yttr · G605FiU7 · 1982-12-31 00:00:00 — För det första är inflationen iSverige - som en följd av devalveringen - dubbelt så hög som i våra viktigastekonkurrentländer. Om vi genom ökade skatter höjer våra energipriser medanandra länder drar nytta av det fallande oljepriset, ökar skillnadernaytterligare. Höjda energiskatter motverkar direkt möjligheten att få nedinflationstakten och försämrar därigenom vår interiKtionella konkurrenskraft. För det andra leder regeringens politik till kraftigareallöneförsämringar i är. Reallönesänkningen blir ännu större omenergiskatterna höjs. Utrymmet för privat konsumtion blir mindre, vilket i sintur påverkar sysselsättningen negativt. statsfinansiella situation och vikten av atthålla nere budgetunderskottet i en uppåtgående konjunktur gör det nödvändigtatt totalfinan-siera skatteomläggningen. Vi anser att besparingar är det endafinansieringssätt som ar försvarbart i nuvarande samhällsekonomiska läge. Detfinansieringssätt som angivits i motion 2417. innebär en total finansiering avden i denna motion föreslagna marginalskattesänkningen, som budgetunderskottetreduceras med nästan . Regeringens förslag till skatteomläggninginnebär däremot att inflationen tillåts öka det reala skatteuttaget med drygt 2miljarder kr. Finansiering av de arbctsmarknadspolitiska insatserna för1983/84 I proposition 150 föreslås attenergiskatterna höjs med motiveringen att det då ärmöjligt att finansiera vissa arbetsmarknadspolitiska insatser. Dettainnebär-som påpekas i motion 2417- ingenting annat än ytterligare utslagning avriktiga jobb till förmån för konstlad sysselsättning i AMS regi. Höjda skatterinnebär att den privata efterfrågan minskar, vilket dämpar produktion ochsysselsättning. Energiskattehöjningen medför dessutom höjda kostnader ochförsämrad konkurrenskraft för svenskt näringsliv, vilket även det påverkarsysselsättningen negativt. Mot denna bakgrund finner vi det olämpligt att höjaenergiskatterna för att finansiera ytterligare AMS-utgifter, FiU1982/83:7 y 11 Kortare kredittid för vissa punktskatter Vi har i princip ingenting attinvända mot att staten vidtar s. k. kassahällningsätgärder i syfte att ta bortomotiverade likviditets- och ränteförmåner för dem som skall göra inbetalningartill staten. Vi godtar därför förslaget till förkortad kredittid förtobaksskatten och vin- och spritskatterna. De skattskyldiga kommer av allt attdöma inte att utsättas för någon avgörande likviditetspåfrestning. En förkortad kredittid för malt- och läskedrycker skulledäremot innebära att en avsevärd del av redovisningsperiodens fakturabeloppännu inte betalats till den skattskyldige, och att denne därför skulle fåförskottera skatten. Risken för en allvarlig likviditetspåfrestning på framförallt landets mindre bryggeriföretag är uppenbar om kredittiden förkortas ienlighet med regeringens förslag. Vi avstyrker därför denna del av förslaget. (), () och BrittaHammarbacken (c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 1 börjarmed "Regeringen redovisar" och på s. 8 slutar med "ökatbudgetunderskott" bort lyda: Trots en internationellkonjunkturuppgång och en stor devalvering, som i sig medfört att Sverigesinflation ökat som inflationen i resten av Västvärlden minskat, ärsåväl arbetslösheten som ungdomsarbetslösheten månad för månad högre änmotsvarande månader . Budgetsaldot /84 innebär enklar försämring jämfört med mittenregeringens budgetpolitik. /82motsvarade budgetunderskottet av BNP, medan det /84 blir 12,. Att socialdemokraterna drivit upp budgetunderskottet till rekordsiffran av BNP under det mellanliggande /83 förändrar inte dettafaktum. Med utgångspunkt i dessa ställningstaganden övergårutskottet till att redovisa sin syn på de framlagda skatteförslagen ikompletteringspropösitionen och de i samband därmed väckta motionerna. FiU 1982/83:7 y 12 Den reformering avinkomstbeskattningen som beslutades av utgör ett centraltinslag i en ekonomisk politik för att återvinna balansen i den svenskaekonomin. Reformen innebär en sänkning av marginalskatterna someffekterna av avdragsrätten för underskottsavdragen begränsas, 1 samband medriksdagsbeslutet bestämdes den årliga uppräkningen av den s. k. basenhetenför . Reformen totalfinansieras och genomförs i treungefär lika stora etapper. Första etappen 1983 finansierades genom att enallmän löneavgift om infördes. uttalade inför riksdagsbeslutet (FiU1981/82:6 y) att det är en styrka om en skattereform av den aktuellaomfattningen kan genomföras med stöd av en bred parlamentarisk majoritet.Saknas detta stöd är det stor risk, anförde utskottet, att reformen förlorar itrovärdighet och inte får den avsedda ekonomiska stimulanseffekten. Utskottet beklagar mot bakgrund av detta attsocialdemokraterna , i stället för att göra upp med ochfolkpartiet om de förändringar i reformen som devalveringen föranledde, valdeatt med stöd av vpk utforma vissa förändringar i uppgörelsen samt införaavdragsrätt för fackföreningsavgifter, ett skattepolitiskt inslag som på ingetsätt ingick i uppgörelsen. Beträffande finansieringen av reformens andra steg delarutskottet regeringens mening att det bör totalfinansieras och att en höjning avvissa energiskatter är ett bättre alternativ än en höjning avarbetsgivaravgifterna eller införande av proms. Regeringen föreslår att bensinskatten höjs med perliter, att skatten pä eldningsolja höjs med per m\ samt att elskattenhöjs med per kWh. Även kilometerskatten bör enligt regeringen höjas. Utskottet anser att man vid utformningen av energiskatteroch avgifter på energiområdet måste ta hänsyn till vilka möjligheter deenskilda konsumenterna har att påverka sin energianvändning och val avenergislag. Detta innebär att skatter och avgifter i första hand bör belastaimporterade, miljöstörande energislag för vilka det finns rimliga alternativtillgängliga. finns det för flertalet bilister inte nägot rimligtalternativ till bensin eller dieselolja. Bensinskatten har ocksäregionalpolitiskt olämpliga effekter. Därför avvisar utskottet höjningen avbensinskatt och kilometerskatt. Däremot godtar utskottet förslaget att reformen skalldelfinansieras genom höjning av oljeskatten från . För att skapa konkurrensneutralitet mellan energislagentillstyrker utskottet också att elskatten höjs från samma datum. Återstående finansieringsbehov kan enligt utskottet klarasinom ramen för de besparingar som anvisats i och folkpartietsmotioner. Vi vill därvid särskilt peka på det i båda motionerna framfördaförslaget om borttagande av avdragsriitten för fackföreningsavgiften. I motion2435 (vpk) yrkas att skatteöverenskommelsen avseende 1984 rivs FiU1982/83:7 y 13 upp, dvs, att marginalskattesänkningen inte genomförs somplanerat. Mot bakgrund av vad utskottet redovisat om behovet att reformeraskattesystemet och med den breda parlamentariska enighet som råder beträffandedetta anser utskottet att reformens andra steg 1984 bör genomföras. Utskottetavstyrker således från sina utgångspunkter motsvarande yrkanden i motion 2435(vpk). Detta innebär också att utskottet för sin del inte kan tillstyrka vad somanförs'i motion 2418 om inriktning av skattepolitiken. Finansiering av de arbctsmarknadspolitiska insatserna för1983/84 Mot bakgrund av vad som anförts iinledningen om det jämfört med för ett är sedan försämradesysselsättningsläget, anser utskottet att ytterligare åtgärder pä detarbetsmarknadspolitiska området erfordras. Utskottet avvisar därförinriktningen,i motion 2417 (m). Med den mer återhållsamma utgiftspolitik som förordas icenterns (2431) och (2432) motioner finns budgetutrymme för ättfinansiera de nödvändiga insatserna mot arbetslösheten utan att skattehöjningarbehöver tillgripas. Utskottet anser också att skattehöjningar i nuvarande lägeskulle motverka den önskade ekonomiska utvecklingen. Utskottet avvisar mot bakgrund härav regeringens förslagom höjningar av skatterna pä bensin, olja och el från . Utskottet avvisar av samma skäl även förslagen i motion2435 (vpk) om omsättningsskatt pä börshandeln, utiandsinvesteringsavgift ochsärskild värnskatt. (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som pä s. 1 börjar med "Regeringen redovisar" ochpä s. 8 slutar med "ökat budgetunderskott" bort lyda: Kampen mot arbetslösheten är nu dencentrala uppgiften för den ekonomiska politiken. I detta läge måste detbetecknas som ansvarslöst att reducera statens intäkter genom fullföljandet aven skattereform som främst gynnar höginkomsttagarna. bör besluta attden statliga inkomstskatten icke sänkes . Detta skulle innebära eninkomstförstärkning för statskassan jämfört med regeringens förslag med drygt3 miljarder kronor. Det blir då heller icke nödvändigt att höja olikaenergiskatter för att finansiera ett fullföljande avinkomstskattereformen. Utskottet anser också att förslagen om höjningar avskatterna pä olja och bensin är betänkliga från andra synpunkter. Såsom dessaförslag är konstruerade innebär de att hyresgäster, konsumenter, glesbygdsboroch andra personer med långa arbetsresor genom fördyrade kostnader för hyroroch transporter kommer att få betala en skattereform som mest gynnar de rika.Detta är en omfördelningspolitik som inte kan godtas. FiU1982/83:7 y 14 För att möjliggöra en offensiv motarbetslösheten behövs det vissa inkomstförstärkningar för statskassan utöver detre miljarder som inbesparas genom att skattereformens andra steg intefullföljes. Utskottet anser att den i motion 2435 framförda tanken om ensärskild värnskatt för kampen mot arbetslösheten bör prövas av skatteutskottet.Denna skatt kan fä formen av en engångsskatt på stora förmögenheter, men ocksåutformas på annat vis, t. ex. såsom ett tidsbegränsat förhöjt uttag av denstatliga skatten på inkomster, förmögenheter, arv och gåvor. Även de i motion2435 framförda förslagen om en omsättningsskatt pä börshandeln och en särskildutlandsinvesteringsavgift finner utskottet realistiska och välbetänkta. Destår i full överensstämmelse med de mål som bör gälla för den ekonomiskapolitiken. Denna skatt resp. avgift kan genomföras från halvårsskiftet 1983.Starka energipolitiska skäl talar för en höjning av elskatten. Utskottet kantillstyrka vad som härvidlag föreslagits i propositionen. Emellertid serutskottet ingen anledning att undanta industrin från denna höjning. All skattpå el-energi bör höjas med per KwH. Av det sagda framgår att utskottet inte kan tillstyrkabifall till vare sig propositionen i berörda delar eller de med anledning avdenna väckta motionerna frän de borgerliga partierna.