bet · G701UbU18 · 1983-12-31 00:00:00 — Tilläggsbidraget minskades meddenna summa och medlen fördes över till förstärkningsresursensundervisningsbundna del i syfte att ge skolstyrelserna och skolorna enpersonalresurs som är tillräckligt stor för att man skall kunna svara förundervisningen vid kortare ledigheter utan att sätta in korttidsvikarier. Ianslagsframställningen för /84 har SÖ beräknat att överföringenfrån tillåggsbidraget till förstärkningsresursen borde ha varit 213 milj. kr.i stället för 104,4 milj. kr., dvs. ytterligare 108,6 milj. kr. borde ha förtsöver. Innevaranderiksmöte har beslutat att den del av tilläggsbidraget som enligt SÖborde föras till förstårkningsresursen, dvs. 108,6 milj. kr. plus kostnadernaför lönekostnadspålägg och bidrag till sociala avgifter, sammanlagt 161 milj.kr., inte skall föras över till förstärkningsresursen utan i stället sparas(prop. 1983/84:40, bil. 6, UbU 1983/84:7, rskr 1983/84:91). Tilläggsbidragetskall därför minskas med 161 milj. kr. Minskningen avstatsbidraget uppskattades motsvara kostnaderna för vikarie under en av de tväförsta fränvarodagarna för lärare. Medelsberäkningen i årets budgetpropositionutgår från detta beslut. Enligtmotionerna 1983/84:799 (yrkande 1) och 1983/84:1754 (yrkande I i denna del) börriksdagen upphäva sitt tidigare beslut om minskning av tillåggsbidraget med 161milj. I motion 1983/84:1754 yrkas att skall anvisa dessa medel isamband med behandlingen av budgetpropositionen. I motion 1983/84:799 (yrkande2) hemställs att skall begära att regeringen återkommer med förslagom motsvarande medel på tilläggsbudget för /85. Även enligtmotion 1983/84:1243 (yrkande 9) bör kommunerna få större möjligheter attanställa vikarier. Motionärerna föreslår att skall anvisa 95,6 milj.kr. för ändamålet och att dessa medel skall tillföras förstärkningsresursen. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Arbetet i grundskolanbygger pä principerna om arbetsenheter och arbetslag och Lgr 80 är utformadunder denna förutsättning. Hur vikariebehovet den första frånvarodagen förlärare skall tillgodoses får avgöras av den enskilda kommunen. Naturligast skerdet inom ramen för arbetsenheten på så sått att lärarna inom arbetsenheten tarpä sig det gemensamma ansvaret för UbU 1983/84:18 12 elevernai arbetsenheten och därigenom kan lösa tillfälliga problem som uppslår då någoni arbetslaget är frånvarande . Det är vidare numera ganskavanligt att skolledarna fullgör sin undervisningsskyldighet som vikarier. Ettflexibelt användande av befintliga resurser för undervisning kan också bidratill att minska behovet av korttidsvikarier och därmed också minska de negativakonsekvenserna av den föreslagna begränsningen av resurserna förkorttidsvikarier. Även skolans övriga personal kan i vissa fall användas. Utskottetkonstaterar att en skolstyrelse inte är förhindrad att besluta att vikarierockså sätts in vid lärares frånvaro. Med hånvisninghårtill och till vad som i övrigt redovisats föreslär utskottet att riksdagenavslår motionerna 1983/84:799, 1983/84:1243, yrkande 9 i denna del samt1983/84:1754, yrkande 1 i denna del. Utövertjänster för lärare som behövs för att uppehålla undervisningen får, enligt 15kap. 8 § skolförordningen (1971:235) efter medgivande av länsskolnämndeninrättas tjänster som lärarvikarie, s.k. fasta lärarvikarier. Sädana tjänsterfår tillsammans omfatta en tjänstgöring som motsvarar högst av denundervisning som skall förekomma enligt timplaner och andra föreskrifter medvissa angivna undantag. I anslagsframställningen för /85 har SÖföreslagit att medel motsvarande kostnaderna för den maximalt tillåtnaomfattningen av fasta lärarvikarietjänster, 194,4 milj. kr., bör föras fråntillåggsbidraget till förstärkningsresursens undervisningsbundna del. Ibudgetpropositionen biträds inte SÖ:s förslag. Föredragande statsrådet anseratt det skulle inskränka kommunernas frihet att välja mellan att inrätta fastatjänster för lärarvikarier och att anlita korttidsvikarier. Riksdagenbör enligt motion 1983/84: 2292 ge regeringen till känna att medel för fastalärarvikarier skall föras över från tillåggsbidraget till förstärkningsresurseni enlighet med SÖ:s förslag. Motionärerna anser att kommunema på detta sättsjälva bör få besluta om inrättande av fasta tjänster för lärarvikarier utanatt behöva begära länsskolnämndens medgivande. Skolförordningensbestämmelser om fasta lärarvikarier kom till före det nya statsbidragssystemet.Utskottet anser att inte nu bör ta ställning till frågan omöverföring av medel från tilläggsbidraget för fasta lärarvikarietjänster tillförstärkningsresursen. Utskottet förutsätter emellertid att frågan om vem somskall bestämma om inrättande av fasta tjänster för lärarvikarier bereds ianslutning till det arbete som pågår med översyn av statsbidragssystemet. Meddet anförda föreslår utskottet att avslår motion 1983/84:2292. För hemspråksundervisning, studiehandledning påhemspråk och för stödundervisning i svenska beräknas ett medelsbehov av 498,4milj. UbU 1983/84:18 13 Föredragande statsrådet meddelar attremissbehandling pågår av språk-och kulturarvsutredningens betänkande (SOU1983:57) Olika ursprung. Eventuella förändringar medanledning av utredningens förslag kan inte genomföras före /86. Iett antal motionsyrkanden föreslås ändrade regler och ändrat bidrag beträffandehemspråksundervisningen. Enprecisering av reglerna för vilka som har rätt till hemspråksundervisninganses både i motion 1983/84:1243 (yrkande 10) och 1983/84:2097 (yrkande 11)kunna medföra en besparing. I motion 1983/84: 1243 beräknas denna till 20 milj.kr. Enligt motion 1983/84:2097 bör dessutom rätten tillhemspråksundervisning tas bort för högstadieelever och inskränkas för elever pålåg- och mellanstadiet. Dessa ändringar av reglerna utvecklas närmare i motion1983/84:2016 (yrkande 7). I denna motion begärs bl. a. att regeln om atthemspråket skall talas i hemmet måste tillämpas striktare. Vidare bör kretsenav språk som berättigar till hemspråksundervisning begränsas.Invandrarorganisationerna bör dessutom kunna ta över en del avhemspråksundervisningen. Flera klasser med annat huvudspråk än svenska bordekunna inrättas. Stöd skulle också kunna ges till fristående skolor medundervisning på modersmålet. Sammantaget beräknas förslagen i motionerna1983/84:2016 och 1983/84:2097 medföra en besparing på 85 milj. kr. Enligtmotion 1983/84:733 (yrkande 1) skall hemspråksundervisningen kallasmodersmälsundervisning och innefatta även den kultur och den historia därmodersmålet hör hemma. Modersmålsundervisningen bör göras obligatorisk(yrkande 3 a). För undervisningen skall bidrag utgå med 1,5 lärarveckotimmarper deltagande elev (yrkande 2) och garanteras utgå perelev även dä antalet elever är färre än fyra (yrkande 3 b). Undervisningen avinvandrarbarn bör i största möjliga utsträckning ske i enspräkig grupp (yrkande5). Bestämmelserna om gruppstorlek tas även upp i motion 1983/84:1699. Enligtdenna motion bör det ankomma på skolstyrelsen och inte pä länsskolnämnden attfatta beslut om kommunens skyldighet att erbjuda hemspråksundervisning när enspråkgrupp består av färre än fyra elever. I motion 1983/84:2534 (yrkande 1)begärs att SÖ skall få i uppdrag att starta försök med frivillig hemspråksundervisningutanför ordinarie skoltid. Vidare hemställs att försök skall göras i en ellerflera kommuner med en särskild skolenhet där undervisningen på grundskolenivåsker på hemspråk, i första hand finska (yrkande 2). Iavvaktan på den fortsatta beredningen av språk- och kulturarvsutredningensförslag bör enligt utskottets mening inte några förändringar av reglerna förhemspråksundervisningen införas nästa budgetär, vare sig av det slag somföreslås i motion 1983/84: 1243 eller i motionerna 1983/ 84:2016 och1983/84:2097. bör därför avslå motion 1983/ 84:1243, yrkande 10 idenna del, motion 1983/84:2016, yrkande 7 och UbU 1983/84:18 14 motion1983/84:2097 yrkande 11 samt anvisa de medel som regeringen begär förhemspråksundervisningen. redovisat remissbehandlas f. n. språk- och kulturarvsutredningensbetänkande (SOU 1983:57). De frågor som tas upp i motionerna 1983/84:733,1983/84:1699 och 1983/84:2534 har också berörts i betänkandet. ex. behandlat frågor om undervisningens benämning, om elevs rätt tillundervisning och om kommuns skyldighet att anordna undervisning, om särskildaåtgärder för finskspråkiga elever, om undervisning i hemspräksklasser, omfrivillig undervisning utanför ordinarie skoltid m.m. I vad gäller den imotion 1983/84:1699 aktualiserade frågan erinrar utskottet om att utskottetförra året uttalade att det kan finnas skäl för att skolhuvudmannen själv fårfatta beslut om undervisning når det är fråga om färre barn än fyra i vissthemspråk. Utskottet utgick från att regeringen vid prövningen av språk- ochkulturarvsutredningens förslag prövar denna fråga (UbU 1982/83:20 s. 10). mening bör inte nu ta ställning till de olika förslag somförts fram i motionerna 1983/84:733 yrkandena 1-3 och 5, 1983/84: 1699 och1983/84:2534 yrkandena I och 2 eftersom remissbehandlingen och beredningen avutredningens betänkande fortfarande pågår. bör därför avslå dessayrkanden. Imotion 1983/84; 733 (yrkande 4) begärs ändring av regler och riktlinjer för undervisningsväsendetbeträffande skolans roll i kampen mot rasismen. Ettlikalydande yrkande om denna viktiga fråga behandlade utskottet utföriigthösten i betänkandet UbU 1983/84:5 (s. 8-9). Med hänvisning till vadutskottet då anförde föreslår utskottet nu att avslår motion1983/84:733 yrkande 4. Utskottet föreslår att godkänner vad somförordats i budgetpropositionen om särskilt tillrättalagd undervisning isärskild undervisningsgrupp för elever med rörelsehandikapp. 1 budgetpropositionen redovisas att regeringen den6 dels fattat beslut om statsbidrag till ett antal friståendeskolor, dels uppdragit åt SÖ att utvärdera verksamheten vid Waldorfskolorna ochvid de skolor som står på grund. Uppdraget skall redovisas senast den 1maj 1986. I avvaktan härpå räknar föredragande statsrådet inte med attytterligare skolor skall förklaras berättigade till bidrag. Dettauttalande har föranlett fyra motionsyrkanden, nämligen motionerna 1983/84:1259(yrkandena 4 och 23), 1983/84:1751 och 1983/84:2325. Motionärerna vänder sigmot att regeringen inte längre vill tillämpa ett enhälligt fattatriksdagsbeslut om villkor för statsbidrag till fristående UbU1983/84:18 15 De finner det inte logiskt att en utvärdering avvissa skolors verksamhet skall innebära stopp för alla andra skolors möjlighetatt ansöka om bidrag. Vidare ställs frågan om avsikten är att ansökan om bidragskall kunna göras tidigast efter och att bidrag dä skall kunnautgå tidigast fr.o.m. /89, eftersom det i annat sammanhangförutsätts att ansökan skall lämnas in 16 månader före det tilltänkta första bidragsåret. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. har är 1982 fattat beslut om villkor förstatsbidrag till fristående skolor (jfr UbU 1982/83; 10 s. 12-14). Det ärregeringen som fattar beslut om statsbidrag utifrån de av angivnavillkoren för bidrag. Utskottet förutsätter att regeringen vid sin prövning avstatsbidrag gjorde en allsidig bedömning av de då föreliggandeansökningarna utifrån angivna villkor. Självklart bör nytillkommandeomständigheter kunna föranleda ytterligare beslut om statsbidrag utan hinder avatt utvärdering av verksamheten vid vissa andra skolor pågår. Med hänvisningtill vad som har anförts anser utskottet att motionerna 1983/84: 1259 yrkandena4 och 23, 1983/84: 1751 och 1983/84: 2325 bör avslås. 1 motion 1983/84: 806 föreslås att beslutar attStefanskolan, Magdalenaskolan, Annaskolan och Kristinaskolan skall erhållastatsbidrag för /85. Vidare yrkas i motion 1983/84:2306, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att fristående skolor päkristen grund som uppfyller de av fastställda kriterierna förstatsbidrag också av regeringen skall tillerkännas sådana. Motionärerna namngertvå skolor, nämligen Stefanskolan och Magdalenaskolan. Utskottet har i det föregående redovisat att det årregeringen som fattar beslut om statsbidrag till fristående skola utifrån de avriksdagen angivna villkoren för sådant bidrag. Med hånvisning till att detalltså är regeringen och inte som prövar statsbidragsfrägan i detenskilda fallet föreslär utskottet att avslår motionerna 1983/84:806och 1983/ 84: 2306. Medelsbehovet för lokalskolutveckling beräknas till 189,8 milj. kr. Då har entvåprocentig besparing om 3,9 milj. kr. Enligt motion 1983/84; 1754 (yrkande 1 i denna del) börnågon tvåprocentig besparing inte göras på bidraget till lokal skolutveckling.Därför bör anvisa 3,9 milj. kr. mera än vad som föreslås ibudgetpropositionen. Utskottet anser att inte bör ändra sitt tidigarebeslut om en tvåprocentig besparing pä vissa delar av grundskoleanslaget,däribland bidraget till lokal skolutveckling. bör därför avslå motion1983/ 84:1754 yrkande 1 i denna del. Avbidraget till lokal skolutveckling skall användas till perso- UbU1983/84:18 16 Av denna del får skolstyrelsen användahögst till ledighet med B-avdrag för sådana studier som inte omfattas av degenerella medgivanden regeringen och SÖ beslutat om. I syfte att inte bindaomfattningen av sådan ledighet till den totala och varierande volymenpersonalutbildning föreslär föredragande statsrådet att skolstyrelsen inomramen för bidragsdelen för personalutbildning skall fä medge lön med B-avdragför studier som inte omfattas av de generella medgivandena upp till högst avdet totala bidraget till lokal skolutveckling. Utskottet tillstyrker att godkänner denföreslagna ändringen av reglerna för bidraget till personalutbildning inom denlokala skolutvecklingen. Lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet beslöt vid föregåenderiksmöte att införa ett särskilt bidrag till lokalt utvecklingsarbete pålågstadiet (prop. 1982/83: 100, UbU 1982/ 83:20, rskr 1982/83:253). Bidragetföresläs i budgetpropositionen räknas upp från 30 milj. kr. till 31,7 milj. kr.nästa budgetår. bör enligt motion 1983/84:2097 (yrkande 10)besluta att avskaffa det särskilda bidraget till lokalt utvecklingsarbete pålågstadiet. Motionärema anser, liksom i förra årets motion 1982/83:2174, attproblemen på lågstadiet inte beror på resursknapphet och att de inte hellerkan lösas med detta bidrag utan att andra åtgärder måste till inom bådeförskola och lågstadium. Utskottet, som redan vid föregående ansåg detangeläget att särskilda insatser görs på lågstadiet och avslog ett liknandemotionsyrkande, föreslår nu att avslår yrkande 10 i motion1983/84:2097. Dataundervisning på högstadium m. m. Undervisning på grundskolanshögstadium i datalära ingår enligt läroplanen för (Lgr 80) iförsta hand i matematik och samhälls- och naturorienterande ämnen.Dataundervisning kan också ges som tillval. Föredragande statsrådet anför iinledningen till utbildningshuvudtiteln (s. 3839) att dataundervisningensomfattning och inriktning skiftar starkt mellan olika skolor beroende päintresse samt tillgäng till utrustning och utbildad personal. Det är angelägetatt förmår ge alla elever en god grund när det gäller datakunskap.Därför föreslås under gmndsko-leanslaget att avundervisningstiden pä högstadiet skall avsättas för dataundervisning. Fråganhur undervisningstiden skall läggas ut skall avgöras lokalt. Den del avundervisningen som inte läggs ut inom matematik resp. naturorienterande ochsamhällsorienterande ämnen skall kunna läggas ut inom ramen för friaaktiviteter. Reformen skall genomföras successivt medbörjan /85. En genomgäng av ämnen och deras innehåll börenligt motion 1983/84:2016 göras. Därvid bör prövas hur dataundervisningen UbU1983/84:18 17 bäst kan organiseras. En förstärkning är nödvändig men denorganisatoriska lösning som förordas i budgetpropositionen betraktas som ettprovisorium i avvaktan på ett förslag om hur datakunskap mera välövervägt kaninpassas i läro- och timplanerna (yrkande 10). Utskottet kan konstatera att i både propositionen ochmotionen framhålls vikten av att elever får en god undervisning idatalära och att tid avsätts för denna undervisning. Undervisning i dataläraingår i matematik och i de natur- och samhällsorienterande ämnena.Förslaget i propositionen innebär således inte att de tvä timmar som avsättsför datalära helt tas från andra inslag i dessa ämnen. Att avsätta en bestämdtid för denna undervisning på högstadiet innebär emellertid att alla elevergaranteras denna grund i ämnet. Reformen skall införas successivt under treår. Det får och även därefter visa sig om någon ytterligareändring av tinriplanerna behöver göras. SÖ, som skall redovisa ett samlatåtgärdsprogram inom dataområdet i sin anslagsframställning inför budgetåret1985/86, kommer självfallet att följa genomförandet av den nu föreslagnareformen. Utskottet föreslår med det anförda att med avslag på motion1983/84:2016 yrkande 10 godkänner vad som förordats i budgetpropositionen omdataundervisning på högstadium. För att kunna konkretisera undervisningen och i störreutsträckning ge den en praktisk inriktning behöver skolorna utrustning ochprogramvara. Ett särskilt stimulansbidrag föreslås införas undergrundskoleanslaget. Den totala kostnaden för utrustning och program beräknastill 120 milj. kr. Staten föresläs bidra med hälften fördelat med 20 milj. kr.per år . Som förutsättning för bidrag bör gälla att vissa grundläggandekrav på kvalitet på datorutrustning och programvara är uppfyllda. Regeringenkommer att utfärda bestämmelser om bl. a. detta. SÖ skall få i uppdrag attutarbeta allmänna råd och en studieplan för dataundervisning samt enkravspecifikation för utrustning och programvara. I motion 1983/84:993 (yrkande 1 i denna del) hemställs attriksdagen inte skall anvisa 20 milj. kr. till datautrustning nästa budgetårutan i stället 10 milj. kr. Återstående 10 milj. kr. vill motionärerna satsa påfortbildning av lärare för skolans dataundervisning. De anser att dennafortbildning inte kan rymmas inom ramen för tillgängliga medel, vilket chefenför föreslär under anslaget Utbildning förundervisningsyrken. Utskottet anser, liksom föredragande statsrådet ochmotionärerna, att förslagen om dataundervisning pä högstadiummåste kompletteras med fortbildning av lärare för att reformen skall få fulleffekt. Fortbildning av lärare inom dataområdet är redan ett prioriteratområde. Enligt utskottets mening är det också väsentligt attskolorna får en god utrustning för att undervisningen skall få god kvalitet.Därför bör med avslag på motion 1983/84:993 yrkande 1 anvisa demedel som begärts i budgetpropositionen för /85. 2 1983/84. UbU 1983/84:18 18 skall enligt motion 1983/84: 1752 uttalaatt statligt stöd till skolornas datorinköp inte skall förknippas med villkorsom direkt eller indirekt verkar konkurrenshåmmande. Utskottethar inget att erinra mot att staten lämnar ett stimulansbidrag till kommunernasä att deras inköp av datorutrustning och programvara underlättas. Det ärdärvid viktigt att det finns regler och råd - bl. a. i fråga om utrustningenskvalitet - till kommunernas vägledning vid deras inköp av utrustning ochprogram. När väl en viss kvalitetsnivå har fastställts är det, som betonas imotion 1983/84; 1752, självklart att inköpen skall göras utankonkurrenshåmmande regler. Något uttalande av anser utskottet inteerforderiigt. Utskottet föreslär att med avslag på motion 1983/84:1752 godkänner de grunder för ett särskilt bidrag till kostnader föranskaffning av datorutrustning m. m. för högstadium som förordatsi propositionen. Bidrag från anslaget till särskilda åtgärder påskolområdet ges i form av en allmän resurs för i huvudsak valfrianvändning och en särskild resurs för närmare bestämda ändamål inomskolväsendet. Enligt 6 § förordningen (1981: 591) om statsbidrag tillsärskilda åtgärder på skolområdet skall medlen till allmän resurs fördelas avlänsskolnämnderna till sådana kommuner i länet som har behov av statliga bidragutöver ordinarie skolbidrag. 1 sin bedömning skall länsskolnämnden enligt 7 §väga samman olika faktorer och därvid ta hänsyn till om andelen handikappadeelever i kommunen är stort. Andelen elever med handikapp måste, enligt ettuttalande 1982, tillmätas mycket stor vikt vidfördelningen av medlen. Medlen kan av kommun t. ex. användas tillelevassistenter åt handikappade elever för att underiätta deras skolgång. Riksdagenbeslöt att ett tillskott av medel under anslaget skall göras budgetåret1984/85 att utgå i form av en särskild resurs och användas för regionalaåtgärder för elever med handikapp (prop. 1983/ 84:27, UbU 1983/84:8, rskr1983/84:112). Landet delas in i fem regioner för att planera sådana åtgärder.Samarbetet inom varje region och mellan de fem regionerna skall ökautbildningsmöjligheterna för ele.ver med handikapp och t. ex. kunna medföraflera specialanpassade studievägar inom gymnasieskolan. Som exempel på sådanverksamhet som kan fungera som regional verksamhet inom en eller flera regionertillsammans har integrationsutredningen nämnt den som försöksverksamhetbedrivna gymnasiala utbildningen för rörelsehindrade i . Iproposition 1983/84:27 underströks att medlen under anslaget Särskilda åtgärderpå skolområdet skall avse kostnader för åtgärder inom undervisningen och attlandstingskommuner och kommuner svarar för anordningar avseende elevernas socialaomvårdnad, boende och habilitering. Skollagstiftningen börenligt motion 1983/84: 1249 kompletteras med be- UbU1983/84:18 19 stämmelser som ålägger hemkommunerna att ansvara förhandikappades gymnasieutbildning och praktiska åtgärder i samband därmed. Imotion 1983/84:2513 (yrkande 2) hemställs att skall ge regeringentill känna vad som anförts om handikappades utbildningsmöjligheter efter denobligatoriska skolan. Möjligheterna till utbildning bör enligt motionärernaförbättras genom en utveckling av "värdartjånster inomgymnasieskolan". Utskottet har i det föregående redovisat principerna förfördelningen av anslaget till särskilda åtgärder på skolområdet, vid vilkensärskild hänsyn skall tas till handikappade elever. Medlen kan som utskottetpåpekat användas t. ex. för elevassistenter inom skolan åt handikappade eleverför att underlätta deras skolgång. Genom det nya tillskottet av medel förregionala åtgärder ökas möjligheterna att kunna erbjuda handikappade ettbredare och mera varierat utbildningsutbud än vad som varit fallet.Utskottet har tillstyrkt att konsulentorganisationen för vissa handikappadeförstärks och dessutom anvisat medel till en handikappkonsulent vid var och enav de fem nya planeringsberedningarna (UbU 1983/84: 15, p. Krav påkommunerna att alltid kunna erbjuda elever, såväl handikappade som ickehandikappade, den gymnasieskolutbildning de vill ha skulle vara både ekonomisktoch praktiskt omöjligt att uppfylla. I vad gäller den sociala omsorgen omhandikappade gymnasieelever har socialutskottet i sitt betänkande SoU 1983/84:14nyligen anfört att styrelsens för vårdartjänst framtida roll påhandikappområdet måste klarläggas. I det sammanhanget bör enligtsocialutskottet lämpliga stimulansåtgärder för uppbyggnaden av den sociala ochmedicinska servicen inom de olika regionerna övervägas. Det är enligtsocialutskottet angeläget att de resurser som frigörs genom avvecklingen avförsöksverksamheten i även fortsättningsvis reserveras för hjälptill svårt handikappade studerande. Så blir också fallet, då medlen avseendeundervisningen tillförts anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet budgetåret1984/85. Även de medel som frigörs vid ett eventuellt kommunalt övertagande avverksamheten med social omsorg avses föras till detta anslag att användas förundervisning av handikappade elever. Mot bakgrund av vad som här anförts ochredovisats anser utskottet att något uttalande av i enlighet medmotionsyrkandena inte behöver göras. bör därför avslå motionerna1983/ 84: 1249 och 193/84:2513 yrkande 2. För /85 beräknas ibudgetpropositionen . för särskilda åtgärder på skolområdet. Däravutgör 13,8 milj. kr. medel som tillförs anslaget för i huvudsak regionalainsatser för elever med handikapp (prop. 1983/84:27, UbU 1983/84:8, rskr1983/84:112).