yttr · G605CU2 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:2 y överförslag till ny vattenlag m. m. 1981/82:130) har berettcivilutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1981/82:130 medförslag till ny vattenlag m. m. samt motioner i frågor som rör civilutskottetsheredningsområde. avger, utifrån synpunkter av den typ somaktualiseras inom utskottet, följande yttrande. 1 Visst pågående arbete m. m. Arbetet på ett förslag till en nyplan- och bygglag (PBL) fortsätter inom efterregeringsskiftet och bedrivs enligt uppgift i årets budgetproposition (bil. 99) med inriktning på en proposition till . förslag (SOU 1980:39) harremissbehandlats och bereds inom med koppling tillPBL-arbetet inom . Den förra regeringen överlämnade för lagrådets yttrandeett förslag till lag om hushållning med mark- och vattenområden avriksintresse. Denna lagrådsremiss återkallades efter regeringsskiftet. Arbetetpå motsvarande frågor fortsätter i anslutning till PBL-övervägandena. Hitanknutna frågor har även behandlats! a. betänkande CU 1982/83:2. I denunder allmänna mofionstiden väckta motionen 1982/83:1099 (fp) yrkande 2hemställs att - efter lagrådsgranskning och eventuellt därav föranleddmodifiering - antar ett vid motion 1097 fogat förslag till lag om hushållningmed mark- och vattenresurser av riksintresse. Lagförslaget är identiskt med detförslag som lades fram i den nämnda lagrådsremissen. Motionen kommer att senarebehandlas av civilutskottet. 1 detta sammanhang kan även nämnas den i början avseptember 1982 beslutade utredningen (dir. 1982:71) om vissa frågor om samernasställning i . 1 dess uppgifter ingår bl. a. att undersöka i vilkenutsträckning rennäringens intressen har fått träda tillbaka för andrasamhällsintressen vid markanvändning av olika slag. Ledamöter m. fl. ikommittén är inte utsedda. Enligt uppgift övervägs tilläggsdirektivinom . Föregående regering beslöt (dir. 1982:74)att tillkalla en särskild utredare för att ta fram underlag 1983om konkreta åtgärder för vattenkraftsutbyggnaden . \ 1982/83. CU1982/83:2 y CU1982/83:2 y 2 uppdrag (dir. 1982:90) har enligt den nuvaranderegeringens beslut dock i stället lagts på en parlamentarisk beredning meduppgift att föreslå en plan för vattenkraftens utbyggnad. Beredningen är enligt direktiven oförhindradatt studera sådana älvar och älvsträckor som f. n. är undantagna från utbyggnadenligt riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. energikommitté (EK 81) har initieraten delutredning om möjligheterna att vid tillämpning av 136 a § byggnadslagen(BL) förkorta tidsåtgången mellan beslut och idrifttagning avenergiproduktionsanläggningar. Därvid skall alternativa förfaranden övervägas,bl. a. ett system med s. k. public enquiries som ersättning för prövningenenligt 136 a § BL. skall redovisas för kommittén senast den 1oktober 1983. I tidigare översyn av 136 a § BL (Ds Bo 1980:2) lades inte framnågot förslag om förhållandet mellan detta lagrum och vattenlagen. Vidare kan noteras att proposition 1981/82:221 med förslagtill lag om exploateringssamverkan m. m. återkallats efter regeringsskiftet ochavskri-vits av . En med anledning av återkallelsen väckt mofion om attriksdagen skulle anta lagförslag med samma innehåll som enligt den återkalladepropositionen har avslagits av (CU 1982/83:6). Den här nämndapropositionen innehöll förslag till ändringar i lagparagrafer som ävenföreslagits ändrade i proposition 1982/83:26 med förslag till följdlagstiftningtill den nya vattenlagen. Förslaget till ny vattenlag innebärbl. a. att vattendomstolarna fortfarande skall vara prövningsmyndigheter ochinte, som enligt utredningsförslaget, ersättas av koncessionsnämnden förmiljöskydd och länsstyrelserna. Detta kan, sett från samhällsplaneringensallmänna utgångspunkter, framkalla vissa betänkligheter beträffande den avseddasamlade bedömningen av vattenföretags lämplighet så att de inpassas isamhällsplaneringen i stort. Enligt vad utskottet erfarit övervägs emellertidinom regeringen ytterligare utredningsinsatser i denna del. harmot bakgrund bl. a. därav inte nu funnit anledning att motsätta sig detföreslagna judiciella prövningssystemet. noterar även att ettförslag till ny plan- och bygglagstiftning torde komma att motiveraöverarbetning och anpassning av en vattenlag, utformad i huvudsak enligt det nuframlagda förslaget. 3 Vattenföretags tillåtlighet (3:1-4) En av de frågor som - med hänsyntill skilda energipolitiska m. fl. utgångspunkter samt bevarandesynpunkter -särskilt aktualiserats inom civilutskottet är huruvida lagförslaget gertillräckliga garantier för att tillstånd inte ges till utbyggnad av vattendragsom undantagits från sådan CU1982/83:2 y 3 enligt av godtagna riktlinjer inom den fysiskariksplaneringen. Den föreslagna lydelsen av 3 kap. 1 § vattenlagen i föreningmed därför anförda motiv ger enligt civilutskottets mening sådana garantier.Tillstånd kan således inte ges till utbyggnad av de av undantagnaälvarna och älvsträckorna. Det bör noteras att dessa garantier ärlagstiftningsmässigt starkare än enligt gällande vattenlag, vilken formellt öppnaren dispensmöjlighet även vid hinder enligt allmänna planeringssynpunkter.Dispenser i detta hänseende har dock inte getts. Utskottet hartidigare (CU 1982/83:2) noterat att det inte från något håll torde ha hävdatsatt regeringen ens skulle överväga att göra en bedömning i strid motriktlinjerna. När det gäller riktlinjerna om undantag frän utbyggnad avvattenkraft torde det knappast uppstå några principiellatillämpningssvårigheter. Eventuella oklarheter när det gäller riktlinjernasnärmare omfattning får, som utskottet nedan berör, lösas genom förslag tillriksdagen om precisering av riktlinjerna som sådana. Lagförslaget innebär emellertid att även övriga riktlinjerinom den fysiska riksplaneringen faller in under begreppet allmänna planeringssynpunktersom skall kunna vara hinder mot tillstånd till ett vattenföretag. Dessariktlinjer, bland dem främst de s. k. verksamhetsanknutna, har vid sin tilkomstavsetts bli preciserade i fysisk planering efter ett samråd därnärmast länsstyrelserna haft att bevaka att riksintressena hävdats. Dessariktlinjer kan inte direkt läggas till grund för ett avgörande itillåtlighetsfrågan utan kräver ytterligare planeringsmässiga bedömningar,vilka kommer att falla på tillståndsmyndigheten. Hänvisningen i lagförslagetsspecialmotivering (s. 411) till vissa typer av översiktsplaner utan direktarättsverkningar får här särskild aktualitet när det gäller grunderna förtillståndsmyndighetens planeringsöverväganden. Uttrycket allmänna planeringssynpunkter syftar emellertidinte endast på de bedömningar inom ramen för den fysiska planeringen som fåttuttryck i riktlinjer inom den fysiska riksplaneringen. Syftet tycks ha varitatt hit föra även andra långsiktiga bedömningar av planeringskaraktär somsålunda läggs på prövningsmyndigheten .Till grund för även dessa bedömningaravses ligga bl. a. översiktliga kommunala markanvändningsplaner som är välförankrade inom kommunen även om de saknar direkta rättsverkningar. Även omlagförslaget inte - med hänvisning till det pågående PBL-arbetet -tar upputredningsförslaget om fullständig bundenhet av fastställda planer kommeremellertid även dessa att spela en väsentlig roll som underlag förtillståndsmyndighetens bedömningar. Även dessa planer kan vara uttryck för t.ex. riktlinjer inom den fysiska riksplaneringen eller en långsiktig verksamhetsplanering. sätter i fråga om hänvisningen till"sådan långsiktig verksamhetsplanering som inte omfattas av den fysiskaplaneringen" har tillräcklig stringens för att ge ett tillämpbart underlagför bedömningarna. Det bör möjligen betonas att ett syfte med denna hänvisningär att markera CU 1982/83:2 y 4 vikten av att statsmakternas riktlinjebeslut beaktas somutgångspunkter för tillståndsmyndighetens planeringsöverväganden. Utformningen av 3 kap. 1 § i VL-förslaget täckerplaneringsöverväganden av de flesta typer och däri ingående skydd för allmännaintressen. Det skulle därmed kunna sättas i fråga om bestämmelserna i 3 kap. 3§ första stycket får någon större självständig betydelse i andra fall än dåsärskilda planeringsöverväganden saknas eller är inaktuella. Syftet har också(s. 415) begränsats till att bl. a. göra det möjligt att i större utsträckningän f. n. beakta de sammanlagda olägenheterna av ett vattenföretag. Detta skulleemellertid vara möjligt även inom ramen för planeringsöverväganden enligt denflexibla 3 kap. 1 §. Det förhållandet att gränsen mellan dessa lagrum blirflytande bör inte kunna utnyttjas till att indirekt öka dispensmöjligheternaenligt 3 kap. 3 §andra stycket. Detta bör på något sätt markeras i jordbruksutskottets motivskrivningar. vill dock inte påkalla någon ändring i lagförslaget som sådant. I utredningsförslaget ingick delsen angivelse av vilka tillståndsmyndigheter som skulle finnas (13:1), dels närmare regleromkompetensfördelningen mellan dessa organ (15:1-3, 16:1). a. vilkavattenföretag som - i hela tillståndsfrågan och inte bara i tillåtlighetsfrågan- skulle prövas av regeringen. Uppräkningen av dessa företag (15:1) motsvararden som i dåvarande lydelse av vattenrättskungörelsen (före ändringen 1978:41)definierade vattenföretag .Utredningen (s. 328) hade funnit att bestämmelserna i vattenrättskungörelsenrörande ärendefördelningen torde falla utom det enligt 8 kap. 7 §regeringsformen delegeringsbara området. Med hänsyn därtill - men också tillprövningsfrågornas vikt - ansåg utredningen att de nya bestämmelserna bordetas in i vattenlagen. Även om regeringsformens regler om riksdagensnormgivningskompetens inte skulle medge att detta regelområde delegeras tillregeringen - en fråga som civilutskottet ansett sig inte böra ta särskildställning till i detta sammanhang - följer emellertid därav inte direkt att häraktuella riktlinjer inom den fysiska riksplaneringen måste återges i lagtexten.Det torde vara tillräckligt att kräva att innehållet i forumreglerna ärotvetydigt. Det bör här noteras att i den sakligt än mer betydelsefullatillåtlighetsregeln i 3 kap. 1 § propositionsförslaget det ansetts attlagtextens begrepp "allmänna planeringssynpunkter" är tillräckligtför att i förening med motivuttalanden ange som hinder mot tillstånd bl. a.riksdagens beslut inom den fysiska riksplaneringens ram att undanta vissaälvar eller älvsträckor frän utbyggnad. Ytterligare får i detta sammanhang noteras att arbetepågår på en ny plan-och bygglag och att det i anslutning därtill görsöverväganden om en lagreglering av riktlinjerna inom den fysiskariksplaneringen. CU1982/83:2 y 5 lagreglering kan den komma att täcka även riktlinjer förutbyggnad av vattenkraften och därmed i sak dubblera det återgivande av dem somnu föreslås få sin plats bland reglerna om regeringens prövningsrätt i en nyvattenlag. Det bör också pekas på att reglerna ipropositionsförslagets 11 kap. 1 § p. 4 rimligen aldrig skulle kunna komma ipraktisk tillämpning, i den meningen att någon ansökan på grund därav skullekomma under regeringens prövning, eftersom regeringen enligt 3 kap. 1 § måstefinna dessa företag otillåtliga och inte heller har möjlighet att i dessa fallmedge någon dispens. De som kan tänkas uppträda som sökande i dessa sammanhanghar otvivelaktigt full kunskap om innebörden av riktlinjerna inom den fysiskariksplaneringen i här aktuell del. Mot angiven bakgrund torde kunna sättas i fråga om inteföreslagen lydelse av 11 kap. 1 §p. 4 VL bör kunna utgå. Just i de avseddafallen där det finns ett klart hinder mot tillstånd blir en prövning, om denöver huvud taget aktualiseras och oavsett var prövningen förläggs, närmast avformell natur och kväver därmed inga planeringsbedömningar på regeringsnivå.Dessa bedömningar har då redan gjorts av . Om frågornas vikt ansesmotivera att riktlinjerna återges med geografiska begrepp i en ny vattenlag bördet kunna övervägas att göra detta i anslutning till fillåtlighetsregler-na. Den invändningen kan emellertid anföras mot en sådanslutsats, att det i undantagsfall kan tänkas uppstå svårigheter att i detaljange riktlinjernas omfattning, t. ex. när det gäller kall- och biflöden. Sådanasvårigheter bör naturligen, oavsett här diskuterad lagstiftningsteknik, lösasgenom preciseringar av sakinnehållet. Det får förutsättas att sådanaeventuellt nödvändiga överväganden tas upp senast i anslutning till pågåendeöverväganden om lagreglering av dessa riktlinjer. finner det rimligt att de ärenden som kantänkas förekomma beträffande undantagna älvar och älvsträckor prövas avregeringen tills frågan om en precisering av riktlinjerna har behandlats.Eftersom överväganden i det avseendet inte lämpligen bör göras i dettasammanhang anser civilutskottet att 11 kap. 1 § p. 4 i VL-förslaget bör kvarståt. har i detta sammanhang inte behandlatsakinnehållet i riktlinjerna inom den fysiska riksplaneringen och anser attsådana eventuella överväganden inte bör göras vid bedömningen av detföreliggande förslaget till ny vattenlag. Under allmänna motionstiden 1983väckta motioner i detta ämne kommer senare att behandlas av civilutskottet. Om jordbruksutskottet väljer att förorda en reglering avregeringens prövningsrätt som innefattar att man till vattenlagen i principöverför en redovisning av de älvar och älvsträckor som undantagits frånutbyggnad bör noteras att (prop. 1977/78:57, CU 1977/78:9) undantagitVästerdalälven uppströms Hummelforsen och senare (prop. 1978/79:213, CU 1979/80:6)även nedströms , medan vattenrätts- CU1982/83:2 y 6 kungörelsen (efter ändringen 1981:983) tar uppVästerdalälven i dess helhet. Motivet för att inte låta undantagen omfatta helaVästerdalälven var enligt beslut att möjliggöra effektiviseringar itvå befintliga kraftstationer (Eldforsen och ). Om man vill behållaen formellt korrekt koppling till de av antagna riktlinjerna, bördetta komma till uttryck även i lagtexten". Om 11 kap. 1 § skall innehålla en förteckning av den typsom finns i förslaget, torde jordbruksutskottet därvid också böra notera attregeringens prövningsrätt därmed utvidgats i jämförelse med gällande lydelse av4 kap. 17 § VL, vilken begränsat den till företag som är av betydandeomfattning eller ingripande beskaffenhet. 1 detta sammanhang bör också pekas påatt omfattningen av regeringens prövningsrätt inte direkt är avgörande förhuruvida riktlinjerna omfattar andra än de större företagen. mening torde innebörden av tidigare beslut om riktlinjerna dockanses vara att de omfattar ett förbud mot även mindre företag- dock att de inteskulle hindra vissa åtgärder som hänför sig t. ex. till redan företagenutbyggnad (prop. 1977/78:57 s. 90, CU 1977/78:9 s. 4). Oavsett detta reser sig emellertid frågan om regeringen isådant fall verkligen skall belastas med prövning av även mycket små företag.Enligt civilutskottets mening torde även denna fråga - om den inte löses genomjordbruksutskottets betänkande - kunna ytterligare bedömas i anslutning tillovan berörda överväganden om ytterligare utredning om prövningssystemet. har också ansett sig ha fått anledning attytterligare belysa de namnformer m. m. söm använts i denna del av lagförslagetoch därför beslutat inhämta ett yttrande i ämnet från lantmäteriverket (LMV).Enligt lantmäteriinstruktionen (1974:336) åligger det LMV att verka för ettändamålsenligt och vårdat ortnamnskick med befogenhet att fastställa ortnamn iden mån sådan befogenhet inte tillkommer annan. En särskild utredare har (SOU1982:45) lagt fram bl. a. ett förslag till lag om ortnamn. LMV har avgett begärt yttrande efter att i sin tur bl. a.ha inhämtat yttrande från ortnamnsarkivet i (OAU). LMV:s yttrande,vartill fogats bl. a. OAU:s yttrande, har av civilutskottet under handöverlämnats fill jordbruksutskottet. LMV anför att lagförslagets namnformer ivissa fall bör ändras.Civilutskottet har inte tillräcklig anledning att frångåden uppfattning som hävdats i LMV:s yttrande och förordar att jordbruksutskottetbeaktar däri framförda synpunkter. På civilutskottets vägnar . CU1982/83:2 y 7 Närvarande: . (), (),(), (), (), (),(), (), Per (), LennartNilsson (s), (), (), (vpk),() och (). (vpk) anser att tillutskottets yttrande bort fogas ett ytterligare avsnitt med följande innehåll: 5 Fastighetsägarens rätt tid vatten Lagförslaget innebär (prop. s.77-79) att en ny vattenlag skall bygga på den nuvarande principen omfastighetsägarens rätt att råda över fastighetens vattentillgångar. Frågan harendast övesiktligt diskuterats av vattenlagsutredningen (SOU 1977:27 s. 125ff.). som stannat för den princip som förs vidare genom propositionen. Man hardärmed avvisat ett mer offentligrätts-ligt inriktat system, som liknar det somgäller i bl. a. , , och och som innebäratt alla sjöar och vattendrag av någon betydelse räknas som allmänna.Naturvårdsverket och har emellertid i sinaremissvar (propositionens bilagedel s. 104-105) övertygande hävdat att myckettalar för att en ny vattenlag bör baseras på mer offentligrättsliga principer. Det kan inte förutsättasatt jordbruksutskottet skulle hamöjligheteratt för beslut med anledning av den nu föreliggande propositionenlägga fram ett lagförslag som utgår från de offentligrättsliga principerna.Jordbruksutskottet bör emellertid i detta sammanhang föreslå attbegära ytterligare utredning i detta ämne i syfte att lägga grunden för enreform av vattenlagstiftningen mm. som lägger fast och utgår från principen attalla sjöar och vattendrag av någon betydelse skall räknas som allmänna. () anför: Senast i partimotion 1982/83:1099 harföreslagits att antar en lag om hushållning med mark- ochvattenområden av riksintresse. Om så sker kan detta påverka såväl motiveringentill 3 kap. 1 § VL-förslaget som utformningen av reglerna i 11 kap. omregeringens prövningsrätt. Det får förutsättas att jordbruksutskottet beaktardetta. »o«,4