yttr · G605AU5 · 1982-12-31 00:00:00 — yttrande 1982/83:5 y överproposition 1982/83:92 om bryggeribranschens fortsatta utveckling jämtemotioner har berett arbetsmarknadsutskottetfillfälle att yttra sig över proposition 1982/83:92 om bryggeribranschensfortsatta utveckling jämte de med anledning av propositionen väckta motionerna1982/ 83:2232-2239. Den svenska maltdryckskonsumtionen har minskatkraftigt . Den avgörande orsaken till dennautveckling är att konsum-fionen av öl av klass Il-typ drasfiskt sjönk eftermellanölsförbudet , Läskedryckskonsumtionen har däremot varit relativtjämn . Densvenska malt- och läskedryckskonsumtionen täcks fill största delen genominhemsk produktion. En växande andel har dock kommit atttillgodoses genom import. Antalettillverkningsenheter inom malt- och läskedrycksindustrin har minskat kraftigt.Antalet anställda i branschen har mer än halverats . Utvecklingensedan år 1965 redovisas i följande tabell. Antal anställda och tillverkningsenheter inom matt- ochläskedrycksindustrin Lagrade maltdrycker tillverkas f, n, i 16anläggningar, varav fem tUlhör Prippskoncernen, två Wårby Bryggerier, treTill-bryggerierna samt två bryggerier. Härtill kommer fyra mindrebryggerier, Prippskoncernenhar en mycket dominerande ställning på den svenska marknaden och svarade under1981 för av den svenska maltdrycks-försäljningen. Läskedryckstillverkningsker vid flertalet av anläggningarna för maltdryckstillverkning. Dessutomfinns ca 20 anläggningar för enbart läske-1 1982/83. AU1982/83:5 y AU1982/83:5 y 2 dryckstillverkning, de flesta med en relativt begränsadproduktionsvolym. Kännetecknande för branschen är en betydandeöverkapacitet. Produktionskapaciteten måste därför reduceras ytterligare, ochav propositionen framgår att bryggerier lagts ned ellerkommer att läggas ned i , , , , och , I sammanhanget kan nämnas att även mälterikapaciteten f,n, är överdimensionerad, finns ett av helägt mälteri och ettmälteri, 1 , med som delägare. Som har nämnts har Prippskoncernen en dominerandeställning inom den svenska malt- och läskedrycksindustrin. Staten trädde in somägare i AB Bryggerier med en ägarandel av . , dåBryggeriinvest AB bildades, ökades den statliga ägarandelen till 75 %.Resterande av aktierna ägs numera av . Mellan de båda bolagen har förts förhandlingar som syftattill att åtgärda den stora överkapacitet som trots vidtagna åtgärder finnsi branschen. a. har konstaterats att betydande kostnadsbesparingar kangöras genom att utnyttja stordriftsfördelar i både produktions- ochdistributionsleden. En vikfig utgångspunkt har också varit att utforma förslagenså att en konkurrenssituation bevaras för att garantera fortsatt vitalitet ibransch- I propositionen framhålls attrisken är överhängande för att en okontrollerad utslagning av bryggerier kankomma att ske om inga åtgärder vidtas. En sådan utveckling skulle inte stå iöverensstämmelse med beslut att den nödvändiga omstruktureringen avbryggeribranschen skall ske i för samhället acceptabla former. Det är mot dennabakgrund angeläget att förutsättningar skapas för en konkurrenskraftig svenskbryggerinäring. Propositionens förslag - som ansluter till denhandlingsplan Brygginvest och gemensamt lagt fram - innebär följande. Huvudparten av de svenska bryggerierna förs samman underett bolag. Detta bolag skall sedan inom ramen för en sammanhållen produktions-och distributionsstruktur verka för att förutsättningar skapas för en internkonkurrens i marknadsledet mellan de företag som ingår i organisationen.Förslaget anses bl. a. öppna möjligheter att vidareutveckla en starkbryggerikoncern som kan få en position på den internationella marknaden och genaturliga förutsättningar för att långsiktigt trygga sysselsättningen förbranschen i . Det förutsätts att även andra maltbryggerier skall kunnaansluta sig till det nya moderbolaget om de så önskar. För att underlätta den nödvändiga omstruktureringen inombryggeribranschen föreslås att en särskild stiftelse bildas. Denna bör enligtförslaget tiUföras medel som kan tas i anspråk för att underlätta att alternativsysselsättning skapas vid berörda orter och företag. AU1982/83:5 y 3 ändamål finns i form av fonderade vinstmedel hosBrygginvest. I propositionen föreslås att 30 milj. kr, av dessa medel skallavskiljas från Brygginvest och överföras till den särskilda sfiftelsen isamband med samgåendet mellan , Det framhålls i propositionen att anpassningen avkapaciteten till efterfrågan inom branschen måste ske på ett sätt som ärsocialt acceptabelt. Det nya moderbolaget förutsätts därvid även haett betydande ansvar för de sysselsättningsmässiga konsekvenserna av denkommande strukturanpassningen. Sfiftelsen och det nya bolaget bör därförgemensamt arbeta för att erforderliga förändringar kan ske på ett planmässigtsätt. Det bör enligt propositionen också ankomma på det nya bolaget att inomden egna organisationen söka skapa annan sysselsättning för den berördapersonalen. Detta bör bl. a. kunna ske inom ramen för den diversifiering avverksamheten som redan påbörjats inom och som torde komma att fortsättainom ramen för den nya bryggerikoncernen. Slutligen i detta sammanhang anförsatt stiftelsen å sin sida också skall verka för att underlätta de sysselsättningsproblemsom kan uppstå vid strukturförändringar inom bryggerier utanför den föreslagnabolagsbildningen. Med anledning av propositionen har väckts åtta motioner. I motionerna 2232 av m. fl. (m),2233 av () och () och 2234 av . (c) yrkas avslag på propositionens förslag. I mofion 2232 föreslås istället en avveckling av Brygginvests verksamhet och en försäljning av statensaktieinnehav i . Motionärerna avvisar också förslaget om den särskildasfiftelsen. De problem på arbetsmarknaden som uppstår bör lösas med dearbetsmarknads- och regionalpolitiska medel som står till buds. I mofion 2233begärs att ett konkurrensalternativ skapas, där de nu fristående bryggeriernages bättre förutsättningar. Slutligen förs i motion 2234 fram krav på delsriktlinjer för en privatisering av , dels en tryggad differentieradföretagsstruktur inom bryggeribranschen. m. fl. (s) framhåUer i motion 2238 bl. a. attkonkurrensen inom branschen måste finnas kvar och att bör skötas eftersunda företagsekonomiska principer. Enligt motionärerna är det intevälmotiverat att sträva efter att inordna de fristående bryggerierna under ettgemensamt bolag. Även i motion 2235 av m. fl, (s) påtalasvikten av en sund konkurrens inom näringen, Mofionärerna pekar bl, a, påTillbryggeriernas betydelse för sysselsättningen i kommun ochframhåller att de mindre bryggerierna bör bevaras. En total nedläggning av demindre bryggerierna skulle enligt motionen f, ö, inte ens minska överkapacitetentill hälften. En neddragning bör därför huvudsakligen ske inom , AU1982/83:5 y 4 m, fl, (vpk) anser imofion 2236 att det är tveksamt med ett fortsatt samarbete inom branschenmellan staten och AB , I vart fall anser man att det samarbetet inte fårmedverka till att fler bryggerier slås ut. a. talar regional- ochsysselsättningspolitiska skäl för att de mindre bryggerierna inte skall slåsut. Motionärerna pekar även på att större hänsyn bör tas till den regionalaförsörjningen av branschens produkter. I mofionerna 2237 av m. fl. (s) och 2239 avOlle Östrand m. fl, (s) yrkas bl, a, att i skalltillförsäkras en rimlig andel av maltleveranserna, I sammanhanget framhållsdetta företags betydelse för sysselsättningen i , I motion2237 anförs även att målsättningen bör vara en fortsatt fri konkurrens mellanoberoende bryggeriföretag. Den svenska bryggerinäringen harsedan flera år haft en betydande överkapacitet. Trots nedläggningar ellersammanslagningar av bryggerier med stora personalinskränkningar som följd,kvarstår problemen. En fortsatt anpassning av produktionskapaciteten tillbefintlig efterfrågan anses därför vara nödvändig. Det är mot denna bakgrund förslaget i propositionen skallses om dels ett gemensamt bolag för huvudparten av de svenska bryggerierna,dels en särskild sfiftelse för att underlätta att alternafiv sysselsättningskapas vid berörda orter och företag. Förslaget har, som framgår avmotionsreferaten ovan, fått ett blandat mottagande. Det är arbetsmarknadsutskottets uppgift att i dettasammanhang ta upp frågan om de sysselsättnings- och regionalpolifiskakonsekvenserna av en fortsatt omstrukturering inom bryggeribranschen. Utskottetavstår följaktligen från att ta ställning i huvudfrågan, nämligen om detföreslagna gemensamma bolaget bör komma till stånd. Av avgörande betydelse ufifrån de aspekterarbetsmarknadsutskottet har att beakta är därvid huruvida eventuellaförändringar i sysselsättningen sker i större kommuner med ett väldifferentierat näringsliv eller i mindre kommuner med begränsade möjligheterfill alternativ sysselsättning. Som framgår av propositionen har beslut redanfattats om nedläggning av bryggerierna i t, ex, och , Dessakommuner tillhör sedan lång fid de mest problemfyllda kommunerna i riket. Deingår mot denna bakgrund i stödområde, GäUivare 1 stödområde A och istödområde B. Ufifrån strikt sysselsättnings- och regionalpolitiskautgångspunkter skulle utskottet därför ha förordat att andra bryggerier än dehär nämnda hade valts ut för nedläggning. Detta synsätt gäller självfallet ävenför övriga kommuner med stora problem på arbetsmarknaden som kan bli aktuella isammanhanget. är arbetsmarknadsutskottet medvetet om att även andraargument måste vägas in i sammanhanget. AU1982/83:5 y 5 Utskottet vill med hänvisning fillvad som ovan sagts ansluta sig till vad som anförs i vissa motioner ombetydelsen av att sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl bör vägas inunder det fortsatta arbetet med en strukturell anpassning inombryggerinäringen. Som framhålls i propositionen är det viktigt attanpassningen sker på ett sätt som är socialt acceptabelt. Den föreslagnastiftelsen bör - om den kommer till stånd - få betydelse när det gäller attskapa alternativ sysselsättning för den personal som berörs. Förslaget häromtillstyrks därför av utskottet. Slutligen vill utskottet stryka under vad somanförs i propositionen om det föreslagna moderbolagets ansvar för de sysselsättningsmässigakonsekvenserna av den kommande strukturanpassningen, Närvarande: (), (), AndersHögmark (m), (), (), (), GustavPersson (s), (), (), (), BörjeHörnlund (c), (), (), () ochAlexander Chrisopoulos (vpk). (), (), (), (), (), BörjeHörnlund (c) och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 4 börjar "Den svenska" och på s, 5 slutar "kommandestrukturanpassningen" bort ha följande lydelse: Den svenska bryggerinäringen har f, n, en betydandeöverkapacitet. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att inifiativ tas för attkomma till rätta med problemen. Det förslag som föreligger i propositionen ombl, a, ett nytt gemensamt bolag för huvudparten av de svenska bryggeriernainger emellertid mycket starka betänkligheter. Det finns en uppenbar risk föratt regeringens förslag - om det genomförs - bl. a, för med sig att konkurrenssituationeninom näringen ytterUgare försämras och för att de fristående bryggeriernaslås ut. Förslaget skulle följaktligen - utöver de näringspolitiska - även fåallvarUga sysselsättnings- och regionalpoUtiska konsekvenser. I motioner frånmoderata samlingspartiet (2232), (2234) och (2233)har därför yrkats avslag på propositionen. I de motionerna har anvisats andravägar som ger bättre förutsättningar för branschens utveckling och därmed ocksåför sysselsättningen. Propositionen bör alltså - AU 1982/83:5 y 6 motbakgrund av det anförda - avslås. Arbetsmarknadsutskottetutgår slutligen ifrån även att sysselsättnings- och regionalpolitiska aspektervägs in i samband med kommande beslut om neddragning av bryggerikapaciteten. AlexanderChrisopoulos (vpk) anför: Detförslag om den svenska bryggeribranschens fortsatta utveckling som regeringenlagt fram i proposition 1982/83:92 inger vissa betänkligheter, I vårpartimotion 2236 har vi bl, a, framhållit att det är väsentligt att statensägarintresse utövas från en självständig posifion, och det faktum att det finnskvar privata storföretagsengagemang i branschen utgör enligt vpk:s meningknappast något skäl att göra en ny bolagsbildning i form av ett partnerföretagmeUan detta och staten. Ett minimikrav anser vi därför vara, att sådanaformationer inte blir redskap för en strävan att slå ut fler lokala bryggerierän vad som redan skett. Enkoncentration till allt färre enheter inom skilda delar av livsmedelsindustrinmedför bestämda försörjnings- och beredskapspolitiska nackdelar. Större hänsyntill den regionala försörjningen med livsmedel är motiverad. Denna allmännaprincip bör enUgt vår mening gälla även bryggeriindustrins basvaror och färdigaprodukter, SlutUgen talar även regional- och sysselsätt-ningspolitiska skäl föratt inte de mindre bryggerierna skall slås ut. Frågan om det föreslagna nyagemensamma bolaget behandlas i näringsutskottet. Jag vill hänvisa härtill.