frågaär bl. a. teknisk utrustning för ADB-utveckling, gruppinformation tillarbetssökande, förbättrad information om lediga platser och förstärkning avpersonal på länsarbetsnämnder och hos kursstyrelser för att möta behov avförändringar av kursutbudet inom arbetsmarknadsutbildningen. m.fl. (m) avvisar förslaget i motion 2954.I motionen framhålls att det visserligen är positivt att arbetsförmedlingenutnyttjar ny teknik och nya metoder men att detta bör kunna ske inom ramen förtillgängliga resurser. Utskottet ser positivt på de åtgärder som vidtas inomarbetsmarknadsverket för att förbättra arbetsförmedlingens service gentemotbåde de arbetssökande och arbetsgivarna. Mot bakgrund härav är det viktigt attAMS erhåller de resurser som regeringen föreslagit för att det s. k. serviceprogrammetskall kunna genomföras så snabbt som möjligt. Utskottet tillstyrker av detskälet regeringens förslag om att 10 milj. kr. anvisas för ändamålet. Detanförda innebär att motion 2954 avstyrks i motsvarande del. har tidigare beslutat om ytterligare lönemedeltill arbetsmarknadsverket för nästa budgetår om 22.7 milj. kr. för främstpersonal till arbetsförmedlingar. Äv beloppet avsåg 4 milj. kr. tillfälligaförstärkningar inom arbetsförmedlingen för insatser i krisdrabbade branscheroch regioner. Arbetsmarknadsministern anmäler i propositionen att hon avseratt föreslå regeringen att 1 milj. kr. av nämnda belopp skall användas förprojektanställning av byggnadsarbetare som skall ha till uppgift att påverkaandra byggnadsarbetare i synnerhet de långtidsarbetslösa till ökad rörlighetinom och utom byggsektorn. I motion 2954 av m. fl. (m) avvisasförslaget med motivering att sådana sociala aktiviteter som föreslås i förstahand bör ordnas på frivillig bas, och i den mån verksamheten över huvud tagetskall få offentliga anslag bör detta ske med kommunala medel. Utskottet, som utgår ifrån att det i första hand ärarbetslösa byggnadsarbetare som erbjuds ifrågavarande projektanställning,tillstyrker förslaget. Det anförda innebär att motion 2954 i aktuell delavstyrks. Innan utskottet övergår till att redovisa de av regeringenföreslagna höjningarna av flyttningsbidragen och en utbyggnad avbidragssystemet skall utskottet behandla två motioner angående översyn avbestämmelserna om flyttningshidrag. m.fl. (m) ifrågasätter imotion 2954 det nuvarande flyttningsbidragssystemets faktiska effekter på röriig- AU 1983/84:24 29 heten.1 motionen hemställs att regeringen skall göra en utvärdering av stödetsbetydelse i det avseendet. Vidare konstateras i partimotion 2956att utnyttjandet av flyttningsbidragen ibland strider mot syftet med dem ochanför som exempel att det inte är ovanligt att studerande ungdomar strax innanstudierna skall avslutas anmäler sig som arbetslösa på studieorten och sedanfår flyttningsbidrag när de får ett arbete på annan ort. anser attflyttningsbidragen inte bör utnyttjas på detta sätt varför bidragsreglerna börses över. Utskottetkonstaterar först att förutsättningen för att en studerande som ärnytillträdande på arbetsmarknaden och som i anslutning till avslutad utbildningskall kunna få flyttningsstöd är att vederbörande, förutom att vara arbetslösoch söka arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen, inte har kunnat fåarbete vare sig i hemorten eller i utbildningsorten. Förmedlingen påutbildningsorten måste därför ha kontakt med förmedlingen på den sökandeshemort innan ett eventuellt flyttningsbidrag kan utgå. Detta innebär ipraktiken att vederbörande prövas i minst samma omfattning som om han eller honbott kvar på hemorten. Mot bakgrund härav bör motion 2956 i aktuell del inteföranleda någon åtgärd. Närdet sedan gäller yrkandet i motion 2954 om utvärdering av flytt-ningsstödelsfaktiska effekter på rörligheten vill utskottet framhålla att syftet medflyttningsbidragen inte är att stimulera till ökad rörlighet utan främst attgöra det möjligt för den som är arbetslös i en region och flyttar till en annandel av landet för att erhålla ett arbete att kunna göra detta utan alltförstora ekonomiska uppoffringar. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion2954 i aktuell del. 1fråga om flyttningsbidragets storlek föreslär regeringen att startlijälpen förflerpersonshushåll inom flyttningsbidragssystemet höjs från . För enpersonshushåll föreslås ingen höjning. Vidare föreslår regeringenatt för s. k. nyckelpersoner, alltså personer med kvalificerad yrkesutbildningoch som flyttar till ett företag på en ort inom stödområdet som avses iförordningen (1982:677) om regionalpolitiskt stöd skall få en med 5000 kr.förhöjd starthjälp. Totalt beräknar regeringen kostnaderna för ifrågavarandebidrag till 127 milj. kr. KarinSöder m.fl. (c) avvisar i partimotion 2941 båda dessa förslag som enligtcenterpartiet syftar till att öka den geografiska röriigheten. En effektivpolitik måste i stället vara inriktad på att ta till vara produktionsförutsättningarnai alla delar av landet och skapa jobb i orter och regioner där arbetslöshetenär som störst. kan enligt motionen aldrig acceptera en återgångtill den flyttningspolitik som regeringen förespråkar. Denna politik löser ingaproblem utan skapar bara nya i form av familjesplittring och rotlöshet. Vidarepåpekas i motionen att koncentrationen till storstadsområdena genom förslagetriskerar att ta ny fart. När det sedan gäller de s. k. nyckelpersonerna anförsi motionen att ett företag som rekryterar sådana personer självfallet också börvara berett att betala flyttningskostnaderna. AU 1983/84:24 30 Som utskottet har framhållit i det föregående ärsyftet med flyttningsbidragen inte att stimulera till ökad rörlighet utan attge en skälig ersättning vid flyttningar som sker av arbetsmarknadsskäl.Utskottet vill här hänvisa till en undersökning som gjorts inom AMS angåendeflyttningsbidragens storlek jämfört med . AMS har därvid utgåttfrån en tvåbarns-familj som flyttar till stödområdet och som erhållerflyttningsbidrag. Värdet av bidraget är beräknat efter skatt. Det visar sig dåatt om man räknar upp de olika bidrag som kunde utgå är 1969 för ifrågavarandefamilj till dagens penningvärde så skulle det innebära . Det kanjämföras med den starthjälp om . som utgår för ett flerpersonshushåll . Detta innebär att det reala värdet av flyttningsbidragen sjunkit sedanslutet av , och regeringens förslag innebär i stort sett ettåterställande till dåvarande nivå. De bidrag som utgår med faktisk kostnad somt. ex. bohagstransport har inte beaktats i undersökningen. Utskottet vill ocksåframhålla att i relation till den totala befolkningsomflyttningen i landet såär det en mycket liten del som får flyttningsbidrag. Variationerna i antalflyttande med bidrag synes också mera bero på konjunkturväxlingarän på förändringar i bidragets storlek (se utskottets redovisning i AU1982/83:21). När det sedan gäller det särskilda stödet som föreslås utgå tHl s.k. nyckelpersoner anser utskottet att i det fallet kan det vara motiverat medett något högre bidrag på sätt föreslås i propositionen. Flyttningen kan hastor regionalpolitisk betydelse genom att den kan vara en förutsättning för attett företag kan bedriva en viss verksamhet vilket i sin tur kan ge arbetslösapå orten möjlighet att få ett arbete. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker motion 2941 i denna del. Närflerpersonshushåll planerar att flytta uppstår ofta svårigheter för denmedflyttande att få arbete på den nya orten vilket blir ett hinder förflyttningen. Mot bakgrund härav har regeringen föreslagit en försöksverksamhetunder nästa budgetår med ett nytt bidrag till arbetsgivare för anställning avmedfiyttande. Bidraget föreslås utgå av lönekostnaden , dock högst med . för en sexmånaders-period. Regeringen anseratt det i enstaka fall kan vara motiverat att fastställa ersättningen på annatsätt och att de närmare villkoren i så fall får regleras efter förhandlingarmellan arbetsmarknadsverket och arbetsgivaren i varje enskilt fall. Regeringenberäknar kostnaden för detta bidrag till 25 milj. kr. AlfWennerfors m. fl. (m) avvisar förslaget i motion 2954 och menar att detsnedvrider konkurrensen på de lokala arbetsmarknaderna och missgynnar den somredan bor på orten.