yttr · G605NU2 · 1982-12-31 00:00:00 — NU 1982/83:2 y 1982/83:2 y över utskottskommittés betänkande om utskott har berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över utskottskommittésbetänkande utskott (förslag 1981/82:22) jämte dels sexföljdmotioner, dels fyra motioner från allmänna motionstiden . Näringsutskottetfår anföra följande. Kommittén anger som sitthelhetsintryck att utskottsorganisationen i huvudsak fungerarfillfredsställande. I konsekvens härmed föreslår den ingen ändring av denuvarande utskottens antal och huvudinriktning. anser dettaställningstagande vara välgrundat. Det finns, enligt näringsutskottets meninginte fog för någon omprövning av de allmänna principerna för arbetsfördelningenmellan utskotten. I motion 1981/82:478 av AndersGernandt (c) föreslås åtgärder för att tillföra ett nytt utskott förhandläggning av teknikärenden. Som ett uppslag nämner motionären att tekniskaoch näringspolifiska ärenden skulle kunna delas upp på ett sådant"teknikutskott" och ett näringsutskott för rena näringslivsfrågor. delar motionärens uppfattning attriksdagen bör ägna stor uppmärksamhet åt naturvetenskapHga och tekniska frågor.Detta kan och bör emellertid i första hand ske i de sammanhang där frågor avdenna art nu aktualiseras. Inte bara näringsutskottet utan också flera andrautskott engageras i sådana frågor, något som kan betraktas som värdefullt. Dennuvarande utskottsorganisationen ger inte utan stora förändringar utrymme förinrättande av ett teknikutskott. avstyrker med hänvisningtill det sagda motion 1981/82:478. I avsnittet om utskottens antalförordar kommittén att skall utnyttja de legala möjligheterna attinrätta sammansatta och särskilda utskott. Som exempel på ärenden som skullekunna behandlas i sådana utskott nämner kommittén i första hand kommanderegeringsförslag på dataområdet. Att har avstått från attinrätta sammansatta och särskilda utskott ser näringsutskottet som ett beläggför att den indelning på fackområden som den nuvarande utskottsorganisationenrepresenterar har genomförts på ett i huvudsak framgångsrikt sätt. Det ärvisserligen lätt att ange exempel på ärenden som spänner över flera av deetablerade fackområdena och därför inte får en så samlad behandling i i Riksdagen1982/83. NU1982/83:2 y 2 som om de varit att hänföra till ett endautskott. ser dock inte inrättande av sammansatta ellersärskilda utskott som en lämplig lösning på detta problem. Erfarenheten tordenämligen visa att förutsättningarna för arbetet i sådana tillfälligtsammansatta beredningsorgan är sämre än de som råder för det reguljärautskottsarbetet. Ett fritt och konstruktivt meningsutbyte torde väsentligt lättarekomma till stånd i ett permanent organ med en viss kontinuitet i arbetet och enkärna av regelbundet deltagande ledamöter. Om ett ständigt utskott får lämnaifrån sig särskilt viktiga uppgifter på sitt beredningsområde till etttillfälligt organ kan detta upplevas som otillfredsställande. Därtill kommerpraktiska problem, bl. a. vad gäller konkurrensen om sammanträdestider vid defå tillfällen som står till buds under arbetsvecka och vad gällerorganisafionen av kansliarbetet. Det sagda utesluter inte att två eller flerautskott med fördel kan anordna gemensamma sammankomster i informativt syfte.Näringsutskottet och försvarsutskottet har utnyttjat denna möjlighet. I fråga om ärendefördelningenmellan utskotten föreslår kommittén två ändringar som berör näringsutskottet.Från detta utskott skulle till civilutskottet överföras energifrågor och filllagutskottet "vissa propositioner på konsumenträttens område". Energifrågor - ett ämnesområde som inte säskilt nämns itilläggsbestämmelserna till riksdagsordningen - bereds nu i huvudsak avnäringsutskottet och civilutskottet. andel av dessa frågorbestäms väsentligen av dess ansvar för bostadsfrågor och för frågor rörande denfysiska riksplaneringen. Fördelningen har, som kommittén konstaterar,genomförts "på ett praktiskt och smidigt sätt". Någrameningsskiljaktigheter om i vilken utsträckning propositioner och motioner ienergifrågor skall hänvisas till det ena eller det andra utskottet brukarnumera aldrig förekomma. Kommittén framhåller att begreppet"energifrågor" inte är helt entydigt utan snarare något oklart tillsin omfattning. Den utgår från att de berörda utskotten i samförstånd skallkunna lösa eventuellt uppkommande fördelningsproblem. finner det vara en svaghet i kommitténsbetänkande att arten av de energifrågor som föreslås bli överflyttade tillcivilutskottet inte har studerats närmare. En genomgång av de energifrågor somenligt nuvarande praxis handläggs av näringsutskottet visar otvetydigt att dessaväsentligen är sådana som gäller energiproduktionen och villkoren för denna ochföljaktligen har starkt samband med det komplex av industrifrågor som intar dencentrala platsen inom näringsutskottets beredningsområde. Energipolitikensinriktning på ökat utnyttjande av olika slags - företrädesvis inhemska -alternativa energikällor markerar ytterligare detta förhållande. Det kan ocksåerinras om att det statsråd som svarar för energifrågor har sin placering inomindustridepartementet, såsom har varit fallet även NU1982/83:2 y 3 Forskning och utveckling inom energiområdet ståri nära förbindelse med teknisk forskning och utveckling i övrigt, ettämnesområde som behandlas av näringsutskottet. Kommittén tycks inte ha tänkt sig att de ärenden hosnäringsutskottet som kan sägas gälla energifrågor restlöst skulle föras övertill civilutskottet. En ändrad gränsdragning inom detta ämnesområde enligtkommitténs intentioner skulle emellertid vara svår att genomföra på ettrationellt sätt. Den skulle bl. a. medföra att det inte sällan skulle bliaktuellt med yttranden från näringsutskottet till civilutskottet, något somskulle göra handläggningen mera tidskrävande och komplicerad. finner det mot här angiven bakgrundangeläget att de gällande principerna för beredningen av energifrågor bibehållsoch att ärenden på detta område alltså även fortsättningsvis hänvisas tillnäringsutskottet i nuvarande omfattning. Förslaget att lagutskottet skall överta beredningen av"vissa propositioner på konsumenträttens område" - vilket förslag fårförutsättas avse även fristående motioner i motsvarande ämnen - ger, såsom dethar utformats, anledning fill betydelsefulla invändningar av principiell natur. Av tilläggsbestämmelsen 4.6.5 till riksdagsordningen ochförarbetena till denna framgår klart att lagutskottet är avsett förlagstiftningsärenden av civilrättslig (privaträttslig) beskaffenhet.Kännetecknande för de lagar -exemplifierade med marknadsföringslagen,avtalsvillkorslagen och inkasso-lagen - som enligt kommittén bör behandlas inteav näringsutskottet utan av lagutskottet är att de väsentligen eller helttillhör en annan kategori, nämligen näringsrättslig lagstiftning av offentligrättslignatur. Det bör särskilt påpekas att marknadsföringslagen - vilken tillhörhandelsdepartementets område - inte innehåller några bestämmelser som reglerarrättsförhållandet mellan enskilda parter utan uteslutande regler som anger kravfrån samhällets sida på vissa näringsutövare och sanktioner för den händelsedessa krav inte uppfylls. De nu berörda lagarna skiljer sig sålunda klart frånden konsumenträttsliga lagstiftning, t. ex. konsumentköplagen, som är avövervägande civilrättslig karaktär och häriförs till lagutskottet. En första slutsats blir alltså att en sådan överflyttningav konsumenträttslig lagstiftning till lagutskottet som kommittén föreslårkräver ändring i den , tilläggsbestämmelse till riksdagsordningen som reglerarlagutskottets ämnesområde . Förslaget beträffande den konsumenträttsligalagsfiftningen bör vidare ställas i relation fill de principer förarbetsfördelningen mellan lagutskottet och fackutskotten som har kommit tilluttryck i förarbetena och sedermera fillämpats i praktiken. I proposition 1970:40, som låg till grund för dennuvarande utskottsorganisationen, diskuterades (s. 92 f.) vilka civilrättsligalagstiftningsärenden som borde hänvisas fill ett lagutskott. Utvecklingenborde, anfördes det, gå i NU1982/83:2 y 4 riktning mot integration av lagstiftningen med övrigauppgifter inom ett sakområde. Delvis finge sådana faktorer som en lags starkareeller svagare anknytning till ett visst sakområde och dess karaktär avspecialreglering fälla utslaget. Är en lagstiftningsprodukt ett instrument -kanske ett av flera - för att genomföra en bestämd polifik från statens sida,torde skälen för beredning i fackutskott ofta väga över, sades det i dettasammanhang. Ämnet behandlades också i konstitutionsutskottetsutlåtande (KU 1970:48) angående riksdagsstadga för enkammarriksdagen. Medanledning av en motion som tog upp principfrågan om ärendefördelningen mellanlagutskottet och fackutskotten anförde följande (s. 5): Motionärerna framhåller attlagutskottet utgör ett undantag från fackut-skottsprincipen och att ärenden ihändelse av tvekan bör hänvisas till fackutskott och inte till lagutskottet.Detta synsätt överensstämmer helt med grundlagberedningens. Åven utskottetansluter sig till det. Några särskilda ändringar i stadgeutkastet syns inteerforderliga för att markera detta. Marknadsföringslagen ochavtalsvillkorslagen är typiska exempel på vad som i den refererade propositionen kallas "instrument för attgenom föra en bestämd politik från statens sida". Dessa lagar utgör enbetydelsefull grundval för verksamhet. Systemet med riktlinjer som utfärdas av markerar detta än mer. När det gäller att tillgodose ett visst konsumentpolitiskt syfte står valet ofta mellanlagstiftning och andra åtgärder, såsom förstärkta insatser på basis av redan befintliga lagbestämmelser. En andra slutsats blir således att det skulle varaopraktiskt och strida mot grunderna för utskottsorganisationen om de berördalagstiftningsfrågorna skulle beredas av ett annat utskott än det som har handom frågor om anslag fill och riktlinjer i övrigt för den konsumentpolitiskaverksamheten. Om dessa lagstiftningsfrågor flyttas till annat utskott än liäringsutskottetbör överflyttningen följaktligen omfatta även motsvarande anslagsfrågor etc. Detilläggsbestämmelser i riksdagsordningen som gäller näringsutskottet och detmottagande utskottet bör därvid ändras i enlighet med den nya ärendefördelningen.Näringsutskottet återkommer i det följande till frågan om en sådanöverflyttning av ärenden som här nämnts. Den nuvarande regeringen har fattat principbeslut om endepartementsreform som bl. a. innebär att slopas och dessärenden fördelas på flera andra departement. Regeringen har föregripit den nyaorganisationen genom ett antal förordnanden för statsråd enligt 7 kap. 5 §regeringsformen. Inom är ärenden redan tidigareuppdelade på flera olika utskott, av vilka näringsutskottet har den störstadelen. avskaffande synes inte i sig böra föranleda någonegentlig förändring av ärendefördelningen mellan utskotten. Näringsutskottetnoterar emellertid att två mindre ärendegrupper naturligen överförs frånnäringsutskottet till annat utskott om regeringens NU 1982/83:2 y 5 Det gäller dels lotterifrågor, dels frågor om turism. Ingendera avdessa ärendegrupper nämns särskilt i tilläggsbestämmelserna tillriksdagsordningen. Om, såsom är att vänta, hithörande anslagsfrågor överförsfill (kultursektorn) resp. jordbruksdepartementetsynes det naturligt att de bereds av samma utskott som bereder angränsandeanslagsfrågor och att andra ärenden rörande lotterier och turism liksomhittills behandlas av det utskott som bereder anslagsfrågorna. Näringsutskottetsverksamhet har präglats av en stor arbetsbelastning undervårmånaderna. En vikfig omständighet i detta sammanhang är att de ärenden -främst avseende frågor som sammanhänger med krisförhållanden inom industrinsamt energifrågor - som har varit kvantitativt dominerande under dessa år tillstörsta delen har gällt akuta problem och således inte medgett uppskov medbehandlingen från vår till höst. Vidden nya mandatperiodens början har näringsutskottet diskuterat sinaarbetsformer med sikte på att åstadkomma en rationalisering av arbetet. a. genomförandet av hearings, som på senare fid har varit etttidskrävande inslag i verksamheten. Detkan vid en samlad bedömning te sig angeläget att näringsutskottetsberedningsområde minskas utöver vad som kan bli fallet genom de mindreändringar till följd av departementsreformen som har förutskickats i detföregående. Enligt utskottets mening bör då ärendegruppen konsumentfrågor -dvs. inte bara lagstiftningsfrågor utan även motsvarande anslagsfrågor etc. -flyttas till annat utskott. Detta skulle medföra en väsenflig minskning avnäringsutskottets arbetsbörda. förutsätter att, omkonstitufionsutskottet avser att föreslå en sådan förändring, fillfälle gesnäringsutskottet att lämna synpunkter på den närmare avgränsningen av dennaärendegrupp. Regeringens fördelning av ärenden som har handlagts avhandelsdepartementets enhet för inrikes handel kan ha intresse i dettasammanhang. Näringsutskottetvill betona att det vid en omfördelning av ärenden mellan utskotten ärbetydelsefullt att de nya beredningsområdena bestäms så att antalet praktiskagränsdragningsproblem blir så ringa som möjligt. Med hänsyn till skillnadernamellan olika ärenden i fråga om krav på utredningsarbete i utskottens regi kandet också vara viktigt att ta hänsyn till hur en förändring kan väntas påverkaarbetsbelastningen under skilda fider för de berördautskottskanslierna. NU 1982/83:2 y 6 vill näringsutskottet beträffande motion1981/82:691 om kallelse till sammanträde med utskott anmäla attutskottet inte för sin egen del finner att det skulle medföra praktiskanackdelar om den nuvarande tidningsannonseringen av utskottssammanträdenupphör. Närvarande:Nils (), (), (), (),(), (), (), (), (), Per (), (), JörnSvensson (vpk), (), () och ().