bet · G701SkU30 · 1983-12-31 00:00:00 — Vid inkomstbeskattningen tas heller inte hänsyn till hurmånga som skall leva på en familjeinkomst -endast till hur många som tjänar inden. Detta strider mot principen orri skatt efter bärkraft. De problem som orsakas av inkomstbeskattningens utformningleder i allt större utsträckning till såväl skatteflykt som skattefusk. Genomskatteplanering utnyttjas de lagliga möjligheterna att undgå eller skjuta uppskatt maximalt. Enligt utskottets mening är det angeläget att det samladeskattetrycket även efter det att nu pågående skattereformer slutförtsplanmässigt sänks. En viktig åtgärd är därvid att reducera inkomstskatten. Detlångsiktiga målet bör vara att den statliga inkomstskatten, som med tiden fåttallt mindre SkU1983/84:30 32 statsfinansiell betydelse, avskaffas utom för högainkomster. bör statsbidragen till kommunerna, som uppgår tillbetydligt högre belopp än hela den statliga inkomstskatten, successivtavvecklas med undantag för en skatteutjämning mellan kommunerna, som ger demmer likvärdiga förutsättningar. Det skattepolitiska reformarbetet måste påbörjasomedelbart och på detta område inriktas på att göra inkomstskatten i stort settproportionell i låga och vanliga inkomstlägen. Den statliga skatteskalan skall 1985 uppfylla demålsättningar som uppställdes i trepartiregeringens handlingsprogram . Detinnebär att gränsen för marginalskatt höjs med 2 basenheter (ca 16 000kr.) och att den maximala marginalskatten detta år blir . Marginalskattesänkningarna måste sedan fortsätta så att delångsiktiga skattepolitiska målen kan uppnås. Ett delmål bör vara att flertaletheltidsarbetande har en marginalskatt på högst och attmarginalskattetaket är högst . dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84: 747 yrkande 10, med anledning av motionerna 1983/84:1501yrkandena 1, 2 och 5 och 1983/84:2525 yrkande 1 samt med avslag på motion1983/84:1142 yrkandena 1, 2, 3 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1983/84:747 anförts om skattepolitikens inriktning, och (båda c) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "Med hänsyn" och slutar med"behandlade motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Enligt skatteutskottets mening är det angeläget att 1982års skattereform fullföljs. Målet för reformen innebär att vid enkommunal utdebitering av 30 skattekronor av alla heltidsarbetande och av alla skattskyldiga skall ha en marginalskatt om högst . Även efter detatt den nu pågående reformen slutförts bör man gå vidare med fortsatta marginalskattesänkningar. Förslag om beskattningen av 1986 och senare års inkomsterbör prövas av . Utskottet förutsätter attproposition i ämnet föreläggs i så god tid att så kan ske. dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84: 2525 yrkande 1, med anledning av motionerna 1983/84:1501yrkandena 1, 2 och 5 och 1983/84:747 yrkande 10 samt med avslag på motion 1983/84:1142yrkandena 1, 2, 3 och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1983/84:2524 anförts om skattepolitikens inriktning. SkU1983/84:30 33 dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 23 som börjar med "Med hänsyn" och slutar med"behandlade motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Enligt skatteutskottets mening är det angeläget att 1982års skattereform fullföljs. Målet för reformen innebär att vid enkommunal utdebitering av 30 skattekronor av alla heltidsarbetande och av alla skattskyldiga skall ha en marginalskatt om högst . Även efter detatt den nu pågående reformen slutförts bör man gå vidare med fortsatta marginalskattesänkningarunder den följande treårsperioden. bör inkomster ,räknat penningvärde, inte träffas av högre marginalskatt än 50 %.Marginalskattetaket bör då också sänkas till . Förslag om beskattningen av 1986 och senare års inkomsterbör prövas av . Utskottet förutsätter attproposition i ämnet föreläggs i så god tid att så kan ske. dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84: 1501 yrkandena 1, 2 och 5, med anledning av motionerna1983/84:2525 yrkande 1 och 1983/84:747 yrkande 10 samt med avslag på motion1983/84:1142 yrkandena 1, 2, 3 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1983/84:1501 anförts om skattepolitikens inriktning. Vårdbidrag (mom. 8) , förste vice talmannenIngegerd , och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 23 med "Att vårdbidragetsåledes motionen" bort ha följande lydelse: Utskottet har förståelse för de i motionen framfördasynpunkterna. Som motionären framhåller torde i många fall förvärvsarbete varaen förutsättning för att gravt handikappade barns föräldrar psykiskt skallorka med att själva ta hand om barnen. Det är då rimligt att de under tid då deförvärvsarbetar skall kunna överlämna vården till en ersättare. Med denkonstruktion vårdbidraget f. n. har saknar de emellertid möjlighet att fåskälig ekonomisk kompensation för lön till ersättaren. Med hänsyn bl. a. till att alla handikappade barn inte kanerhålla vård i den kommunala barnomsorgen är det från rättvisesynpunktangeläget att utgifter för vård och tillsyn av de handikappade barnen i de fallföräldrarna förvärvsarbetar blir avdragsgilla från vårdbidraget. SkU1983/84:30 34 dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa att med anledning avmotion 1983/84:1493 hos regeringen begär förslag om ändrade bestämmelser ifråga om vårdbidrag i enlighet med vad i motionen anförts, Arbetstagarbegreppet (mom. 10) , förste vice talmannenIngegerd , , (alla m) och () anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande i fjärde stycket på s. 24 som börjar med "Utskottet är" ochslutar med "denna motion" bort ha följande lydelse: I likhet med motionären i motion 748 är det enligtutskottets mening en brist att inte småföretagare i industri, jordbruk, handeloch service kan bereda egna barn anställning på samma villkor som andraungdomar. I och med att det egna barnet inte betraktas somarbetstagare i egentlig mening läggs barnets inkomst på toppen av förälderns.Utbytet av den unges arbetsinsats blir härigenom ringa jämfört med vad det blirför de ungdomar som lyckas få anställning utom hemmet. Utskottettillstyrker därför motionen. dels att utskottet under mom. 10 bort hemställa att med bifall tillmotion 1983/84:748 hos regeringen begär förslag till förändring avarbetstagarbegreppet i enlighet med vad i motionen anförts. Gåvor till internationellt biståndsarbete (mom. 12) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 25 som börjar med "Yrkanden av" och slutar med"således motionen" bort ha följande lydelse: Ingen torde kunna bestrida värdet av den verksamhetinriktad på internationellt bistånd som bedrivs av enskilda organisationer.Dessa organisationer åtnjuter -i likhet med flertalet allmännyttigaorganisationer -vissa lättnader vid beskattningen. Det allmännas stöd tillinternationellt bistånd går dock till den helt övervägande delen viainternationella biståndsorgan eller som bilateralt statligt bistånd. Det finnsåtskilliga allmänt erkända frivilliga organisationer vilkas insatser innebärvärdefulla kompletteringar till det allmännas biståndsinsatser. Dessaorganisationer kan genom sitt arbete nå grupper i där bistånd intealltid kan lämnas inom ramen för den etablerade u-landshjälpen. Utskottettänker särskilt på biståndsinsatser av humanitärt slag som sker genom t. ex.Röda korset. Rädda barnen, de fackliga och kooperativa organisationerna ellertrossamfunden. Enligt utskottets mening finns det anledning att ytterligare stödjaverksamheter av SkU1983/84:30 35 nu angivet slag genom att stimulera till ekonomiskt stödtill internationellt biståndsarbete. Det kan ske genom viss skattebefrielse förgåva till internationellt biståndsarbete. Frågan om avdragsrätt för gåvor har under en lång följd avår varit uppe till behandling i . Enligt utskottets mening är detangeläget att en utbyggnad av de ideella organisationernas verksamhet tillförmån för internationellt samförstånd och respekt för de mänskligarättigheterna kommer till stånd . Ett bifall till motion598 är enligt utskottets mening ägnat att tillgodose ett sådant syfte, varförutskottet tillstyrker motionen. dels att utskottet under mom. 12 bort hemställa att med bifall tillmotion 598 hos regeringen begär förslag till lagstiftning om rätt till avdragför vissa gåvor till internationellt biståndsarbete m. m.i enlighet med vadi motionen anförts. UTB (mom. 2) , förste vice talmannen , och (alla m): yrkar i första hand attbegränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde slopas. likväl beslutar att behålla denna begränsning bör enligt vår meningberäkningen av underlaget för tilläggsbelopp göras så enkel som möjligt. Den erfarenhet man har av lagstiftningenspraktiska tillämpning ger vid handen att underlagsberäkningen givit upphov tillirritation hos såväl de skattskyldiga som de tillämpande myndigheterna. Vi har tidigare i olika sammanhang uttalat att enligt vårmening något räntetillägg inte bör ske för vare sig privat användning av bilsom utgör inventarium i näringsverksamhet eller för jordbrukares bostäder. Vihar också hävdat att makar sinsemellan bör ha rätt att kvitta underskott avannan fastighet mot överskott av kapital och att räntetillägg avseende lån utaneller mot låg ränta bör få räknas av från överskott av kapital och kvittas motunderskott på schablontaxerad fastighet. Som framgår av motion 1494 vidhållervi vår principiella uppfattning i dessa frågor och vi förutsätter attregeringen föreslår erforderliga ändringar i regelsystemet. SkU1983/84:30 36 Barnpension (mom. 9) Frågan om barnpensionens behandlingi skattehänseende har varit föremål för uppmärksamhet under en lång följd avår, bl. a. i utredningssammanhang och i motioner till . års skatteutredning uttalade att sammabeskattningsregler borde gälla oavsett om samhället trädde in genombidragsförskott eller genom barnpension. Detta kunde enligt utskottets meningåstadkommas bl. a. genom att pensionsförmåner till barn undantogs frånbeskattning. Utskottet finner det anmärkningsvärt att dennarättvisefråga ännu inte kunnat lösas och förutsätter att den numera aviseradenya utredningen om efterlevandepensioneringen behandlar den i motionerna 302,1483 och 2145 aktualiserade frågan med förtur. SkU1983/84:30 37 Sammanfattning .................................... ....... 1 Gällanderätt m. m. Skatteskalan ................................................................. .... 5-6 Underlagför tilläggsbelopp .......................................... 6-7 Schablonavdragi inkomstkällan tjänst............................ 7 Fackföreningsavgift......................................................... .... 7-8 Kostnaderpå grund av sjukdom .................................... .. 9-11 Schablonavdragi tjänst ............................................... ..... 14 Löneavgift....................................................................... ..... 14 Lön tillbarn..................................................................... ..... 16 Kostnaderpå grund av sjukdom .................................... 17 Beräkningav UTB ........................................................... 19-20 Schablonavdragi tjänst ................................................ 20-21 Riktlinjerför skattepolitiken............................................ 22-23 m........................................................... ..... 24 Kostnaderpå grund avsjukdom ..................................... 24-25 Skatteskalan,underskottsavdrag och begränsningsregel 26-28 Schablonavdragi inkomstkällan tjänst............................ 28-29 Löneavgift....................................................................... ..... 30 Utredningom underskottsavdrag ................................. 30-31 SkU1983/84:30 38 Gåvor tillinternationellt biståndsarbete ....................... 34-35