bet · G701AU8 · 1983-12-31 00:00:00 — Den relativa arbetslösheten föråldrarna AU 1983/84:8 Utbud av arbetskraft ochsysselsättning enligt . Säsongrensat, kvartalsgenomsnitt. Källa: AMS. Säsongrensad relativarbetslöshet enligt arbetskraftsundersökningarna och arbetslösa kassamedlemmar,kvartalsgenomsnitt. Källa: AMS. J,0 1 r 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 AU 1983/84:8 århar i perioder med lågkonjunktur vuxit mer än förden totala arbetskraften (se fig. 3). var igenomsnitt totalt 170 000 personer arbetslösa eller . Bland ungdomarnavar den relativa arbetslösheten i åldrarna 16-19 åroch i åldrarna . Detta innebär en svag minskning sedan sammaperiod för åldrarna och en svag ökning för gruppen 20-24år. Storlekenpå de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna såsom arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbeten har varierat under resp. år men också mellan åren. Under desenaste fem åren har insatserna varit störst medkvartalsgenomsnitt i antal berörda personer på mellan ca 70 000 och drygt 120000 och på mellan lägst ca 60 000 och högst ca 120 000. Denminsta omfattningen hade dessa åtgärder då de berörde som lägst ca40 000 personer och som högst ca 70 000 personer räknat i kvartalsgenomsnitt(se fig. 4). AMShar redovisat arbetsmarknadsutsikterna och gör därvidbedömningen att arbetsmarknadsläget förbättras långsamt . Under återstoden av och väntas arbetslöshetenenligt AMS minska svagt främst beroende på vidtagna arbetsmarknads- ochsysselsättningspolifiska åtgärder. väntas en ytterligarenedgång av arbetslösheten till följd av en mer påtaglig förstärkning avnäringslivets efterfrågan av arbetskraft. Relativ arbetslöshet totalt och förungdomar . Säsongrensat, kvartalsgenomsnitt. Källa: AMS. 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 Antal personer iarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete. Källa: AMS. I proposition 26 och ipartimotionerna från (nr 28), folkparfiet (nr 34) och vpk (nr 21)samt i motion 62 av m. fl. (m) med anledning av proposition 46beskrivs i stora drag den ekonomiska politik som krävs för att denna politikskall på bästa sätt bidra till att lösa sysselsättningsproblemen samt inriktningenav de åtgärder som därutöver bedöms nödvändiga. I propositionen anför arbetsmarknadsminister attdet nu gått kursen i den ekonomiska politiken lades om och attredan nu de första posifiva resultaten kan märkas. Därmed har också skapatsförutsättningar för en förbättring av sysselsättningsläget. Effekterna påarbetsmarknaden infaller emellertid med en viss eftersläpning varförarbetslösheten enligt den bedömning som görs i proposifionen kan komma attligga på en mycket hög nivå ännu . Åtgärder för att bekämpaarbetslösheten är därför nödvändiga även i fortsättningen. Arbetsmarknadsministern pekar på att kampen motarbetslösheten ställer stora krav på hur den ekonomiska polifiken skall föras.Konkurrenskraften i den svenska ekonomin får inte på nytt försvagas. Det anförsatt avgörande betydelse för en god ekonomisk utveckling- och därmed försysselsättningsläget - är att budgetunderskottet hålls nere. Utvidgadearbetsmarknadspolitiska åtgärder får enligt proposifionen därför interesultera i en försämring av statens finanser. När det gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernasinriktning har propositionen två utgångspunkter, nämligen att ge delsmeningsfull sysselsättning åt unga , dels stöd till näringslivetsrekrytering av AU1983/84:8 16 I fråga om ungdomarna föreslås en radåtgärder på utbildningsområdet, t. ex. utökad verksamhet inom kommunalvuxenutbildning (kom-vux), utökad lärlingsutbildning och ökad intagning tillviss gymnasial utbildning. Vidare föreslås att ökade resurser ställs tillförfogande för kommunernas uppföljningsansvar i fråga om 16- och 17-åringar.Detta gäller främst de s. k. ungdomsplatserna. Särskilda åtgärder föreslås nuockså när det gäller 18- och 19-åringarna. Utskottet återkommer i det följandetill denna fråga vid behandlingen av de s. k. ungdomslagen. Även till frågan omde i propositionen föreslagna rekryteringsplatserna inom det enskildanäringslivet återkommer utskottet nedan. Särskilda sysselsättningsproblem finns inombyggnadssektorn. I proposifionen anmäls att regeringen utnyttjatfinansfullmakten för att tidigarelägga statliga byggnadsprojekt för 500 milj.kr. Dessutom föreslås stöd till samlingslokaler m. m. Vidare anförs attregeringen kommer att lägga fram förslag om ett program förunderhålls- och ombyggnadsverksamhet inom bostadssektorn. Slutligen framhåller arbetsmarknadsministern, mot bakgrundav arbetsmarknadsläget, värdet av att myndigheterna i positiv anda prövaransökningar om deltid och om tidsbegränsad tjänstledighet. I sammanhangeterinras om att trygghetsavtalet på det stathga området innehåller bestämmelserom tjänstledighet som kan underlätta omställningar vid övertalighet. anför i sin parfimofion (nr 28) attproposifionen är präglad av en lång rad defensiva åtgärder som är ägnade att sågott det går skyla över de ständigt stigande arbetslöshetssiffrorna. I ställetmåste politiken enligt motionen inriktas på att skapa fler arbetstillfällen.Som exempel tas upp en förstärkt näringspohtik med satsning påsmåföretagsam-het innefattande bl. a. en sänkning av sjukförsäkringsavgiftenför småföretag. Vidare nämns satsning på jobb för bättre miljö- och resurshushållningsamt en utbyggd regionalpolitik för att effekfivt möta arbetslösheten där denär svårast. När det gäller den senare frågan föreslås att enomfördelning görs i fråga om redan beviljade medel så att resurser förs övertill anslaget för regionala utvecklingsinsatser, det s. k. länsanslaget, frånde medel som disponeras av statens industriverk (SIND). Det framhålls imotionen att länsanslaget har stor betydelse för glesbygdsstödet vilket gerarbetstillfällen fill en lägre kostnad än om sysselsättningen åstadkoms genomAMS. I motionen framhålls vidare betydelsen av varsamhet med debefintliga jobb som ger goda tillskott i ekonomin. Centerparfiet accepterardärför t. ex. inte en utslagning från jordbruket och ett övergivande avfamiljejordbruksmodellen. Ungdomen måste dessutom enligt motionen ges en säkrare vägin på arbetsmarknaden än f. n. Här pekas på förbättrad yrkesutbildning innefattandebl. a. utbyggd lärlingsutbildning samt på att villkoren på arbetsmark- AU1983/84:8 17 nåden görs sådana att även oerfaren arbetskraft kanberedas arbetsuppgifter. 1 sammanhangetnämns lönesättning och introdukfionsvillkor. Det investeringsprogram för byggsektorn som presenteras ipropositionen möter inga invändningar i motion. Man anför attdet emellertid finns stora behov av investerings- och underhållsinsatser ävenutanför den statliga sektorn t. ex. när det gäller det kommunala va-nätet. anser i sin partimotion (nr 34) attarbetsmarknadspolitikens uppgift är att komplettera den ekonomiska polifiken,inte att ersätta den. Det är den ekonomiska politiken som skall lägga grundenför varaktiga sysselsättningstillfällen. kräver från denutgångspunkten en total omläggning av denna politik. Den vikfigaste uppgiften är enligt motionen att få stopppå ökningen av de offentliga utgifterna och därmed följande skattehöjningar.Regeringens politik går i detta avseende i diametralt fel riktning.Under det första året har skatterna höjts med , deoffenfiiga utgifterna med mångdubbelt mer och följden är att budgetunderskottethar ökat kraftigt till ca . Folkparfiet anser i motionen att ytterligare utgiftermåste finansieras med besparingar på andra områden i den statliga budgeten. Mananser att insatser mot arbetslösheten måste ges högsta prioritet och menar attsådana insatser är viktigare än många andra offentliga utgifter. Enomprioritering måste därför ske till förmån för de arbetsmarknadspolitiska insatserman föreslår. Skattehöjningar avvisas i mofionen som medel för attsanera statens finanser. Eftersom det är inom den enskilda sektorn som deframfida varakfiga jobben skall finnas är det enligt mofionen en felakfigpolifik att genom skattehöjningar slå ut jobb inom det privata näringslivet ochskapa nya inom den kommunala eller statliga sektorn. För att förbättra arbetsmarknadens funktionsduglighetanförs vidare att åtgärder bör vidtas som ökar rörligheten på arbetsmarknaden.Detta gäller både den yrkesmässiga och den geografiska röriigheten. Därvid harinte minst lönestrukturen stor betydelse. Mofionärerna menar att staten somarbetsgivare har viss möjlighet att påverka denna. Vidare anförs att enligt uppfattning skall deriktade arbetsmarknadspolitiska insatserna framför allt ta sikte påungdomarnas situafion på arbetsmarknaden. Det innefattar vissautbildningsinsatser för att stärka ungdomarnas konkurrenssituation påarbetsmarknaden bl. a. genom en bättre och mer näringslivsanpassad utbildningsom underlättar deras inträde på marknaden. Den stimulans av sysselsättning som i nuvarande läge måsteske bör enligt innebära stimulans till permanenta jobb inomnäringslivet. Som en åtgärd med sådant syfte föreslås i motionen att förmögenhetsskattenpå arbetande kapital i små och medelstora företag slopas från den 1 januari1984. Dessutom föreslås att allt nyföretagande temporärt befrias från den 2 1983/84. AU1983/84:8 18 allmänna löneavgiften på . De båda senare yrkandena haröverlämnats av skatteutskottet till arbetsmarknadsutskottet med yttrande (SkU1982/ 83:2 y). hänvisar i sitt yttrande till att man behandlatmotsvarande yrkanden i betänkandet SkU 1982/83:55. Skatteutskottetavstyrkte därvid slopandet av löneavgiften med motiveringen att motionärernassyften skulle tillgodoses bättre genom direkt stöd än genom lättnader ibeskattningen. Yrkandet om att slopa företagsbeskattningen på arbetande kapitali små och medelstora företag avstyrktes också med hänvisning bl. a. fillföretagsskattekommitténs utredningsarbete. Det sägs avslutningsvis i yttrandet att någon omständighet som börföranleda ändrad ståndpunkt från sida i dessa frågor inte harinträffat . Till yttrandet har fogats avvikande meningar frånföreträdare för de borgerliga partierna. Över förslag i samma motion om nedsättning avsocialförsäkringsavgiften i vissa fall har socialförsäkringsutskottet avlämnatyttrande (SfU 1983/84:2 y). Detta utskott konstaterar att utredningen om de småoch medelstora företagens finansiella situafion lagt fram förslag omarbetsgivaravgifter som näringspolitiskt instrument för nystartade företag ochanser att beredningen av utredningsförslaget bör avvaktas innan tarställning. avstyrker därför motion 34 i denna del.Avvikande meningar har fogats till yttrandet. Dagens arbetsmarknadspolitik kritiseras i vpk:spartimotion (1983/ 84:21). Enligt vpk måste kampen mot arbetslösheten bli detprimära, överordnade målet för den ekonomiska polifiken. Budgetpolifiken skalltjäna kampen mot arbetslösheten, inte vara överordnad den. Detta kan tänkasinnebära att man accepterar ett högre budgetunderskott. Denna utgångspunkt ärenligt motionen dock ingalunda nödvändig. Samma effekt kan nås via en ökning ide offentliga utgifterna som är finansierad med inkomster. Konflikten mellansysselsättningspolitik och budgetpolitik är därför inte oundviklig. Vidare anför vpk att sysselsättningspolitiken måste utgåfrån förutsättningen, att den offentliga sektorn skall bilda spjutspetsen ikampen mot arbetslösheten. Det är i samhälleliga former och via samhälleligainsfitufio-ner som nya arbeten kan skapas. Också den organisatoriska formen förarbetsmarknadspolitiken måste enligt motionen ändras. Arbetslöshet ochundersysselsättning är ett strukturellt, bestående inslag i ekonomin. Detmåste mötas med mer långsiktiga och kontinuerliga insatser. Vpk föreslår därföratt en flerårsbudget för arbetsmarknadspolitiken skall upprättas. En politik för att bekämpa arbetslösheten måste enligt vpkkombineras med en förkortning av den allmänna arbetsdagen. Det finns en radandra motiv för övergång fill sex timmars arbetsdag än desysselsättningspolitiska, och arbetstidsförkortningen kan inte vara något slagspatentmedicin mot arbetslösheten. Man anför vidare att arbetslöshet ochutslagning är en AU1983/84:8 19 funktion av det moderna kapitalistiska produktionssättetsom försiggår oberoende av arbetstidens längd och menar att det är orealistisktatt tro, att den totala mängden arbete mätt i fid skulle kunna öka därhän attfull sysselsättning någonsin uppnåddes. Sexfimmarsdagen är därför enligtmotionen också ur sysselsättningspoUtisk synpunkt en viktig och oundgängligengångsåtgärd som dessutom har betydelsefulla jämlikhetsaspekter. När det gäller sysselsättningen inom byggnadssektornföreslår vpk bl. a. åtgärder för effektivering och utbyggnad av vattenkraften,vilken beräknas ge ca 500 årsarbeten. Detta yrkande som remitterats tillnäringsutskottet har med yttrande överlämnats till arbetsmarknadsutskottet.Utskottet återkommer senare till denna fråga. m. fl. (m) anför i motion 62 attregeringens oförmåga att ta itu med de problem som ligger fill grund för denomfattande strukturella arbetslösheten är oroväckande. De offentligautgifterna, skattetrycket och budgetunderskottet fortsätter att växa. Därmedkrymper utrymmet för expansion i det privata näringslivet och de strukturellaobalanserna växer sig allt starkare. Om åtgärder mot dessa problem skjuts ytterligarepå framtiden blir följden enligt motionen en ännu högre arbetslöshet än . I motionen anförs vidare att ungdomarnasarbetsmarknadssituation är sämre än . Regeringens metod attbekämpa arbetslösheten med massiva insatser av beredskapsarbeten sägs hamisslyckats, varför den trendmässiga ökningen av ungdomsarbetslöshetenfortsätter. Budgetunderskottet är enligt motionärerna det störstahotet mot sysselsättningen och har ökat med sedanregeringsfillträdet. Propositionens förslag förvärrar underskottet ytterligare.Vidare anförs att höjt skattetryck, inkl. de grundläggande förändringar somföreslås av skatteöverenskommelsen, leder till försämrad konkurrenskraft ochdärmed fortsatt utslagning av riktiga jobb. Förslaget om fackföreningsfonderleder till resignation, minskad framtidstro och därmed till uteblivnanyinvesteringar. De nya rikfiga jobben uteblir enligt mofionen och redanexisterande arbetstillfällen slås ut. Motionärerna förordar en polifik rak motsatt denregeringen nu för. För att öka sysselsättningen krävs i motion 62 först ochfrämst att obalanserna i ekonomin arbetas bort. En realistisk strategi för attlångsiktigt bekämpa den växande strukturella arbetslösheten måste därför byggapå: - minskat budgetunderskottgenom sparande, lägre statsutgifter och systemförändringar, - stimulansertill näringsliv och de privata sektorerna i ekonomin genom skatte- ochavgiftssänkningar på produktionen, - skattesänkningarsom gör det lönsamt att arbeta, investera, spara och ta risker, - en effektivarbetsmarknadspolitik med tyngdpunkten på arbetsförmedling och utbildning istället för konstlade jobb, AU 1983/84:8 20 - bättre yrkesutbildning och förhöjd yrkeskompetensmed hjälp av bl. a. lärlingsutbildning. Den omläggning av den ekonomiska politiken somgenomfördes efter regeringsskiftet skapade enligtutskottets mening förutsättningar för en långsiktig förbättring av sysselsättningslägeti vårt land. Genom devalveringen förstärktes den svenska industrins konkurrensförmågai avgörande grad. Exporten är som en följd därav nu avsevärt större änföregående år och den samlade utrikeshandeln visar upp ett betydande överskott.Även sysselsättningen inom industrin har ökat något sedan oktober förra året.Positiv sysselsättningsutveckling kan noteras också för den privatatjänstesektorn och för den offentliga sektorn. I det senare fallet dock iförsta hand beroende på ökad omfattning av beredskapsarbeten. Somsägs i propositionen får omläggningen av den ekonomiska polifiken emellertidposifiva effekter på sysselsättningen med en viss eftersläpning. Dennaomständighet och det förhållandet att arbetslösheten redan vid regeringsskiftetförra året var hög har nödvändiggjort betydande arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Utskottet delar regeringens bedömning att behovet av sådana åtgärderunder innevarande budgetår är större än som kunde förutses . Förslagenfill åtgärder i proposition 26 är inriktade på att få snabba positiva effekterpå sysselsättningen. Det gäller insatserna för ungdomarna bland vilkaarbetslösheten är alltför hög och stödet till näringslivetsrekrytering av arbetskraft som är anpassat till den konjunkturuppgång somförutses. Det gäller också de åtgärder som vidtas för att förbättrasysselsättningen inom byggnadssektorn. av förslagen som förs fram i motionerna avser emellertid åtgärder som fåreffekt på sysselsättningen först på . Så är fallet medcenterpartiets förslag om förstärkta näringspolitiska insatser tillsmåföretag-samhet och omfördelningen av de regionalpolitiska medlen från SINDtill länsstyrelserna. Även förslag om att förmögenhetsskatten påarbetande kapital i små och medelstora företag skall slopas tillhör en typ avåtgärder som inte kan få några omedelbara effekter på den nu högaarbetslösheten. Detta gäller också vpk:s förslag om införande av som självfallet förutsätter omfattande förberedelser innan ställningkan tas. Utskottetgör samma bedömning som regeringen i fråga om insatsernas inriktning, nämligenatt det nu behövs åtgärder som får omedelbar effekt på arbetsmarknaden och somfill sin omfattning i varje fall delvis är av temporärt slag i avvaktan på atteffekterna av omläggningen av den ekonomiska politiken slår igenom påarbetsmarknaden. En förestående trolig konjunkturuppgång motiverar också ensådan inriktning av åtgärderna. Det finns mot den bakgrunden ingen anledningför att i detta sammanhang ta upp AU 1983/84:8 21 nyssnämnda förslag i parfimotionerna från , och vpk ochsom avser åtgärder som får effekter först på . Sådana förslag fårbedömas i ett sammanhang där en bredare och mera långsiktigsysselsättningspolifisk avvägning är aktuell, t. ex. senare under närbudgeten för /85 behandlas. Mot den bakgrunden avstyrkerutskottet här berörda delar av mofionerna 21, 28 och 34. Utskottetbehandlar i detta sammanhang också två andra mofioner vars förslag tillsysselsättningsåtgärder får effekter först på . Det gäller förstmotion 33 av () och () som föreslår utökningav vapenfriutbildningen inom civilförsvaret i syfte att motverkaarbetslösheten. Mofionen har överlämnats till arbetsmarknadsutskottet frånförsvarsutskottet med yttrande (FöU 1983/84:1 y). anför attden utbildning som kan komma i fråga är långfidsutbildning som inte kan startasså att den får någon sysselsättningseffekt under innevarande budgetår ochavstyrker bifall fill mofionen. Arbetsmarknadsutskottetvill för sin del liksom försvarsutskottet peka på att det f. n. finns 4 300 vapenfriatjänstepliktiga registrerade i väntan på fullständig grundutbildning. Dennabalans som vid utgången av /85 beräknas ha ökat till 5 000 ärenligt NVU) för stor. I anslagsframställningenför /85 presenterar nämnden en plan för att till en början /90 minska balansen till 3 000. Mot bakgrunden av att frågandärigenom kommer att prövas och då en utökning av vapenfriutbildningen nu inteskulle få någon omedelbar sysselsättningseffekt avstyrker utskottet motion 33. Denandra motionen utskottet tar upp i detta sammanhang är nr 26 av LennartBrunander (c) och Kersfin () i vilken förordas en utbyggdavbytarverksamhet inom jordbruket. Den nuvarande verksamheten sägs ge lantbrukarnamöjlighet till högst fio dagars semester . Målet bör enligt motionärernavara att successivt genomföra möjlighet till fem veckorssemester för lantbrukarna. När systemet är fullt utbyggt skulle detkunna ge 6 000 nya arbetsfillfällen för avbytare och därmed ge ökadesysselsättningsmöjligheter för arbetslösa ungdomar. Kostnaden för det fulltutbyggda systemet anges av mofionärerna till 800 milj. kr. Avbytarverksamhetenadministreras av Lantbrukets avbytartjänst AB under lantbruksstyrelseiisfillsyn. På grundval avförslag från en särskild utredare presenterades grunder för en utbyggnad avverksamheten i proposition 1977/78:154. Dessa grunder godkändes av påförslag av jordbruksutskottet i ett i den delen enhälligt betänkande (JoU1977/78:34). Motioneninnebär i sak ett önskemål om att åtgärder vidtas för att påskyndagenomförandet av det av statsmakterna tidigare fattade principbeslutet, med enförändrad målsättning och med anlitande av nya finansieringsvägar. Det är ensak för sig att sådana förändringar av ett tidigare riksdagsbeslut bör föregåsav särskilda överväganden. Det i detta samman- AU1983/84:8 22 häng väsentliga är att motionärerna själva ser de åtgärderde föreslagit som ett sätt att långsiktigt ge ett tillskott tillsysselsättningen. Som fidigare framhållits är det emellertid i detta sammanhangfråga om åtgärder som kan motverka arbetslösheten och därföravstyrker utskottet motionen. Utskottet går härefter över till att behandla förslag ipropositionen och motioner på arbetsmarknadspolitikens område. AMS disponerar för innevarandebudgetår 10 milj. kr. för tillfällig personalförstärkning inomarbetsförmedlingen. Medlen har använts så att 150 arbetsförmedlare haranställts för . På framställning av AMS föreslår regeringennu att ytterligare 10 milj. kr. anvisas för förstärkning av arbetsförmedlingenäven . Det anförs i propositionen att arbetsförmedlingen införden väntade konjunkturuppgången måste ha erforderliga personalresurser så attnäringslivets efterfrågan av arbetskraft snabbt kan tillgodoses och de alltlängre arbetslöshetstiderna kan motverkas. Även de särskilda åtgärder somregeringen föreslår och som utskottet återkommer till nedan motiverar entillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen även under första halvåret 1984.Utskottet gör samma bedömning som regeringen och fillstyrker att 10 milj. kr.anvisas för ändamålet. I detta sammanhang behandlar utskottet även ett yrkande ivpk:s partimotion 21 om att tvångsåtgärder inte bör användas inom arbetsmarknadspolitikenför att förmå enskilda att acceptera ett visst anvisat arbete. Det är utskottets mening att stora krav bör ställas påsamhället att solidariskt genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder stödja dem somär arbetslösa. Men denna solidaritet kan inte vara ensidig. Den enskilde måsteockså i solidaritet med samhället bidra efter sin förmåga till den gemensammaproduktionen av varor och tjänster. bör påpekas att det enligtnuvarande regler finns ett antal skäl som accepteras som giltiga hinder att taanvisat arbete. Det gäller t. ex. sjukdom, bristande kommunikationer fill dennya arbetsplatsen, för lång bortovaro på grund av stort pendlingsavstånd,bundenhet till ort och familj, lön som väsentligt undersfiger vad man haft sominkomst i det föregående jobbet. Mot bakgrund av vad här sagts finns det enligtutskottets mening anledning hävda att de som omfattas avarbetsmarknadspolitiska åtgärder inkl. de som har arbetslöshetsunderstöd skallstå till arbetsmarknadens förfogande enligt de regler som gäller. Motion 21avstyrks därför i här aktuell del. AU1983/84:8 23 Beslut av omarbetsmarknadsutbildningens omfattning togs vid två tillfällen.Vid behandlingen av budgetpropositionen (AU 1982/83:21) anvisades medel förutbildning under /84 av 120 000 personer. Enligt beslutet skulleAMS tilldelas medel för utbildning av 110 000 personer och regeringen skulledisponera en reserv av medel för utbildning av ytterligare 10 000 personer.Senare beslutade på förslag av regeringen ikompletteringsproposifionen (prop. 1982/83:150 bil. 3, AU 1982/83:30) aftutbildningsvolymen skulle ökas fill 125 000 deltagare. AMS har hemställt att arbetsmarknadsutbildningen underinnevarande budgetår skall utökas till 132 000 utbildningsplatser.Arbetsmarknadsministern räknar med att det ökade behovet avarbetsmarknadsutbildning inkl. medel för fortbildning av anställda för attmotverka s. k. flaskhalsproblem inom industrin kan tillgodoses för enmerkostnad av 180 milj. kr. varav 60 milj. kr. avses för den senare typen avutbildning. I fråga om utbildningens inriktning anförs att den utökademedelstilldelningen bör medge utbildning inom datateknik och elektronik försåväl industri som handel, kontor och småföretag.