bet · G701FiU20 · 1983-12-31 00:00:00 — eller avföretagets lönesumma icke verkar neutralt utan får en rad oönskade konsekvenser.Byggnads-, fastighets- och skogsföretag lorde, vilket Föreningen har demonstrerat för utskottet, utsättas för icke avsedda besvärandeeffekter av den nya skatten. En i och för sig lovvärdkonkurrensneutralitelsprincip har medfört atl även ekonomiska föreningar,sparbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsanstalter, förelag som inte främsthar ell vinslsyfte, har upplagils i den kalegori som drabbas avvinstdelningsskalten. Med dessa påpekanden har näringsutskotlet velat FiU1983/84:20 137 klargöra att förslaget om vinstdelningsskatt lämnar rumför allvarliga anmärkningar från näringspolitisk utgångspunkt. Så långt har uppmärksamheten riktals mot inkomstsidan ilöntagarfonds-systemet. Genom en principiellt tvivelaktig specialdeslinaiionhamnar vinsldelningsskattemedlen inom den sektor av allmänna pensionsfonden somde föreslagna löntagarfondstyrelserna skall förvalla, villframhålla det anmärkningsvärda i alt skattemedel i betydande utsträckninglämnas att disponeras av organ som visserligen formellt har tillsalls av statenmen som till följd av flertalet.ledamöters intresseanknytning kommer att verkaenligt principer som staten inle råder över. Genom de möjligheter som lönlagarfondstyrelserna får atttillsammans förvärva relativt sett mycket betydande andelar av olika företagbanas väg för en kraftig förändring av ägar- och maktförhållandena inomnäringslivet. Klart är all de fackliga organisationerna på detta sätl får endubbelroll som skapar problem i framliden. Det professionella inslaget iföretagens ledning lorde komma att försvagas, vilket inte kan undgå att påverkarörelseresultat och utvecklingsmöjligheter. I propositionen hävdas på ettorealistiskt sätt att den begränsningen att allmänna pensionsfondens fjärdefondslyrelse och lönlagarfondslyrelserna tillsammans inte får förvärva fullt50% av röstvärdet i ett aktiebolag medför att dessa organ inte kommer att la påsig ett företagaransvar. I själva verket kommer givetvis löntagarfondstyrelsernasrepresentanter trots den angivna begränsningen att i många fall erhålla endominerande ställning i ett förelag. innebär ett systemskifte inomnäringspolitiken som måste få återverkningar bl. a. på nyetableringen avförelag, på de befintliga företagens ulvecklingsplanering och på rekryteringentill ledande poster vid förelagen. Vissa konsekvenser för de små företagen av regeringensförslag har belysts i motion 1983/84:218 (se avsnittet Motioner).Näringsutskoltet delar de farhågor beträffande småförelagens situation i ettlöntagarfonds-samhälle som kommer till uttryck där. med att dörren öppnas för en långtgåendekollektivisering av näringslivet genomförs en nedrustning av det syslem somunder har lett lill en kraftig spridning av aktieägandet. Häravföljer ytteriigare negativa effekter. Regeringen deklarerar i proposilionen sin anslutning lillmarknadsekonomins princip. Det är visserligen sant alt marknadssystemet iutgångsläget alltjämt bildar ram för del svenska näringslivet. I realiteteninnebär emellertid ett genomförande av förslaget om löntagarfonder ett slegbort från en verklig marknadsekonomi, det ekonomiska syslem som har utgjortgrundvalen för välståndsutvecklingen i vårt land. På här angivna grunder avstyrker näringsutskoltetregeringens förslag i proposition 1983/84:50. Sitt avvisande av förslaget börriksdagen beledsaga med ett sådant uttalande om löntagarfondernas effekter pånäringslivets utveckling som har föreslagits i motion 1983/84; 204 (m). FiU1983/84:20 138 I de berörda partimotionerna finnsen rad förslag till åtgärder för all främja bl. a. en spridning av det personligaaktieägandet och en företagsanknuten individuell vinstdelning. Förslagen hörhemma inom andra utskotts beredningsområden. Näringsutskoltet inskränker siglill atl allmänt framhålla viklen av sådana reformer som det här är fråga om. I enlighet med sill särskilda uppdrag har näringsutskoltetnärmare granskat regeringens förslag till lag med reglemente för allmännapensionsfonden. Det ställningstagande av som utskottet föreslårinnebär atl detla lagförslag saknar aktualitet. 1 de behandladepariimotionerna berörs det inle närmare. Näringsutskoltet vill emellertid nämnaall en granskning av lagförslaget ger underiag för ytterligare en rad kritiskasynpunkter på löntagarfondsförslaget. Oklarheten beträffande den närmareinnebörden av löntagarfondstyrelsernas regionala anknytning är ett exempel pådelta. För fjärde fondstyrelsens del innehåller lagförslagetvissa nya delaljbe-slämmelser som inte har något direkt samband medlöntagarfondslyrelsernas tillkomst. De omfattas liksom lagförslaget i övrigtav det avslagsyrkande som framställs i de flesta motionerna och somnäringsutskotlet här har anslutit sig till. I sak föranleder de emellertidknappast några erinringar. Regeringen bör framlägga förslag om atl de nuavsedda beslämmelserna skall införas i reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning. Av de värderingar som näringsutskoltet här har redovisatföljer att uiskollel avstyrker samtliga yrkanden i vänsterpartietkommunislernas partimotion 1983/84:223. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),(), Per (), (). (vpk), (), (), () ochBo Finnkvist (s). , , ,, och Bo Finnkvist (alla s) anser attyitrandet under rubriken bort ha följande lydelse; Regeringensförslag----- (= utskottet)---- kan få. I denföregående redogörelsen har lämnats en summarisk framställning FiU1983/84:20 139 av de fem motiv för förslaget om lönlagarfonder somframförs i proposilionen. Två av dessa hänför sig till de nämnda frågornaom försörjning med riskkapital och om maktförhållanden. Men även de övriga harintresse från näringsulskottels utgångspunkt. Utskottet vill göra följandekommentarer. Den föreslagna vinstdelningsskalten diskuteras i moderatasamlingsparfiets. och partimotioner endast som enpålaga vilken medför bl. a. alt "expansiva småföretag dräneras påvinstmedel" (mot. 1983/84:204). Efter atl fullt riktigt ha konstaterat atlföretagsvinster utgör en betydelsefull bas för ytterligare investeringar iföretagen tycks molionärerna dra den felaktiga slutsatsen att en reduktion avandelen vinstmedel man får behålla inom företagel måsle leda lill minskadeinvesteringar. Regeringens förslag utgår i stället frän uppfailningen atlvinstnivån ulan vinsluldelningsskatl kan bli så hög att det finns risk för enkraftig löneglidning och även för skärpta fördelningspoliliska motsättningar.Dessutom är det uppenbart atl de genom vinstdelningsskalten hopsamladevinstmedlen med större säkerhet kommer att användas för produktivainvesteringar än vad fallet skulle ha varit om de hade fått kvarstanna inom deföretag där de genererats. 1 de tidigare nämnda regionalt inriktade motionerna fråncenterpartihåll är en huvudpunkt i argumentationen all de berörda regionernagenom vinstdelningsskalten berövas produktiva resurser som knappast återkommertill samma regioner i form av placeringar från löntagarfondstyrelsernas sida.Även i detta fall finns det anledning alt påpeka all det är tvivel underkastatom ett uteblivande av vinstdelningsskatten skulle resultera i störreinvesteringar hos de vinstgivande företagen. Molionärerna tycks ocksåundervärdera möjligheten av att löntagarfondstyrelsernas satsningar kan få enpositiv regionalpolitisk effekt. En sådan centralisering av företag ochresurser som molionärerna befarar är ingalunda någon självklar konsekvens avde placeringar som görs av löniagarfondslyrelser med regional anknytning. Idetta sammanhang vill utskottet erinra om regeringens avsikt redovisad i detföregående under rubriken - att en särskild fond på 100 milj. kr.skall inrättas för kapitaltillskott m.m. till småföretag. Vid sidan av vinstdelningsskatten är de fackligaorganisationernas inflytande genom lönlagarfondssystemet i särskilt hög graden angreppspunkt för systemets motståndare. I motion 1983/84:218 (m, c, fp)framställs dessa organisationer rent av som ett hot mot fri företagsamhet, pädet sättet all ett ökat fackligt inflytande i storföretag skulle"allvarligt rubba de mindre förelagens möjligheter att konkurrera".Enstaka möjligen diskutabla åtgärder från fackligt håll kan enligt utskottetsmening inte på något sätt rättfärdiga den negativa bedömning av fackligavärderingar och aktiviteter som kommer lill uttryck i den nu berörda motionen. I de tremot löntagarfonder oppositionella partimotionerna framställs ett FiU1983/84:20 140 ökat löntagarinflytande i företagen vialöntagaifondslyrelserna som en allvarlig risk för näringslivet. Härvidpresenteras två svårförenliga hotbilder, Enligl den ena skulle en rad av demest framgångsrika börsföretagen i realiteten domineras avlöntagarfondstyrelserna. Enligt den andra skulle en stor del av fondmedlenkomma alt satsas på mer eller mindre nödlidande företag, t.ex. Törlustförelagmed en förstelnad struktur" (mot. 1983/84: 213). Näringsulskottelsbedömning är alt ingendera av dessa eventualiteter kommer att inträffa. Denvälbefogade frammarsch för löntagarinlressena som reformen innebär kommer, medde formella och faktiska begränsningar som skall gälla, inle atl leda tillnågra drastiska förändringar. instämmer på denna punkt med vadföredragande statsrådet uttalar i propositionen (s. 54); Löntagarfonderna kommer när de nåttsin maximala storlek att sammanlagt inneha [av röstinflylandel] i desvenska börsnoterade företagen. Förvisso bör detta innebära en ägarposilionsom ger dem möjlighet att uppfylla en väsentlig roll som delägare i många av desvenska produktionsföretagen. Det är också min övertygelse att de på siktkommer atl vinna ett' allmänt förtroende och alt de på ett aktivt sätt kommeralt la ansvar för, och medverka lill all utveckla del svenska näringslivet. Deska dock inle, och de instruktioner och den medelsram som de tilldelasomöjliggör, att de ens kommer i närheten av att kunna dominera över alla övrigaägare. Därför måsle lönlagarfonderna ta sitt ansvar och utöva sin ägarroll isamverkan med andra ägare och ägargrupper. Regeringen deklarerar i detlasammanhang sin anslutning lill marknadsekonomins princip. Genom all minska defördelningspolitiska konflikterna och motverka maktkoncentrationen inäringslivet kommer lönlagarfonderna alt stärka marknadssystemets ställning,anförs det härvid. Löntagarfonderna förutsätter ett marknadssystem, eftersomde inle kan fungera ulan en öppen och livaktig marknad för riskkapital, sägsdet också i propositionen. Näringsutskoltet instämmer i regeringens uttalandenom löntagarfonderna och marknadsekonomin. Därmed har näringsutskoltet också på ett övergripande sätttagit ställning till kommunislernas partimolion 1983/84; 223.Den syftar, som framgår av referatet i det föregående, till ensamhällsomvandling som innebär ett avsked från marknadsekonomin.Näringsutskotlet ser liksom motionärerna [löntagarjfonder som "ett medelatt bryta kapitalets maktkoncentration och utveckla demokratin". Fondernabör emellertid därvid verka inom ramen för ett successivt förbättratmarknadsekonomiskt syslem. Yrkandena i motion 1983/84; 223 (vpk) avstyrks medvad nu har sagts. Den inledande redogörelsen för propositionen innefattar entämligen detaljerad presentation av den föreslagna nya lagen med reglemente förallmänna pensionsfonden, vilken är den författning som i huvudsak skall regleralöntagarfondstyrelsernas organisation och verksamhet. FiU1983/84:20 141 innehållet i de flesta bestämmelserna om allmännapensionsfondens och om lönlagarfondslyrelserna har vissaväsentliga motivuttalanden ålergivits. Näringsulskollet har ingenting atterinra mot lagförslaget och tillstyrker del således. Näringsutskoliel noterar att lagförslaget förfjärde fondstyrelsens del innehåller vissa nya delaljbeslämmelser som inle harnågol direkt samband med lönlagarfondstyrelsernas tillkomst. Hit hör en bestämmelsesom ger fondslyrelsen möjlighel alt göra begränsade placeringar i utländskaaktier och en annan som öppnar nya vägar för dess kortfristiga placeringar avlikvida medel. Från motionärernas sida har, vilket synes naturligt, ingainvändningar riktats mot de nu nämnda beslämmelserna. Dessa omfattas emellertidliksom lagförslaget i övrigt av del avslagsyrkande som framställs i de flestamotionerna. (vpk) anser atl yttrandet under rubrikenNäringsutskotlet bort ha följande lydelse: Regeringensförslag---- (= utskottet)---- kan få. I den föregående redogörelsen har lämnats en summariskframställning av de fem motiv för förslaget om lönlagarfonder som framförs ipropositionen. Som närmare belyses i motion 1983/84:223 (vpk) är det en långserie av successiva tonviklsförskjutningar som slutligen har lett fram tilldenna utformning av socialdemokraternas argumentation för lönlagarfonder. Iförsta hand belönas nu all del är fråga om alt hålla tillbaka löneutvecklingenoch minska de fördelningspolitiska motsättningarna. Löntagarfondsfrågansmaklaspekt har skjutits i bakgrunden. Del sägs ingenting om all fonderna skallvara till för att bryta den kapitalistiska maklkonceniralio-nen. Delönarbetande förutsätts engagera sig för att i alll väsentligt försvara delnuvarande systemet. De lönarbelandes verkliga intresse gäller en ekonomiskutveckling som ser till nationella, samhällsekonomiska behov, inle till detenskilda förelagets profil. För en sådan utveckling kan fonder spela en viktigroll, men de måste då sältas in i en strategi som syftar lill en socialistisksamhällsomvandling. De fonder som regeringen föreslår innebär en fortsattutbyggnad av den verksamhet som bedrivs av allmänna pensionsfondens fjärdefondslyrelse. Del är bra all en inle obetydlig del av aktiekapitalet i samhålletpå det sättet dras undan från storfinansens direkta kontroll. Men vad som bordeeftersträvas är en systemförändring. De nya fonderna måste få en inriktning somdirekt främjar de arbetandes intressen. grundläggande krav är då all fondernas salsningarskall göras ulifrån samhällsekonomiska och icke snävl förelagsekonomiskakalkyler. Den regionala förankring som föreslås i proposilionen måsle la siguttryck också i atl varje fond uttryckligen får i uppdrag all främjanäringslivet i sin region och sålunda bidra lill regional balans.Lönlagarkooperaliva förelag och nya samhälleliga industrier bör särskiltstödjas, medan transnationali- FiU1983/84:20 142 sering av näringslivet och utflyttning av industriföretagfrån aktivt måste motverkas. Till dess att frågan om hurfondstyrelserna skall väljas har prövats närmare bör det ankomma på ,inte på regeringen, all utse ledamöter i styrelserna. Liksom enligt regeringensförslag bör därvid gälla att en majoritet av ledamölerna skall företrädalöniagarintressen. Tanken att löntagarfonderna skall fungera som ett instrumentför att åstadkomma åierhållsamhel från de lönarbelandes sida iavialsrörelserna måsle definitivt överges. Under förutsättning alllönlagarfondslyrelsernas verk-samhel får den inriklning som här har angeilslillslyrker uiskollel regeringens förslag i huvudsak. Den föreslagna lagen medreglemenle för allmänna pensionsfonden bör emellertid ändras med hänsyn lillvad utskottet här har sagt. 31 S bör få den lydelse som framgår av alternativtförslag i det följande; Regeringens förslag Alternativt förstag ---- fyra suppleanter. Regeringenförordnar ledamöter förordnar ledamöter Ledamöteroch------ regional anknytning. Det får ankomma påkonstitutionsutskottet att föreslå närmare bestämmelser om hur valen avlöniagarfondslyrelser skall gå lill. Reglerna i 37 S om begränsning av fondernas rält allförvärva aktier i ett aktiebolag bör slopas inte bara förlönlagarfondslyrelsernas ulan också för fjärde fondstyrelsens del. Paragrafenkommer således alt kunna utgå helt. Utöver dessa ändringar bör regeringen föreslå meragenomgripande ändringar så atl reglementet kommer atl fullt ut motsvara deprinciper som utskottet har angett. bör vidare hos regeringen begära förslag lillell system med samhällsfonder, kombinerade med lokala fackligainvesteringsfonder, allt enligt de riktlinjer som skisseras i motion 1983/84:223 (vpk) och har refererats i del föregående. FiU1983/84:20 143 överproposition 1983/84:50 om löntagarfonder jämte motioner har berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle all yttra sig över proposition 1983/84:50 omlöntagarfonder jämte motioner. De motioner arbetsmarknadsutskottet berör i delföljande är 189, 191, 204-213, 215-217 samt 220-224. Utskottet tar inte uppmotionerna 190, 164, 214, 218 och 219. begränsar sittyllrande i del följande till de delar av proposition och motioner som haranknytning till utskottets ansvarsområden. Del gäller förslagens betydelse förutvecklingen på arbetsmarknaden i stort, effekterna på medbestämmandet iarbetslivet och inverkan på den regionala utvecklingen.Arbetsmarknadsutskottet får med anledning härav anföra följande. Meningarna går starkt isär mellanpropositionen och motionerna från de skilda partierna när det gällerlöntagarfondernas effekter på sysselsällning-en. I propositionen anförs att löntagarfonderna är ettbetydelsefullt moment i restaureringen av den ekonomiska politiken. Ett viktigtinslag i denna politik är alt åstadkomma en hög och jämn sysselsättning. Syftetmed fonderna är bl. a. all stimulera sysselsättningsutvecklingen. En varaktigindustriell tillväxt förutsätter enligt propositionen ett stabilt utbud av riskvilligtinvesteringskapital. Huvuddelen av kapitalel bör ha en långsiktig inriktning,ha ell nalionelli ursprung saml riktas mot de produktiva och utvecklingsbaradelarna av svenskt näringsliv. Moderata samlingspartiet anför i motion 204 all med denomläggning av politiken som de borgerliga partierna genomförde i slutet av1970-talel och som ledde till ökade företagsvinster och ökat sparande i aklierär marknaden väl försörjd med riskkapital. Löntagarfonderna innebär inle någonökning av riskkapitalsparandet eftersom fonderna huvudsakligen skall finansierasgenom beskattning av förelagens riskkapital. Atl drånera företagens vinstmedelökar inte kapitallillgången. Fonderna får enligl moderata samlingspartiet ennegativ effekt på sysselsättningen. Genom det poliliskt-fackliga inflytandet ilöntagarfondernas styrelser kommer fonderna med all säkerhet att söka motarbetastrukturomvandlingen i en kortsiktig strävan att rädda befintliga jobb. Med ensådan politik försämras dynamiken i näringslivet ytterligare ochindustristrukturen blir enligl motionärerna FiU1983/84:20 144 ännu mer föråldrad. Vidare framhålls atl det är de mestlönsamma företagen som svarar för sysselsättningsökningen och att det är justdessa framlidsförelag som skall betala huvuddelen av fondernas uppbyggnad.Enligt motionen råder ingen tvekan om atl fondförslaget leder till ökadarbetslös-hel. Cenlerparliet anför i motion 213 alt ett av de mestkarakteristiska dragen i hela den nu drygt 10-åriga lönlagartbndsdebatien harvarit alt argumenten för fonder har skiftat allteftersom vad som för tillfälletvarit mest aktuellt i den ekonomisk-poliliska debatten. Delta tyder antingen påatl del inle finns några bärande argument för fonderna, eller all del avgörandeargumentet är sådant atl man av politiska skäl anser det nödvändigt att omgedet med diverse rökridåer. Huvudfrågan är enligt motionen vem som skall ha makten iföretagen. Löntagarfonderna kommer, sägs del, leda lill koncentration av makttill fackföreningsrörelsen som kommer att leda lill påtaglig förändring av vårtekonomiska syslem i centralistisk, kollektivistisk och socialistisk riktning.LO har redan den helt dominerande fackliga makten i . Under de perioderlandet har en socialdemokratisk regering förenas den fackliga ochpolitiska maklen. Till delta skulle nu också komma en direkt makt övernäringslivet. Molionärerna menar vidare att fonderna inte får depositiva effekter på sysselsättningen som anförs i debatten. Även de företagsom går bra och därför kunnat nyanställa kommer att få försämrade möjlighetergenom att de tvingas inbetala stora summor lill fonderna. I värsta fall kanfonderna bli ett system för atl slussa pengar från framgångsrika förelag medexpansionsmöjligheter lill kroniska föriuslföretag där sysselsättningen ilängden aldrig kan bevaras. tar i motion 224 upp bl. a. löntagarfondernaseffekter på tillgängen av riskvilligt kapital. Det ligger också i sakens naturatl kapitalbildningen inte skulle förbätiras med löntagartbnderna. Dessa skallju framför alll finansieras med vinstmedel från förelagen, pengar som annarsskulle kunna användas till framlidssatsningar eller sparas tills tiderna blirsämre. Nettoeffekten blir atl näringslivet undandras riskvilligt kapital, dvs.motsatsen lill del önskade och åsyftade. Atl la ul vinstmedel ur förelagen och ge dem lill fackligaeller poliiiska fonder är motiverat bara om man tror alt politiker och fackligaförtroendemän kan styra dem till mer lönsamma projekt än vad företagen klararav. Erfarenheterna är enligl molionärerna i allt väsentligt de motsatta.Därtill kommer enligl motionen atl tillgången lill riskvilligt kapital ärtillgodosett. Man pekar därvid på den ökning av emissionsvolymen som skettsedan slutet av . Vpk anför i sin partimotion 223 att makten överinvesteringarna intar en nyckelroll. De påverkar såväl sysselsättning somteknikutveckling och arbetsmiljö. Maklen över investeringarna kan erövras på mångasätt, ge- FiU1983/84:20 145 nom demokratiska rättigheter för de arbetande påarbetsplatserna genom framflyttande av de fackliga rättigheterna, genomnationalisering av storfinansens nyckelpositioner i affärsbanker,försäkringsbolag och stiftelser. Men ett system med fonder skulle enligtmotionen också kunna bidra till förändrade maktförhållanden, om de vore insattai en strategi som syftar till en socialistisk samhällsomvandling. I fondlankenfinns element som kan erbjuda utvecklingsmöjligheter för strukturer baserade påen demokratisk självförvaltnings principer, men regeringens förslag är inteinsatt i en sådan helhetsstralegi. De fem nya fonderna förslås få en uppbyggnadoch en funktion som i huvudsak överensslämmer med Ijärde AP-fonden. 1 vilkaförelag fonderna kommer alt äga andelar avgörs enligt motionen inte av någrasamhälleliga mål. Det kommer i stället all bestämmas av aktiemarknaden, avvilka förelag som nyemitterar eller vilka aklier som omsätts pä denna marknadoch vilka aktier som kan antas ge god avkaslning. Delta kommer enliglmotionärerna vare sig atl förändra den regionala utvecklingen ellersysselsättningsutvecklingen. Denna kommer som atl bestämmas av denoförutsebara summan av olika kapitalisters vinstkalkyler ochinvesteringsverksamhet samt av den offentliga sektorns utveckling. Som framhålls i propositionen är det enligt utskottetsmening uppenbart att ett ekonomiskt system som inte inbegriper de grundläggandemarknadsekonomiska funktionerna inte är förenligt med en politisk demokrati avvår typ. Del är också uppenbart all en väl fungerande marknadsekonomi ärväsentlig, sett från sysselsättningssynpunkt. Det är emellertid nödvändigt atlgenom ett oförtrutet reformarbete mildra de negativa effekter som skulle uppslåi en ekonomi som domineras av otyglade marknadskrafter, bl. a. så atl destrukturförändringar som är ofrånkomliga inslag i marknadsekonomin kan ske isocialt acceptabla former. De arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärdernaär avsedda att lösa problem i detta sammanhang. Löntagarfonderna kan enligtutskottets mening ses som en förstärkning av dessa åtgärder i en lid då ökadeansträngningar måste göras för att lösa de stora sysselsättningsproblemen. Av särskild betydelse för sysselsättningsutvecklingen ärtillgängen till riskkapital vilket löntagarfonderna kommer all kunna svara för.Det hävdas i de borgerliga partiernas motioner att tillgången till sådantkapital är säkrat utan lönlagarfonder. Men den väsentliga nyheten medlöntagartbnderna är alt de kommer att ge ett stabilt utbud av sådant kapitalsom kan användas pä ett långsiktigl sätt och, oberoende av de kortsiktigaväxlingarna på börsen, riktas mot de produktiva och utvecklingsbara delarna avsvenskt näringsliv. Delta är en viktig förutsättning för atl en tillfredsställandesysselsättningsutveckling skall kunna uppnås .