bet · G701TU1 · 1983-12-31 00:00:00 — Motionärerna utgår från att fyrpunktsbälten - som krävs imotorsportsammanhang - är säkrare än de vanliga, obligatoriskatrepunktsbältena. Yrkandet är att beslutar att fyrpunktsbälten itävlingsbilar godkänns som säkerhetsbälten när de används i allmän trafik. Utskottet delar motionärernasuppfattning att nuvarande ordning synes förenad med onödiga olägenheter.Regeringen bör därför enligt utskottets mening undersöka möjligheterna attändra bestämmelserna i enlighet med motionärernas önskemål. Vad utskottetnu har anfört bör av ges regeringen till känna. I motion 1982/83:2201 (s) yrkas attbestämmelser skall införas om obligatorisk användning av bilbälte i baksätet.Motionärerna framhåller att TU1983/84:1 11 av den svenska bilparken har bilbälten ibaksätet, men att dessa används i alltför liten omfattning. Vidare erinras omen beräkning som visar att en allmän användning av bilbältet i baksätet skulleminska antalet dödade i trafiken med fler än 150 personer . Den i motionen aktualiserade fråganbehandlades i trafiksäkerhetspropositionen. Föredragande departementschefenframhöll att nyttan av bilbälten i baksätet är ovedersäglig, men att de användsi alltför liten omfattning. Användningen kunde ökas genom information. Så hadeskett innan nuvarande bestämmelser om obligatorisk bältesanvändning iframsätet infördes. Erfarenheten talar sålunda - sades det i propositionen -för att frivillighet, sporrad av upplysning, bör prövas före obligatoriskanvändning. Utskottet delade föredragandens uppfattning och underströkvikten av målmedveten information för att öka bältesanvändningen (TU1981/82:19). Utskottet är inte heller f. n. berett att förordaobligatorisk bältesanvändning i baksätet men vill ånyo betona det angelägna iatt användningen stimuleras genom intensifierad information. Ökadbältesanvändning synes också kunna åstadkommas genom de initiativ som numeratagits av vissa försäkringsbolag. Dessa bolag erbjuder lägre ellerandra förmåner för trafikförsäkringstagare som förbinder sig att säkerställaallmän bältesanvändning i det av försäkringen omfattade fordonet. Av detanförda följer att utskottet avstyrker motion 1982/83:2201 (s). I motion 1982/83:1409 (fp) föreslåsatt säkerhetsföreskrifter för guidestolar i bussar skall utfärdas. Enligt vad utskottet erfarit pågår inomtrafiksäkerhetsverket en översyn av säkerhetsföreskrifterna för bussar.Utskottet utgår från att även ifrågavarande spörsmål - som också är enarbetsmiljöfråga och som sådan av intresse för de fackliga organisationerna -därvid uppmärksammas. Någon åtgärd synes inte böra komma i fråga,varför motionen avstyrks. I motion 1982/83:1941 (s) hänvisastill en bestämmelse i vägtrafikkungörelsen (VTK) om breda fordon. Bestämmelseninnebär att en traktor med påmonterat redskap eller utrustning på allmän vägfår företa kortare färd till eller från en arbetsplats, "även om fordonetsbredd, redskap eller utrustning inräknad, överstiger ".Stadgandet tillåter sålunda - framhåller motionären - att t. ex. enjordbrukstraktor med påmonterad kultivator-huv (bredd ) kan framföras påallmän väg utan minsta varningsmarkering för annan trafik. Enligt motionärenhar flera olyckor inträffat med sådana fordon som omfattas av bestämmelsen.Åtgärder för en bättre varningsmarkering för övrig trafik bör därför snarastvidtas. Enligt fordonskungörelsen skall entraktor vid färd på väg vara försedd med en skylt för markering avlångsamtgående fordon. Trots sådan varningsmarkering kan naturligtvis olyckorinträffa vid ogynnsamma väg-, väderleks- och siktförhållanden, om berördatrafikanter underlåter att TU1983/84:1 12 "iakttaga den omsorg och varsamhet som till förekommandeav trafikolycka betingas av omständigheterna" (5 § VTK). Enligt 60 § isamma kungörelse får fordons hastighet aldrig vara högre än att föraren"kan stanna det på den del av den framförvarande körbanan som han kanöverblicka och framför varje förutsebart hinder". Om trafikanterna bemödar sig att alltid iaktta de angivnabestämmelserna skapas enligt utskottets mening de - näst ett förbud motifrågavarande traktortrafik - bästa garantierna mot trafikolyckor av det slagsom behandlas i motionen. Möjligheterna att förbättra varningsmarkeringen påbreda långsamtgående fordon bör dock uppmärksammas. Utskottet förutsätter attså sker genom berörda myndigheters försorg. Med hänvisning till det anförda finner utskottet motionenkunna lämnas utan någon åtgärd. 1 motion 1982/83:1403 (s) påpekasatt nu gällande begränsning av totalvikten - högst ~ för motorcykel medsidovagn utgör en trafiksäkerhetsrisk. Motionären erinrar oin att motorcyklarpå senare år har blivit allt tyngre. Resultatet av nuvarande regler blir-heterdet i motionenatt en kombination av en tung motorcykel och en lätt sidovagngodkänns. medan en trafiksäkrare kombination - som har en totalvikt över 400 kg- inte godkänns. En ändring av ifrågavarande bestämmelser förbereds -enligt vad utskottet erfarit - inom trafiksäkerhetsverket. Utskottet finnerdärför inte någon åtgärd erforderlig. I motion 1982/83:1942 (fp)framhålls att regeringen bör verka för att cyklar som saluförs är utrustade medfullständig refle.xutrustning. Så sker - enligt vad utskottet erfarit - genomtrafiksäkerhetsverkets försorg. Motionen kan sålunda i nu berörd del lämnasutan åtgärd. I motion 1982/83:392 (m) hänvisastill en bestäinmelse i vägtrafikkungörelsen enligt vilken en fordonsförare ivissa situationer skall "ge tecken med körriktningsvisare, om sådanföreskrivits för fordonet, och i annat fall genom att höja armen".Bestämmelsen tolkas så snävt - säger motionären - att förare av cyklar ochmopeder skall ge tecken för ändrad körriktning genom att sträcka ut armen,eftersom det inte föreskrivits att cyklar och mopeder skall hakörriktningsvisare. Detta kan inte vara rimligt - heter det vidare i motionen -eftersom det numera finns väl fungerande körriktningsvisare för cyklar.Bestämmelsen bör däiför ändras så att om körriktningsvisare ej föreskrivitstecken för ändrad körriktning skall ske med körriktningsvisare eller genom attföraren sträcker ut armen. Enligt fordonskungörelsen skallmopeder vara försedda med körriktningsvisare. Fr. o. m. nästa årsskifte gällerdock inte detta krav för den enklare typ av mopeder som utskottet har beskrivitovan i avsnitt 2 Vissa mopedfrågor. Körriktningsvisare för cyklar är enligtvad utskottet erfarit f. n. sparsamt TU1983/84:1 13 Så länge detta förhållande råder tordemedtrafikanterna liksom utgå från att cyklister ger tecken för ändradkörriktning genom att sträcka ut armen. En ändring nu av bestämmelsen ienlighet med motionärens önskan skulle enligt utskottets mening kunna medförarisk för att tecken genom körriktningsvisare ej uppmärksammas av medtrafikanterna.Motionen avstyrks därför. I motion 1982/83:1949 (fp) hänvisastill en bestäinmelse i vägtrafikkungörelsen enligt vilken fordon som användsav bl. a. läkare, distriktssköterska, barnmorska eller veterinär i brådskandeyrkesutövning får överskrida hastighetsgränser. Motionären vill att samma regelskall gälla för brandmän, som för fordon från hemmet till brandstationen isamband med utryckning. I motion 1982/83:1955 (s) begärs en utredning ommöjligheterna att klassificera s. k. tungbärgningsbilar som utryckningsfordon.Dessa bilar, vilkas tjänstevikt överstiger , har - framhåller motionärerna- en mycket omfattande utrustning som kommer till nytta vid svåra olyckor.Problemet för förarna är att de inte kommer fram fort nog i trafiken, eftersomfordonen inte kan registreras som utryckningsfordon enligt bestämmelserna ibilregisterkungörelsen. Utskottet vill erinra om att mångayrkesutövare har uppgifter som gäller att snabbt undsätta människor eller atträdda materiella värden. Alla kan de med visst fog göra anspråk på att isamband med sin yrkesutövning undantas från vissa trafikbestämmelser.Gränsdragningar måste dock göras och har enligt utskottets mening skett på ettväl avvägt och ändamålsenligt sätt genom nuvarande regler. Vad gällerutryckningar med tunga bärgningsbilar har utskottet i sitt betänkande TU1981/82:19 pekat på möjligheten för polisen att vid svåra olyckor ställa ettutryckningsfordon till förfogande som eskort åt bärgningsbilen. Medhänvisning till vad utskottet sålunda anfört avstyrks motionerna. 5 S. k. väggupp I motion 1982/83:625 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om förbud mot anläggande av s. k. väggupp. I motion 1982/83:1956 (s) framhålls att ett särskiltväginärke bör införas för fartnedsättande valkar samt att föreskrifter förförvarning och utmärkning av valkarna bör utfärdas. I den förstnämnda motionen betonas att väggupp som anläggsför att minska fordons hastighet kan medföra skador på fordonen. 1 densistnämnda motionen är det risken för skador på förare och passagerare somsärskilt beaktas. TU1983/84:1 14 harenligt vad utskottet erfarit studerat frågan om väggupp o. d. och inte funnitatt dessa medför några skadeverkningar, under förutsättning att trafikanternavarnas för dem och nedbringar hastigheten. Inom t. ex. bostadsområden, där väggupp eller andrahastighetsdämpande anordningar förekommer, varnas trafikanterna genom ettsärskilt vägmärke, som införts på försök och .av vilket framgår att /timutgör en rekommenderad högsta hastighet. Utskottet har vidare erfarit att äventrafiksäkerhetsverket studerar frågan om anläggande och utmärkning av vägguppoch liknande anordningar. vunna erfarenheter har sammanställts i enrapport, där man också ger kommunerna-väghållarna råd och anvisningar. Rätt använda synes väggupp o. d, ha en inte obetydligverkan för att öka trafiksäkerheten. Utskottet förutsätter att kommunerna - medhjälp av trafiksäkerhetsverkets anvisningar - ser till att guppen anläggs såatt de av insiktsfulla och normalt uppmärksamma fordonsförare inte uppfattassom omotiverade eller riskabla. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd erforderlig och avstyrker motionerna. 6 Parkeringsfrågor och lokala trafikföreskrifter I motion 1982/83:614 (c) yrkas attriksdagen begär att regeringen utreder frågan om införande av en lag somålägger kommunerna att informera felparkerare om de trafikförordningar som debrutit mot. I motion 1982/83:1437 (m) yrkas att hosregeringen hemställer om åtgärder syftande till dels att lokalatrafikföreskrifter kan tillhandahållas den enskilde i lättöverskådligt skickoch till rimligt pris, dels att lokala trafikföreskrifter samordnas kommunernaemellan i största möjliga utsträckning. I båda motionerna framhålls att lokala trafikföreskrifteri många kommuner har en mycket stor och svåröverskådlig omfattning, som gördet praktiskt taget omöjligt för den enskilde att få kännedom om alla de reglersom gäller. I den förstnämnda motionen betonas särskilt att nuvarandeförhållanden medför bristande rättssäkerhet för felparkerare som oftast betalarsin avgift utan att kunna förvissa sig om de verkligen begått ett fel.Motionären hänvisar till uppgifter som gör gällande att i bortemot hälften avde parkeringsärenden som prövas i domstol blir beslutet att betalningsansvarför felparkeringsavgift undanröjs. För att öka rättssäkerheten är det rimligt-framhåller motionären - att varje parkeringsanmärkning också skall bestyrkasmed angivande av den trafik kungörelse som bilisten felat mot och att denbetalningsskyldige senast vid första betalningspåminnelsen erhåller utdrag urde för platsen för parkeringsanmärkningen gällande trafikföreskrifterna. TU1983/84:1 15 Grundläggande regler om allvägtrafik återfinns i vägtrafikkungörelsen. Vissa av - t. ex. desom gäller parkering - får kompletteras genom lokala trafikföreskrifter sommeddelas av bl. a. kommunerna. Det åligger varje kommun att föra in lokalatrafikföreskrifter i en s. k. trafikligga-re. Parkeringsanmärkning får intemeddelas för överträdelse av en lokal trafikföreskrift, om föreskriften intehar märkts ut enligt bestämmelserna i vägnjärkesförordningen (1978:1001).Detsamma gäller bl. a. i det fall att föreskriften inte har förts in itrafikliggaren. På parkeringsanmärkningar som meddelas av trafikövervakaremed stöd av lagen (1964:321) om trafikövervakning anges - enligt vadutskottet erfarit - inte regelmässigt det författningsruiu eller den lokala trafikföreskriftsom utgör grund för anmärkningen. De vanligaste överträdelserna är däremotkategoriserade i en tabell, där trafikövervakaren med ett kryss markerar dentyp av överträdelse som anmärkningen avser. Utskottet har vidare erfarit att regeringen har uppdragitåt trafiksäkerhetsverket att se över de rutiner som kommunerna tillämpar vidförandet av trafikliggarna. Avsikten med översynen är bl. a. att säkerställaatt skyltning i högre grad än f, n. baseras på beslut som antecknats iliggaren. Vad det gäller är med andra ord att söka minska risken för attparkeringsanmärkningar utfärdas utan laglig grund, dvs. Vidare undersöker verket möjligheterna att genom datoriseringeller annan rationalisering ändra rutinerna för parkeringsaninärkningar så atten felparkerare - som ett komplement till trafikövervakarens anmärkning - skallfå besked om den" föreskrift han brutit mot. Det arbete som trafiksäkerhetsverket sålunda bedriversynes utskottet väl ägnat att tillmötesgå de önskemål som framförs i motion1982/83:614 (c). Någon åtgärd synes följaktligen inte erforderlig,varför motionen avstyrks. Bättre rutiner än f. n. när det gäller att föratrafikliggare och att utfärda parkeringsanmärkningar synes också ägnade att iviss mån tillgodose kraven i motion 1982/83:1437 (m) på lättöverskådliga lokalatrafikföreskrifter. Utskottet vill dock erinra om att skiftandetrafikförhållanden - i samband med t. ex. gatuarbeten och idrottsevenemang e.d. - gör det nödvändigt för koinmunerna att tämligen ofta ändra ellerkomplettera de lokala trafikföreskrifterna. Dessa får därmed i stora kommunermed nödvändighet en så stor omfattning att det skulle bli orimligt dyrt för dematt tillhandahålla samtliga föreskrifter i ständigt aktuella publikationer tillett för den enskilde rimligt pris. Kravet på samordning kommunerna emellan i fråga om lokalatrafikföreskrifter tillgodoses - enligt vad utskottet erfarit - genom atttrafiksäkerhetsverket i information till kommunerna ger typexempel på hurolika föreskrifter bör utformas. Av den kommunala självstyrelsen följer dockatt varje kommun har frihet att inoin vägtrafikkungörelsens ram utforma lokalatrafikföreskrifter för att nå från trafik- och ordningssynpunkt angelägna TU1983/84:1 16 Uppfattningarna härom kan naturligtvis varierafrån kommun till kommun. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1982/83:1437 (m). I motion 1982/83:612 (s) framhållsatt de regler som gäller vid registrering av bil har betydande olägenheterför dem som inte bor i närheten av en länsstyrelse. Det tar - sägermotionären - att genom postgången få tillgång till det skattemärke somlänsstyrelsen utfärdar och som krävs för att bilen skall vara körklar. Detta ärett problem - heter det vidare i motionen - speciellt i , där avståndenär långa. En decentralisering av de nödvändiga rutinerna till t. ex. postkontoreller polisstationer skulle kunna ske utan att man därmed ger avkall på kravenpå kontroll m. m. Regeringen har beslutatatt tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se överavställningsinstitutet i bilregistret. Av direktiven (Dir 1983:47) framgår attutredaren skall se över rutinerna för bl. a. upphörande av avställning avregistrerade fordon. Därigenom kommer den av motionären aktualiserade fråganatt behandlas. Det är nämligen inte registrering utan just_upphörande avavställning som det regelmässigt är fråga om när äganderätten till ett fordonövergår från t. ex. en bilfirma till annan ägare. 1 avvaktan på resultatet av utredningen synes motionenkunna lämnas utan åtgärd. I motion 1982/83:982 (in) yrkas attriksdagen uttalar sig för att helgförbudet mot trafik med tyngre lastfordonhelt slopas eller åtminstone slopas på försök. Motionärernas önskemål har tillgodosetts, såtillvida somhelgförbudet slopades på försök . Motionen kan sålundalämnas utan åtgärd. I motion 1982/83:1433 (m) yrkas attriksdagen upphäver 75 § andra stycket i vägtrafikkungörelsen. Stadgandet harföljande lydelse: "Förare av motordrivet fordon skall även vidtagalämpliga åtgärder för att förhindra att fordonet obehörigen brukas avannan." En bilförare måste sålunda - säger motionären - ta med sig tändningsnyckelnäven vid en kortare bortovaro från bilen. Det är principiellt felaktigt - heterdet vidare i motionen - att en ägare av gods skall ha en lagenlig skyldighetatt söka hindra tillgrepp av godset. Utgångspunkten bör vara att äganderättenskyddas genom lag. Ifrågavarande bestämmelse hai"tillkommit på grund av trafiksäkerhets-mässiga överväganden. Biltillgrepp begåsi många fall av personer som också TU1983/84:1 17 gör sig skyldiga till trafikbrott såsom olovlig körning,rattfylleri och grov vårdslöshet i trafik. har enhälligt antagit enresolution om förhindrande av obehörig användning av motorfordon. Avresolutionens inledning framgår bl. a. att varje fordonsförare bör sökamedverka till att minska fordonsfillgrepp genom lämpliga åtgärder, som t. ex.genom att låsa fordonet och avlägsna tändningsnyckeln. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet inotionen. I motion 1982/83:1436 (m) yrkas attalla generella hastighetsbegränsningar som avser högre hastighet än /timoch som gäller utanför tätorter skall omvandlas till rekommendationer.Motionären menar att förarens eget omdöme - i de fall han avser - medför entill väg- och trafikförhållandena bättre anpassad hastighet än en skyltning,som inte regelmässigt kan fylla den funktionen så att den av trafikanternauppfattas som meningsfull. Överträdelser av rekommenderade hastigheter skullemedföra påföljd endast i de fall de medverkat till en olycka. Utskottet har vid ett flertal tillfällen - senast ibetänkande /82; 19-behandlat motioner av den innebörd som är i fråga.Utskottets avgörande invändning - nu liksom tidigare - mot en generelltillämpning av rekommenderade hastighetsgränser är att de skulle kunna medföraett ökat antal risktaganden och därmed menliga följder för trafikanterna. Medhänvisning till vad sålunda anförts avstyrker utskottet motionen. 1. beträffandesärskilt förarprov för behörighet att föra tung motorcykel attriksdagen avslår motion 1982/83:297 (c) yrkande 6, 2. beträffandebehörighetsåldern för tung motorcykel attriksdagen avslår motion 1982/83:1936 (s) i denna del. 3. beträffandekörkonsåldern för motorcykel attriksdagen avslår motion 1982/83:1936 (s) i denna del. 4. beträffandenykterhetsprövningen i körkorisärenden att avslår motion 1982/83:1424(m), 5. beträffandeobligatorisk mopedförarutbildning attriksdagen avslår motion 1982/83:1942 (fp) i denna del, 6. beträffande stöd åtideella organisationers utbildning av motor- cyklister attriksdagen lämnar motion 1982/83:1942 (fp) i denna del utan åtgärd, 7. beträffandeutbildning i första hjälpen vid trafikolyckor attriksdagen läinnar motion 1982/83:1942 (fp) i denna del utan åtgärd. TU1983/84:1 18 8. beträffande standardcykel medeldriven hjälpmotor att a. avslårmotion 1982/83:209 (s), b. avslårmotion 1982/83:1398 (c, fp), attriksdagen avslår motion 1982/83:1943 (fp), attriksdagen med anledning av motion 1982/83:1397 (c) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, 11. beträffande obligatorisk användningav bilbälte i baksätet att avslår motion 1982/83:2201 (s), 12. beträffande säkerhe/sföreskrifterför guidestolar i bussar att avslår motion 1982/83:1409 (fp), 13. beträffande varningsmarkering på breda långsamtgående fordon attriksdagen lämnar motion 1982/83:1941 (s) utan åtgärd. 14. beträffandemotorcykel med sidovagn attriksdagen lämnar motion 1982/83:1403 (s) utan åtgärd, 15. beträffandereflexutrustning på cyklar attriksdagen lämnar motion 1982/83:1942 (fp) i denna del utan åtgärd, 16. beträffandekörriktningsvisare för cyklar attriksdagen avslår motion 1982/83:392 (m). 17. beträffandeutryckningsfordon att a. avslårmotion 1982/83:1949 (fp), b. avslårmotion 1982/83:1955 (s), 18. beträffande .s. a. avslårmotion 1982/83:625 (m), b. avslårmotion 1982/83:1956 (s), 19. beträffandeparkeringsfrågor och lokala trafikföreskrifter att a. avslårmotion 1982/83:614 (c), b. avslårmotion 1982/83:1437 (m), 20. beträffande upphörande avavställning av registrerade fordon att lämnar motion 1982/83:612 (s)utan åtgärd, 21. beträffande helgförbudet mot trafikmed tyngre lastfordon att lämnar motion 1982/83:982 (m) utan åtgärd, 22. beträffande förhindrande avobehörig användning av motorfordon attriksdagen avslår motion 1982/83:1433 (m). TU1983/84:1 19 23. beträffande rekommenderadehastighetsgränser att avslår motion 1982/83:1436 (m). Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), Sven-GöstaSignell (s), (), (), (), SvenHenricsson (vpk), (), (), IngridAndersson (s) och (). Särskilt förarprov för behörighet att föra tung motorcykel(mom. 1) (), (), () och () anser dels att det stycke på s. 5 sombörjar med "Om försämringen" och slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: Beträffande de tunga motorcyklarna är olycksstatistikenenligt utskottets mening så allvarlig att en förbättrad utbildning behöverkompletteras av ytterligare åtgärder. De tunga inotorcyklarna har på senare årblivit allt flera och allt tyngre. Övergången från lätt till tung motorcykelmedför därför allt större vanskligheter för förare som inte fåttden utbildning som behövs. Även om sådan i stor utsträckningtillhandahålls av de frivilliga motorcykelorganisationerna saknas dockmöjligheten att kontrollera att alla förare av tunga motorcyklar besittererforderlig kompetens. Sådan kontroll säkerställs genom ett obligatorisktförarprov på sätt som föreslås i motion 1982/83:297 (c). Utskottet tillstyrkersålunda ifrågavarande motionsyrkande. Vad utskottetnu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande särskilt förarprovför behörighet att föra tung motorcykel attriksdagen med bifall till motion 1982/83:297 (c) yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. TU1983/84:1 20 Mopedregistrering (mom. 9) , och (alla m)anför: I samband med behandlingen av trafiksäkerhetspropositionen framhöllsfrån moderat håll att registrering av mopeder inte skulle ha någon störrebetydelse för att tillgodose det brottsförebyggande syfte som angavs som skälför registrering. Vi varnade också för att en registrering skulle medföraonödig administrativ omgång o:h onödiga kostnader för den enskilde. Det finnsskäl att erinra om dessa farhågor när man erfar att trafiksäkerhetsverketföreslår en avgift på . för registreringsskyltarna och en årligregisterhållningsavgift på . Enligt vår mening bör regeringen - om denmenar allvar med sitt tal om att söka eliminera onödig byråkrati - vidtaåtgärder för att upphäva beslutet om mopedregistrering. Mopedregistrering (mom. 9) och (båda c) anför: 1trafiksäkerhetspropositionen föreslogs att mopedregistreringen endast skulleomfatta nya mopeder. beslutade emellertid att alla mopeder skulleregistreras. Beslutet iredför enligt vår mening onödiga, administrativa besvär,som skulle ha undvikits oin följt förslaget i propositionen. Utryckningsfordon (mom. 17 a) () anför: I motion 1982/83:1949 (fp) k:rävs att vissatrafikbestämmelser som gäller för läkare m. fl. i samband med derasyrkesutövning också skall gälla för brandmän som från hemmet lör bil tillbrandstationen i samband med utryckning. Jag kan inte f. n. tillstyrka dettayrkande men jag anser dock att frågan är av sådan vikt att den bör övervägasinom trafiksäkerhetsverket och . Rekommenderade hastighetsgränser (mom. 23) , ,och (alla ni) anför: Av utskottets av godkända betänkande TU1978/79:10 (rskr 1978/79:127) med anledning av proposition 1978/79:36 om allmändifferentierad hastighetsbegränsning framgår att trafiksäkerhetsverket harförordat att frågan om rekommenderade farter bör studeras vidare.