bet · G701SfU5 · 1983-12-31 00:00:00 — omvissa krav för erhållande av svenskt medborgarskap m. m. I motion 1982/83:655 av () och (m) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om krav på minimikunskaper isvenska för invandrare som önskar svenskt medborgarskap. I motion 1982/83:2069 av () hemställs attriksdagen hos regeringen hemställer om att bilaterala kontakter tas mellanJugoslavien och i frågan om jugoslavers rättigheter vid svensktmedborgarskap. Svenskt medborgarskap förvärvas vidfödseln, genom s. k. legitimation, efter anmälan eller genom naturalisation.Bestämmelserna om förvärv av svenskt medborgarskap finns i lagen (1950:382) omsvenskt medborgarskap. Enligt 6 § kan en utlänning efter ansökan beviljas svensktmedborgarskap (naturalisation). Som förutsättning gäller att sökanden har fyllt18 år, bott här i landet , eller om sökanden ärmedborgare i ett annat nordiskt land. samt fört en hederlig vandel. Det finnsmöjlighet att ge dispens från dessa krav. Enligt 3 § gäller att en utlänning, som har bott i han fyllt och dessutom tidigare bott i eller i något annatnordiskt land sammanlagt , kan efter det han har fyllt 21 men innan hanfyllt bli svensk medborgare genom anmälan. Medborgare i annat nordiskt land kan enligt 10 § fåsvenskt medborgarskap om han fått sitt medborgarskap på annat sätt än genomnaturalisation, har fyllt och är bosatt i samt underdenna tid inte blivit dömd till fängelse. Under vissa förutsättningar kan den som har varitsvensk medborgare men som förlorat sitt svenska medborgarskap få tillbaka dettagenom anmälan (4 och 10 §§). Beslutande myndighet i anmälningsärenden ärlänsstyrelse. Något kravpå kunskaper i svenska språket uppställs inte i lagen. I motiven till medborgarskapslagen sägs dock att storbetydelse liksom dittills bör tillmätas sökandens kunskaper i svenska språketvid naturalisa-tionsprövningen. I praxishar detta fram till mitten av inneburit att invandrarverket 1 1983/S4. SfU1983/84:5 2 har vägt in kunskaper i svenska språket vid prövningen ochkrävt intyg härom. Sådana intyg erfordras inte längre. Ingen sökande har hellerunder de år som invandrarverket handlagt dessa ärenden ()vägrats svenskt medborgarskap enbart på grund av att sökanden saknat kunskaperi svenska språket. Inte heller för tiden före har det annat äni något undantagsfall förekommit att en sökande fått avslag på sin ansökanenbart på denna grund. har inom svensk medborgarskapsrätt denprincipen gällt att dubbelt inedborgarskap bör undvikas. har anslutitsig till Europarådskonvention om begränsning av fall av flerfaldigtmedborgarskap. I enlighet med nämnda princip gäller att en myndig svenskmedborgare som efter ansökan förvärvar annat medborgarskap automatiskt förlorarsitt svenska medborgarskap. En utlänning som blir svensk tnedborgare förlorar vanligensitt tidigare medborgarskap. Invandrare från vissa länder måste dock hos detförra hemlandets myndigheter ansöka om att bli befriade från sittmedborgarskap. Så är fallet med personer från exempelvis . I sådanafall beslutar invandrarverket att sökanden blir svensk medborgare på villkor,att han kan styrka att han befriats från sitt gamla medborgarskap,s. k. villkorlig naturalisation. Om sökanden inte har befriats från sitt tidigaremedborgarskap inom den bestämda villkorstiden förfaller beslutet och han måstepå nytt ansöka om svenskt medborgarskap. Den som uppger sig vara flykting eller som av sitthemlands myndigheter fått avslag på ansökan om befrielse från sitt nuvarandemedborgarskap eller som visar att han gjort vad som rimligen kan begäras avhonom för att få befrielse från medborgarskapet kan ansöka hos invandrarverketom att bli befriad från villkoret. Inom arbetsmarknadsdepartementethar utarbetats en promemoria (Ds A 1983:12) som behandlar vissa frågor som rörförvärv av svenskt medborgarskap. Huvuddelen av promemorian ägnas frågan hur hemvisttidenskall beräknas i naturalisationsärenden. Vidare föreslås att anmälningsärenden som avsericke-nordiska medborgare förs över från länsstyrelse till invandrarverket.Slutligen föreslås vissa ändringar i den praxis som tillämpas vid förvärv avsvenskt medborgarskap av utlänningar som är gifta med svenska medborgare. I denna del innehåller förslaget bl. a. riktlinjer vidprövningen av ansökan om svenskt medborgarskap för den som är gift med svenskmedborgare och där makarna inte är bosatta i . "Förutomäktenskapets längd bör beaktas visad samhörighet med genom besök ilandet, anställning vid SfU1983/84:5 3 svensk utlandsmyndighet, i svenskägt företag eller svenskorganisation eller på svenskt fartyg, liksom kunskaper i svenska språket",heter det i promemorian. Vad beträffar frågan om migrationen från tillSverige pågår ett samarbete mellan och medanledning härav. Formellt baseras detta samarbete på en överenskommelse mellanländerna om kollektiv överföring av arbetskraft från tillSverige. behandlas hithörande frågor fortlöpande i ensvensk-jugoslavisk migrationskommission. I betänkandet behandlas tvåmotioner som väckts under allmänna motionstiden vid /83 och somdärefter remitterats till arbetsmarknadsutskottet. Sedan den 18 maj1983 beslutat att överflytta handläggningen av bl. a.medborgarskapslagstiftningen från arbetsmarknadsutskottet tillsocialförsäkringsutskottet (KU 1982/83:31) har motionerna, som båda haranknytning till medborgarskapslagstiftningen överlämnats tillsocialförsäkringsutskottet. En utlänning kan enligt 6 § medborgarskapslagen efteransökan beviljas svenskt medborgarskap (naturalisation). Som förutsättningargäller att sökanden har fyllt , bott här , eller i minst tvåår om sökanden är medborgare i ett annat nordiskt land, samt fört en hederligvandel. Beslutande myndighet är invandrarverket. I vissa fall kan en utlänning få svenskt medborgarskapefter anmälan till . Det gäller bl. a. medborgare i annat nordisktland, som på så sätt kan bli svenska medborgare efter att ha fyllt ochbott här i riket samt inte blivit dömda tillfängelse (10 §). Något krav på kunskaper i svenska språket uppställs inte ilagen. I motiven till lagen sägs dock att stor betydelse bör tillmätassökandens kunskaper i svenska vid naturalisationsprövningen. Intyg om sökandenskunskaper i svenska språket krävs numera inte. och anser i motion 1982/83:655att det bör kunna ställas krav på att svenska medborgare skall kunna förstå ochgöra sig förstådda på svenska språket. De hemställer därför att vad som anförtsi motionen om krav på minimikunskaper i svenska för invandrare som önskar blisvenska medborgare bör ges regeringen till känna. Enligt vad utskottet inhämtat har det inte annat än iundantagsfall och förekommit att någon har vägrats svensktmedborgarskap enbart av den anledningen att sökanden saknat kunskaper i svenskaspråket. I några fall har bristande kunskaper i svenska vägts in bland andraomständigheter som kunnat utgöra grund för att avslå en ansökan. De intyg somtidigare krävdes i samband med ansökan om svenskt medborgarskap slopades . SfU1983/84:5 4 Att ha kunskaper i svenska språkethar avgörande betydelse för invandrarnas levnadsvillkor i Sverige.Bristande kunskaper i svenska påverkar bl. a. invandrarnas förhållanden påarbetsmarknaden och möjligheter att delta i utbildning. Dessutom innebär deten begränsning i de sociala kontakterna om man inte behärskar svenska.Utskottet anser därför att det för den enskilde invandraren är utomordentligtviktigt att ha kunskaper i svenska språket och att man på allt sätt börunderlätta för invandraren att få sådana kunskaper. Barn som invandrar hit lär sig ofta snabbt svenska medanföräldrarna, och då särskilt de hemarbetande kvinnorna, kanske aldrig gör det.Personer som invandrar vid hög ålder kan kanske ha stora svårigheter att lärasig svenska. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening varken rimligteller möjligt att ställa krav på kunskaper i svenska språket som enförutsättning för rätt till svenskt medborgarskap. Utskottet föreslår därföratt motion 655 avslås av . har inom svensk medborgarskapsrätt gällt denprincipen att dubbelt medborgarskap bör undvikas. har anslutit sig till1963 års Europarådskonvention om begränsning av flerfaldigt medborgarskap. Ienlighet härmed förlorar en svensk inedborgare sitt svenska medborgarskap omhan/hon beviljas annat medborgarskap. En utlänning som blir svensk tnedborgare förlorar vanligensitt tidigare medborgarskap. I vissa fall måste dock ansökan om befrielse görashos det förra hemlandets myndigheter. Så är fallet med personer exempelvis frånJugoslavien. I dessa fall beslutar invandrarverket att sökanden blir svenskmedborgare på villkor att han kan styrka att han har befriats fråndet tidigare medborgarskapet. I viss omfattning godtas dubbelt medborgarskap.Det gäller exempelvis för den som är flykting eller för den som inte erhållerbefrielse från sitt tidigare medborgarskap. tar i motion 1982/83:2069 upp vissa frågorsom hänger samman med här bosatta jugoslavers möjligheter att bli befriade frånsitt tidigare medborgarskap. Motionären begär att regeringen tar upp bilateralakontakter mellan och i frågan. pågår inom olika samhällsområdensamarbete mellan och i frågor som hänger samman medmigrationen från till . inrättades ensvensk-jugoslavisk migrationskommission som fortlöpande behandlar hithörandefrågor. De samarbetsorgan som således finns på olika områden gerenligt utskottets mening tillräckliga möjligheter att ta upp de i motionenberörda frågorna. Dessutom har utskottet erfarit att frågan om dubbeltmedborgarskap f. n. diskuteras inom och att nu gällande princip omatt undvika dubbelt medborgarskap därvid har ifrågasatts. Mot dennabakgrund föreslår utskottet att motion 2069 avslås. SfU1983/84:5 5 1. beträffande krav påminimikunskaper i svenska för invandrare som söker svenskt medborgarskap attriksdagen avslår motion 1982/83:655, 2. beträffande bilateralakontakter om jugoslavers rättigheter vid svenskt medborgarskap attriksdagen avslår motion 1982/83:2069. Närvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (), (),(), (), (), (), Margö (vpk), (), (), IngerHestvik (s) och ().