bet · G701FöU20 · 1983-12-31 00:00:00 — om det militära försvarets fortsatta utveckling, m. m.(prop. 1983/84:100 bil. 6 och 1983/84:112) I betänkandet behandlas förslag somregeringen (försvarsdepartementet) efter föredragning av försvarsministern,statsrådet har förelagt i proposition 1983/84:100bilaga 6, i det följande kallad budgetpropositionen, samt i proposition1983/84:112. 1 betänkandet behandlas också 59 motionsyrkanden, varavnågi hänför sig till motioner som väcktes under föregående . Övriga motionerär väckta antingen under den allmänna motionstiden eller senastden med anledning av proposition 1983/84:112 om det militära försvaretsfortsatta utveckling, m. m. En sammanställning av alla motionsyrkanden finns ibilaga 1. Där framgår var i betänkandet de olika yrkandena behandlas. Betänkandet gäller i huvudsakplanering och anslag för det militära försvaret. Genom budgetpropositionen har på vanligt sättfått ta del av en redogörelse och vissa synpunkter angående säkerhets- ochförsvarspolitiken. Utskottet anser att bör lämna utan erinran vadförsvarsministern har anfört. Beträffande det militära försvarets fortsatta utvecklingtillstyrker utskottet enhälligt att planeringen för krigsorganisationenåterförs till i huvudsak den ambition som framgår av försvarsbeslut medden inriktning som gav detta beslut . Ambitionen höjs alltså iförhållande till överbefälhavarens programplan, som gjordes enligt deekonomiska förutsättningarna . Detta förutsätter ettmedelstillskott för budgetåren 1984/85-1986/87 om 1 800 milj. kr. (pris-, löne-och växelkursläget ). I fråga om krigsorganisationens utvecklingoch medelstillskott finns redan till grund för propositionen en överenskommelsemellan de partier som är företrädda i försvarsutskottet. Utskottetsställningstagande innebär bl. a. att tre jaktdivisioner J 35 Draken kanbehållas in och att utbåtsskyddet förbättras. När det gäller försvarsmaktens fredsorganisationtillstyrker utskottet att utbildningen minskar vid militärkommandomed (MKV/KA 4) i och att Nya varvetavvecklas. Utskottet anser dock enhälligt att verksamheten vid MKV/KA4 bör inriktas mot att de värnpliktiga som skall ingå i krigsförband påvästkusten 1 1983/84. FöU1983/84:20 2 1 fråga om arméflygskolan i förordarutskottet en flyttning till Malmen i . Utskottet har inte något att erinra med anledning av vadregeringen har redovisat om , vissa beredskapsfrågor och vissafrågor rörande försvarsindustrin. Beträffande ekonomiska resurser för det militära försvarettillstyrker utskottet att 600 milj. kr. tillförs varje budgetår under de trebudgetåren 1984/85-1986/87. Detta tillskott till den gällande ekonomiska planeringsramenär beräknat i pris-, löne- och växelkursläget . För samma periodtillstyrker utskottet att priskompensationssystemet tar hänsyn tillväxelkursförändringar efter februari 1983.1 denna del finns följandeanmärkning i partiöverenskommelsen: Denna kompletterande prisregleringberäknas, med hänsyn till gällande förutsättningar, till ca 400 milj.kr. Det sammanlagda tillskottet motsvarardärför totalt ca 2 200 milj. kr. Utskottet biträder regeringensförslag i alla anslagsfrågor som behandlas i betänkandet. Under olika punkter i betänkandet förekommer beträffandevissa delfrågor motionsyrkanden som utskottet föreslår att avslå.Reservationer och särskilda yttranden redovisas i innehållsförteckningen. 1 Säkerhets- och försvarspolitiken Regeringen har ibudgetpropositionen (s. 11 14) berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om säkerhets- och försvarspolitiken. Enligt föredragande statsrådet hartendensen till fördjupad spänning mellan supermakterna fortsatt att prägla desäkerhetspolitiska perspektiven . De smärre tecken påvilja till en återupptagen dialog som kunna skönjas har ånyo ersatts aven stämning av akuta politiska motsättningar. Utvecklingen visar hur lätt ävenisolerade händelser kan utlösa en återgång till en skarp retorisk konfrontationgrundad på ömsesidig och djupt förankrad misstänksamhet. Det försämrade förhållandet mellan supermakterna sätterenligt försvarsministern sin prägel på hela det internationella klimatet.Eftersom supermakterna uppfattar sina intressen vara direkt berörda i många avde pågående regionala och lokala konflikterna i världen, kan även geografisktbegränsade oroligheter få vittomfattande säkerhetspolitiska konsekvenser.Tendensen att betrakta problem i Tredje världen främst i ljuset avsupermaktsrivaliteten är mycket farlig, uttalar han. Denna rivalitet elleröst-västperspektivet som sådant kan varken erbjuda tillräckliga förklaringareller acceptabla lösningar på konfiikter i Tredje världen. FÖU1983/84:20 3 Föredragande statsrådet framhålleratt den tilltagande användningen av våld på olika håll i världen inger oro. Denminskande respekten för folkrätten och principer har åtföljts avett alltmer öppet åsidosättande av FN:s uttalade vilja. Organisationensgeneralsekreterare har varnat för att medlemsländerna genom att avlägsna sigfrån stadgans normer och förpliktelser närmar sig en ny internationell anarki.Ett stärkande av FN:s roll som instrument för kollektiv säkerhet ter sigdärför enligt försvarsministern ytterst angeläget. Kapprustningen har fortsatt i ett uppdrivet tempo, medanpraktiskt taget inga framsteg ännu gjorts i rustningskontroll- ochnedrustningsfrågor av central betydelse. Den växande fredsrörelsen betecknarförsvarsministern som en sund reaktion mot regeringarnas oförmåga att bryta deetablerade rustningsmönstrens onda cirkel. Huvudansvaret för de uteblivnaresultaten i nedrustningsarbetet får enligt hans mening bäras av de bådasupermakterna. är enligt försvarsministern ettviktigt forum för en fortsatt dialog mellan öst och väst i syfte att minskamisstron mellan maktblocken, minska risken för en väpnad konflikt och på siktge bidrag till en nedrustningsprocess. Värdskapet för Stockholms-konferensenlägger enligt hans mening ett speciellt ansvar på att konstruktivtbidra till förhandlingarna. Regeringen kommer att göra särskilda ansträngningarför att konferensen skall leda till positiva resultat. Som del av kan de nordiska länderna inte undgå attberöras av de stormaktsmotsättningar som präglar förhandlingarna omkontinentens säkerhet. Härtill kommer dessutom att det nordiska området i sigunder avsevärd tid har vuxit i strategisk betydelse. Den ökning av den militäraaktiviteten i det nordiska området som har ägt rum på båda sidor bör enligtförsvarsministern ses som ett led i supermakternas bevakande av sin globalaintressen och som en del av den strategiska maktbalansen dem emellan. Den börenligt hans mening därför inte uppfattas som primärt riktad mot Sverige.Utvecklingen kan dock inte undgå att på olika sätt få återverkningar också förNordens del. Vårt land befinner sig inte längre i periferin av stormakternasmilitärstrategiska intressekonflikter. Ett tecken härpå är att Sverigesterritorium har utsatts för ett antal grova kränkningar avfrämmande ubåtar. Respekten för vår säkerhetspolitiska linje kräver att viredan i fredstid ingriper med största fasthet mot kränkningar av vårtterritorium. Skärpta regler för ingripande mot främmande ubåtar har införts den1 . Betydande resurser har anslagits för att påskynda en förstärkningav ubåtsskyddet. Därmed kommer vår förmåga att ingripa mot främmande ubåtarstadigt att höjas. Det är vår skyldighet och vår bestämda föresats att med allatill buds stående medel hävda territoriella integritet, uttalarförsvarsministern. Det är ettglobalt intresse att reducera kärnvapnens roll i stormakternas FÖU 1983/84:20 4 1 de nordiska länderna finns inte någrakärnvapen. Försvarsministern framhåller att det är viktigt att detta lägebestår. Regeringen eftersträvar därför att fä till stånd en överenskommelse somgör till en kärnvapenfri zon. Syftet med ett sådant zonarrangemang äratt minska kärnvapenhotet mot det nordiska området. Förslaget om korridor i Centraleuropafri från slagfältskärnvapen syftar till att minska risken för att en väpnadkonflikt snabbt trappas upp till ett kärnvapenkrig. Regeringen avser attlångsiktigt fortsätta arbetet med dessa förslag i förvissning att ettgenomförande av dem också verksamt skulle bidra till att lindra spänningenmellan maktblocken. De senaste årens allvarliga utveckling i världen förändrarenligt försvarsministern inte de grundläggande slutsatser som drogs i 1982 årsförsvarsbeslut. Trots skärpta stormaktsmotsättningar och de påfrestningar somde senaste årens ubåtskränkningar har inneburit för svensk del kvarstårförutsättningarna för de överväganden som redovisades i samband med det senasteförsvarsbeslutet oförändrade. Den svenska säkerhetspolitiken, grundad på våralliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig och stödd på ett för våraförhållanden starkt försvar, ligger fast. Regeringen kommer konsekvent ochbestämt att fullfölja denna politik. Förtroendet för vår vilja och vår förmågaatt i krig bevara neutraliteten måste vidmakthållas. Det får varken skapasfarhågor eller förväntningar om att ens under starkt yttre tryck skulleöverge sin neutralitetspolitik. Den svenska nationen står enad kring desäkerhetspolitiska principerna. Det är en ovärderlig tillgång som skallbevaras, avslutar försvarsministern. säkerhetspolitik syftartill att bevara landets fred, frihet och oberoende. Enligt 1982 årsförsvarsbeslut (prop. 1981/ 82:102, FöU 18, rskr 374) formas säkerhetspolitikengenom samverkan mellan utrikespolitiken, försvarspolitiken, vår politik iinternationella nedrustningsfrågor, handelspolitiken och biståndspolitiken.Utrikespolitiken präglas av en alliansfrihet som syftar till neutralitet omdet blir krig i vår omvärld. För att den svenska säkerhetspolitiken skall varatrovärdig och realistisk måste den vid sidan av andra säkerhetspolitiskamedel stödjas av ett efter våra förhållanden starkt totalförsvar.Försvarspolitiken syftar till att totalförsvaret vid kriser och konflikter iEuropa mellan stormaktsblocken skall ha en sådan styrka, sammansättning ochberedskap att hot, påtryckningar eller angrepp mot inte kan bedömasvara lönsamt för någon. Totalförsvaret har i så fall den önskade fredsbevarandeförmågan. Om trots alla ansträngningar att stå utanför ändåblir indraget i ett krig skall alla tillgängliga resurser koncentreras på ettkraftfullt försvar och på en politik som bevarar landets frihet. FöU1983/84:20 5 Liksom föredragande statsrådetanser utskottet att det är en ovärderlig tillgång att den svenska nationen stårenad kring de säkerhetspolitiska principerna. Flera av de motioner som väcktes innehåller bedömningar rörande säkerhetspolitiken som bakgrundtill yrkanden om totalförsvaret. I motion 971 (m) uttalas bl. a. att Sverigessäkerhetspolitiska situation framstår som mer krävande än tidigare och att debägge maktblockens intresse för det nordeuropeiska och nordatlantiska områdethar ökat. I motion 2209 (c) påtalas att säkerhetspolitiska situation ihög grad påverkas av att är ett flankområde utan ettstrategiskt område av central betydelse. I motion 2216 (fp) uttalas attrustningsutvecklingen i vår närhet gör att mer än tidigare kan hamna iskärningspunkten vid en eventuell konflikt i . Som framgår av vadförsvarsministern har anfört och av dessa exempel pä uttalanden i motionerråder stor enighet också beträffande bedömningen av landets säkerhetspolitiskasituation. Försvarsministern berör bl. a. konferensen i omförtroende-och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i . Stockholmskonferensensförsta session pågick och en ny session harinletts . Genom den första sessionen har lagts en grund förkonferensens fortsatta arbete. a. framlade åtta neutrala och alliansfriastater, däribland och , ett gemensamt förslag om förtroende-och säkerhetsskapande åtgärder. Åtgärderna gäller olika slag av informationstater emellan om militär verksamhet men också begränsningar i fråga om sådanverksamhet. Utskottet anser det värdefullt att regeringen gör särskildaansträngningar för att konferensen skall leda till positiva resultat. Försvarsministern tar också upp det förhållandet attSverige inte längre befinner sig i periferin av stormakternasmilitärstrategiska intressekonflikter. Ett tecken på detta är att Sverigesterritorium har utsatts för ett antal grova kränkningar avfrämmande ubåtar. I det föregående har utskottet konstaterat att det råderstor enighet om vårt lands säkerhetspolitiska situation. Liksomförsvarsministern anser utskottet att respekten för vår säkerhetspolitiskalinje kräver att vi redan i fredstid ingriper med största fasthet motkränkningar av landets territorium. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet i budgetpropositionen har anfört om säkerhets- ochförsvarspolitiken. 2 Det militära försvarets fortsatta utveckling Regeringen har i proposition1983/84:112 (s. 426) berett tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet har anfört om krigsorganisationens utveckling m. m.,besparingsprogrammet, fredsorganisationens utveckling samt personalfrågor. FÖU1983/84:20 6 I proposition 1983/84:100 (bil. 42 43) har regeringen berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört om besparingar i fredsorganisationen såvittgäller Rommehedslägret. Föredragande statsrådet anfördeinledningsvis (prop. 1983/84:112 s. 1415) att till grund för det militäraförsvarets fortsatta utveckling ligger försvarsbeslut (prop.1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374) med den inriktning som detta beslut gavsvåren 1983 (prop. 1982/83:100 bil. 6, FöU 9, rskr 271), beslutet (prop.1983/84:25 bil. 2, FöU 9, rskr 118) om särskilda åtgärder för att förbättra vårubåts-skyddsförmåga och vad som angetts i budgetpropositionen 1984 (prop.1983/84:100 bil. Han redovisar också att överbefälhavaren har tvingats göraen betydande omplanering i förhållande till den planering som låg till grundför förvarsbeslutet, till stor del pä grund av den ogynnsamma utvecklifigen avväxelkursen på dollar. Förändringarna skulle i många fall få allvarligakonsekvenser för krigsorganisationens fortsatta utveckling. Den uppkomnasituationen har analyserats och överläggningar därom har genomförts mellanregeringen och företrädare för de partier som är representerade i försvarsutskottet. Beträffande krigsorganisationens utveckling m.m. angerföredragande statsrådet bl. a. att de omplaneringsåtgärder som ÖB harföreslagit skulle medföra konsekvenser för krigsorganisationen som inte kananses godtagbara och att det om inte särskilda åtgärder vidtas kommer attkrävas avsevärda ingrepp i närtid för att reda upp den besvärligalikviditetssituation som försvaret och särskilt flygvapnet befinner sig i.Problemen är av sådan art och omfattning att de inte kan lösas enbart genomomplanering inom befintliga resurser eller genom ökad rationalisering inomfredsorganisationen. Hellre än att skjuta problemen framför sig anserförsvarsministern att det gäller att säkerställa en långsiktig balans iplaneringen på en ekonomisk nivå som är statsfinansiellt försvarbar även inästa försvarsbeslut. Det krävs därför enligt hans mening ett omedelbartmedelstillskott under den nu löpande försvarsbeslutsperioden. Först därmed gårdet enligt hans mening att åstadkomma den stabilitet som är en förutsättningför en på tillfredsställande utveckling av krigsorganisationen istort med den inriktning av försvarsbeslut som gavs av år1983. Överbefälhavarens programplan 8489 är gjord enligt deekonomiska förutsättningar som gällde . 1 proposition 1983/84:1'12() redovisas hur det medelstillskott som överenskommits mellan fyrapartier bör utnyttjas för att till stora delar återföra planeringen. Följandetablå sammanfattar de i propositionen (s. 510 och 1517) redovisade åtgärdernaenligt programplanen och enligt vad försvarsministern förordar. FÖU 1983/84:20 Vapensystem m. m. Programplan84 89 (dec. O Min- och torpedmate- Reducerad förnyelse rielen Utbyggnad, utom i , uppskjuts och reduceras O Stridslednings- och Moderniseras i långsam- luftbevakningssyste- mare takt O Jaktrobotar till JA 37 Anskaffning uppskjuts delvis O Förbättring av beväp-ningen för markmäl till JA 37 O efter SK 60 O Beväpningen till JAS 39 O Radarkompanierna för luftbevakning och stridsledning pä hög höjd O Flygburet radarsystem Anskaffning uppskjuts O Lätt stridsfordon förpersonaltransporter och pansarvärnsupp-gifter O Förnödenheter till flygvapnetsberedskapslager O Televapen och televa-penförband Förbättras ej i planerad utsträckning Utvecklingen uppskjuts och kostnadsramen minskas Snabbare avveckling (en division 1985, en 1988 och en1991) Den fortifikatoriska utbyggnaden skjuts upp Prioriterad utbildning eftersatts ej Förbättras ytterligare genom fler övervakningssystem ochtidigarelagd anskaffning av kustkorvet-ter Minsystem för ubåtsskydd samt av mingördlar för ubåtaranskaffas enligt försvarsbeslutet Handlingsfrihet upprätthålls för att kunna behålla detre divisionerna in Återgång till tidigare planering Resurser för inhemsk utveckling och produktion enligtinriktning i försvarsbeslutet FÖU1983/84:20 8 Beträffande besparingsprogrammetanmäler föredragande statsrådet att besparingsmålet för /83 harnätts. Eftersom personalbesparingarna inte helt kunnat genomföras harmotsvarande besparingar tagits ut pä andra områden. Detta har medför vissabrister i utbildning, fastighetsunderhåll m. m. För perioden t. o. m. 1986/87bedömer föredragande statsrådet att besparingsmålet kommer att uppnås. Ytterligareåtgärder, utöver de planerade, kommer att behöva vidtas inom armén ochflygvapnet för att besparingsinriktningen för perioden / 88-1991/92 skalluppnås. Beträffande fredsorganisationens utveckling anförföredragande statsrådet att vissa av är 1982 beslutade fredsorganisatoriskaförändringar genomförs tidigare än vad som angavs i försvarsbeslutet. Hanförordar ytterligare förändringar i marinens organisation. De berör främstGöteborgsområdet och innebär att grundutbildningsbataljonen vid Västkustensmilitärkommando med (MKV/KA 4) avvecklas, attviss grundutbildning av värnpliktiga behålls där och att Nya varvet avvecklas. Beträffande personalfrågor behandlar föredragandestatsrådet bl. a. frågor om: O övergripande personalpolitik Oförsvarsmaktens personal och ekonomiadministration O förslag tillpersonaladministrativa åtgärder från överbefälhavaren samt O den civilapersonalens vidareutbildning. Beträffande krigsorganisationensutveckling m. m. behandlar utskottet följande motioner, varav de två sista ärväckta med anledning av proposition 1983/84:112 och övriga under allmänna motionstideni januari. 1983/84:971 av Per m. fl. (m) såvitt gälleryrkandena 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av den säkerhetspolitiska ambitionsnivå för det militära försvaret som lades fast försvarsbeslut, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avatt minst den ambitionsnivå för luftförsvaret som fastställdes i 1982 årsförsvarsbeslut ligger fast, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kvarvarande tre jaktdivisionermed J 35 Draken skall bibehållas till mitten av enligt gällandeplanering, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att försvarets förmåga att kunna mötainvasion inte får tillåtas nedgå som en följd av nödvändig och angelägen skärptberedskap mot bl. a. ubåtskränkningar, FöU1983/84:20 9 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att möjligheterna till ett snabbareuppsättande av en andra ubåtsskyddsstyrka bör prövas enligt vad som i motionenanförts, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en förnyad prövning av denlångsiktiga uppbyggnaden av ubåtsskyddssystemet sker inom ramen för denkommande försvarsutredningen. 1983/84:1563 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeinriktningen av försvar på kort sikt (), 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendesärskilda studier av behoven på lång sikt för försvar inom ramenför perspektivplaneringen års försvarsbeslut. 1983/84:2210 av . (fp) vari yrkas att begär sådan omläggning av totalförsvaretspersonalförsörjning att 2 000 värnpliktiga förs direkt tillcivilförsvaret. 1983/84:2216 av m. fl. (fp) såvittgäller yrkandena 5. att riksdagenbeslutar att tre divisioner J 35 Draken behålls fram till den tidpunkt de kanersättas med JAS, 6. att iskrivelse till regeringen ställer sig bakom vad som i motionen anförts ombehovet av radarövervakning för luftförsvarets, havsövervakningens ochbefolkningsskyddets behov, 7. att iskrivelse till regeringen begär att studier startas för att till lägsta möjligakostnad och med stor flexibilitet i fråga om personal och materiel sökatillgodose mesta möjliga av intentionerna i det nya bassystemet förflygstridskrafterna. 1983/84:2752 av m. fl. (fp) såvitt gälleryrkandena 1. att i skrivelse till regeringen understryker möjlighetenatt genomförändringar i fredsorganisationen frigöra ytterligare medel till moderniseringav arméns pansarvärnssystem, 3. att i skrivelse till regeringen uttalar attett överförande av fyra tunga helikoptrar från flygvapnet till ubåtsjaktuppgifter inom mari nen bör ske vid så tidig tidpunkt som möjligt. 1983/84:2757 av iGävle m. fl. (c) såvitt gäller yrkande 1 att begär att regeringenlåter göra en översyn av försvarsforskningens verksamhet vad gällerkartläggning av tekniska förändringar i vår omvärld. Beträffande besparingsprogrammetbehandlar utskottet följande motioner, varav den sista är väckt med anledningav proposition 1983/84:112 och övriga under allmänna motionstiden. FÖU1983/84:20 10 1983/84:2209 av . (c) såvitt gäller yrkande 2 att begär att regeringen redovisarkonkreta förslag till besparingar i försvarets centrala myndigheter, HPG 5. 1983/84:2216 av m. fl. (fp) såvittgäller yrkandena 2. att riksdagenunder innevarande beslutar genomföra ytterligare indragningar iförsvarets fredsorganisation motsvarande de förslag som stoppades i slutskedetinför försvarsbeslut samt möjliga närliggande ytterligare besparingari försvarets centrala myndigheter, 3. att riksdagenmed hänsyn till den statsfinansiella situationen i skrivelse till regeringenbegär förslag till 1987 om de ytterligare nedläggningar av fredsförband sommöjliggörs genom lägre födelsetal, 4. att riksdagenmed hänsyn till den statsfinansiella situationen i skrivelse till regeringenbegär förslag till 1987 om ytterligare reduktioner i försvarets centrala myndigheter. 1983/84:2757 av iGävle m. fl. (c) såvitt gäller yrkande 4 att begär att regeringenredovisar konkreta förslag till besparingar i försvarets centrala myndigheter. Beträffande fredsorganisationensutveckling behandlar utskottet följande motioner varav motionerna1983/84:27502756 är väckta med anledning av proposition 1983/84:112 och deövriga under allmänna motionstiden. 1983/84:576 av m. (vpk) såvitt gäller yrkande 3 att hos regeringen hemställer omförslag till sammanslagningar av militära staber och civila och militäramyndigheter i enlighet med vad som framförs i motionen. 1983/84:1179 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attpersonalneddragningarna i inte bör bli större än vad som framgårav försvarsbeslut. 1983/84:1561 av . (c) vari yrkas att uttalar sig för att de aktualiseradeneddragningarna vid militärkommando Väst och vid helikopterflottiljen i Säveinte genomförs, utan att de föreslagna förändringarna bedöms i anslutning tillden översyn som skall ske vad gäller armé- och flygförband och att man dåbeaktar de synpunkter som anförts i motionen. 1983/84:1567 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen sägs om att upprustning av Rommehedslägret enligt tidigareriksdagsbeslut kommer till stånd. 1983/84:2027 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin FÖU1983/84:20 11 mening ger regeringen till känna att vid erforderligomorganisation inom försvaret särskild hänsyn tas till det svåraarbetsmarknadsläget i .