ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · G605FiU2 · 1982-12-31 00:00:00 — En allmän höjning av momsen kommer ocksä att ytterligarebeskära den redan sviktande svenska marknaden, vilket kommer att få negativaföljder för den hemmamarknadsproducerande industrin. FiU1982/83:2 y 10 står därför i motsättning till karripen motarbetslösheten. För att de fördelningspolitiskt orättfärdiga följderna avmervärdeskatten skall motverkas bör momsen, enligt utskottets mening,differentieras. Ett ytterligare skäl härför är den allvarliga utvecklingen avlivsmedelspriserna. Inriktningen pä en differentiering av momsen måste vara attmomsen pä livsmedel sänks och pä sikt slopas, att momsen icke höjs frännuvarande nivå på vissa andra oumbärliga varor medan momsen kan höjas pä meraumbärliga varor och lyxvaror. En differentiering av mervärdeskatten kräver enviss förberedelsetid. bör därför nu ta ett principbeslut om endifferentiering av mervärdeskatten. Denna bör vara möjlig att genomföra frånden . Intill dess bör inte mervärdeskattesatsen ändras.Utskottet förordar därför avslag på regeringens förslag till allmän höjning avmervärdeskatten. Det finns andra möjligheter att finansiera de ipropositionen förordade åtgärderna. I motion 128 visas på fem olika förslag somtillsammans skulle ge statskassan mer än . Dessa förslag -en ytterligare skärpning av skatten på stora förmögenheter, stora arv ochgåvor, ett fullständigt slopande av skatte- och aktiefondsparandet, ettslopande av rätten till avdrag för representation, en särskild skatt päutlandsinvesteringar och en annan utformning av skatteskalorna för såatt de av regeringen föreslagna kraftiga skattelindringarna förhöginkomsttagare kraftigt reduceras - har enligt utskottet en riktigfördelningspolitisk profil och är synnerligen välmotiverade. De kommer att ökastatsinkomsterna med . Skulle det visa sig att dessainkomster skulle vara otillräckliga för att helt finansiera de förordadesociala åtgärderna, förutsätter utskottet att regeringen i budgetpropositionenföreslär kompletterande åtgärder för att finansiera de utgiftsökningarutskottet tillstyrkt. De borgerliga partierna uttrycker i sina motioner 99 (m),112 (c) och 120 (fp) sitt avståndstagande frän att de fyra vallöftena genomförsoch avvisar därför också löftenas finansiering. Med hänvisning till vadutskottet anfört i det föregående förordar utskottet ett avslag pä dessamotioner. Utskottet tillstyrker sålunda att åtgärderna att förbättraersättningsnivåerna i pensionssystemet, sjukförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen, barnomsorgen och barnbidragen genomförs pä sätt somförordas i motion 128. Utskottet förordar att åtgärderna totalfinansieras.Utskottet förordar att denna finansiering sker på sätt som angivits ovan ochsom närmare utvecklats i motion 128. Utskottet bifaller regeringens förslagtill ändrade arbetsgivaravgifter men avslår dess förslag till allmän höjningav mervärdeskatten.
yttr · G605JuU1 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:1 y om utskottsindelningen m. m. 1981/82:22 jämtemotioner) har berettövriga utskott tillfälle att yttra sig över en skrivelse fråntalmanskonferensen med överlämnande av ett från utskottskommittéinkommet betänkande om utskott (förs. 1981/82:22) jämte motioner. Justitieutskottetvill med anledning därav anföra följande. LJtskottet har inget att erinra mot vad kommittén anförtsåvitt gäller förhållandet mellan lagutskottet och justitieutskottet; inte baraarbetsbördesynpunkter utan även den omständigheten att justitieutskottetsberedningsområde är ändamålsenligt avgränsat talar mot tanken att överföraärenden från lagutskottet till justitieutskottet. Lftskottets erfarenheter av den utskottsorganisation sominfördes ger inte vid handen att några förändringar skulle varapåkallade i fråga om finansutskottets ställning. Utskottet ansluter sig därförtill kommitténs bedömningar i detta hänseende. I fråga om önskemålen i motion 1981/82:691 om ändraderegler för kallelse till utskottssammanträde har inom utskottet yppats delademeningar. Utskottet har emellertid - på förevarande beslutsunderlag - stannatför att övervägande skäl talar för att man skall behålla den utåtriktadeinformation om riksdagsarbetet som kungörandet i tidningarna innebär. Närvarande: (), (), KarinSöder (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). 1 1982/83. JuU1982/83: ly
yttr · G605KrU1 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:1 y omstatliga byggnadsarbeten på kulturområdet m. m. 1982/83:100 bil, 10delvis) Genom beslut harutbildningsutskottet berett kulturutskottet tillfälle att yttra sig överproposifion 1982/83:100 bilaga 10 punkterna I 1 Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde och I 2 Inredning och utrustningav lokaler vid högskoleenheterna m. m. i de delar som berör kultumtskottetsverksamhetsområde. Kultumtskottethar inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag såvitt de avserkulturändamål. Närvarande:Ingrid (), (), (), Karl-EricNortby (c), (), (), (),(), (), (), (m),(), () och (). Tryckeri, 1983 1 1982183 13 saml. KrU1982/83:1 y
yttr · G605KU1 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83: ly omförslag till ny lag om Sedan en av riksgäldsfullmäktige tillsatt kommittéförra året lagt fram ett. förslag till lag med instruktion förriksgäldskontoret (Förs. 1980/8,1:19) beslöt finansutskottet den 1 december1981 efter .det att; remissyttranden över förslaget avgetts avkonstitutionsutskottet, revisorer och riksbanksfullmäktige, att somett led i den fortsatta beredningen av ärendet tillsätta en särskildutredningsgrupp för viss överarbetning av förslaget. Utredningsgruppen sombestått av riksbankschefen , riksgäldsdirektören ochfinansutskottets kanslichef har redovisat resultatet avsitt arbete i en promemoria dagtecknad . Utredningsgruppen isin tur har biträtts av en expertgrupp. Finansutskottethar berett , riksbanksfullmäktige, riksgäldsfullmäktige och revisorer tillfälle att yttra sig över promemorian. Detförslag till lagstiftning om riksgäldskonto.r.e:t som utredningsgruppen : lagtfram ansluter sig nära till riksgäldsfullmäktiges förslag. Vissa avvikelserfinns dock. a. föreslår utredningsgruppen att den nya lagen i principendast skall innehålla de grundläggande reglerna om riksgäldskontoretsverksamhet. När det gäller upplåningsverksamhet understrykerutredningsgruppen behovet av en nära samordning med valuta- ochkreditpolitiken. Efter mönster av vad som f. n. gäller föreslås vidare reglerom för vilka ändamål lån får tas upp. Likaså efter förebild av nuvarande reglerinnehåller förslaget bestämmelser, som förhindrar att i princip eviga lån gesut. Vissa ändringar föreslås när det gäller möjligheter attbesluta om ackord och eftergift samt om kontorets organisation m. m. a. börmandatperioden för riksgäldsdirektören liksom vara högst tre år.Lagstiftningen föreslås träda i kraft . I den av utredningsgruppen framlagda promemorianbehandlas bl. a. nuvarande former för samarbete mellan ochriksgäldskontoret. I utredningsgruppens uppdrag har emellertid inte ingått attframlägga några förslag om hur den framtida samordningen mellan ochriksgäldskontoret skall ske. Omarbetningen av förslaget till ny lag omriksgäldskon- 1 1982/83. KU1982/83:1 y KU 1982/83: ly 2 torethar varit av huvudsakhngen redaktionell natur. Utredningsgruppen har därföransett att några materiella förändringar av förutsättningarna förriksgäldskontorets verksamhet inte bör ske . Med hänsyn till utveckhngen avkreditpohtiken och statens utlandsupplåning framstår detemellertid enligt utredningsgruppen som befogat att frågan om samordning mellande båda verkens verksamhet blir föremål för en närmare utredning i annatsammanhang. Utskottethar från de synpunkter utskottet har att beakta inte funnit anledning tillerinran mot det nu framlagda lagförslaget. Skulle en förändring komma attaktualiseras beträffande resp. riksgäldskontoretskonstitutionella ställning förutsätter utskottet att frågan underställsutskottets prövning. Närvarande:Olle (), (), (), Berfil Fiskesjö (c),(), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (), (vpk), (), () och ().
yttr · G605KU2 · 1982-12-31 00:00:00 — yttrande 1982/83:2 y över förslag till lag om ändring i lagen (1956:618) omallmänna sammankomster (prop. 1982/83:9) har berettkonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1982/83:9 i vadavser förslaget till ändring i lagen (1956:618) om allmänna sammankomster. Iärendet har väckts motion 1982/83:21 av i (s) medyrkande om avslag på propositionen i dess helhet. I motionen pekas på denbristande samstämmighet som med förslagets genomförande kan komma att rådamellan lagen om allmänna sammankomster och regler i lokala ordningsstadgor. Konstitutionsutskottetgör följande bedömning. Från de synpuntker utskottet har att företräda finns detinget att erinra mot de ökade möjligheter lagförslaget ger att utan tillståndav polismyndighet anordna en allmän sammankomst för framförande av konstnärligtverk. Som framgår av motionen förekommer det i lokalaordningsstadgor regler som kräver tillstånd för konstnärliga framträdanden, omdessa inte är att betrakta som sammankomster. Åven om detta inte kan anses ståi direkt strid mot regeringsformens regler om mötesfrihet anser utskottetliksom föredragande statsrådet att det finns skäl att ifrågasätta behovet avsådana föreskrifter när nu lättnader föreslås införda i tillståndskravet enligtlagen om allmänna sammankomster. Redan den föreslagna bestämmelsen i lagen omallmänna sammankomstern kommer sannolikt att vid tillämpningen ge upphov tillgränsdragningsproblem. Tillämpningssvårigheterna ökar självfallet om man itillståndsfrågan jämsides med lagen om allmänna sammankomster också måstebeakta föreskrifter i lokala ordningsstadgor. Det vore därför att föredra omföreskrifter av denna innebörd upphävdes. Det bör enligt utskottets meningankomma på regeringen att närmare överväga denna fråga. Med det anförda godtar för sin delpropositionens förslag till lag om ändring i lagen (1956:618) om allmännasammankomster. 1 1982/83. KU1982/83:2 y KtJ-198/832 yi 154 Närvarande: (),(), (), 355 (), (), KurtOve (), 056 (). i (m),(), 357 StureThun (s), ElisabétH*-pteetwood-(m),'''fi'"Åhflärid (fp), 358 (vpk), () och i (s).
yttr · G605KU3 · 1982-12-31 00:00:00 — yttrande 1982/83:3 y över motion om samordningsfrågor inom det socialpolitiskabidragssystemet harberett utskottet tillfälle att avge yttrande över motion 1982/83:43 av GötheKnutson (m) som väckts med anledning av proposition 1982/83:3 omsamordningsfrågor inom det socialpolitiska bidragssystemet. Utskottet begränsarsitt yttrande till frågorna om lagreglering av olika dataregister påsocialförsäkringsområdet samt om ansvaret för sjukförsäkringsregistret(hemställan p. 1 c och 4). Enligt motionen bör registerinnehållet i system som rörenskilds förhållande lagregleras. Detta är, menar motionären, en väsenthgdatapohtisk uppgift därför att den skulle återföra de nästanokontrollerade systemerarna och programmerarna till normala beslutsvägar. Detnu använda datasystemet för socialförsäkringar har så lång återståendelivslängd att en registerlag måste utarbetas. Behovet av en registerlag framgårenligt motionen även av det faktum att registeransvaret ännu inte blivit klartdefinierat trots att systemet har varit i bruk . För att undanröjadenna oklarhet föreslår motionären ett tillägg i lagen om allmän försäkring,enligt vilket allmän försäkringskassa är registeransvarig enligt datalagen förde försäkrade som är inskrivna hos kassan. Enligt utskottets uppfattning finns det skäl att i detfortsatta utredningsarbetet på socialförsäkringsområdet överväga den imotionen upptagna frågan om lagreglering av innehållet i olika register.Utskottet vill i sammanhanget dock erinra om att datalagstiftningskommittén (Ju1976:05) har i uppdrag att utreda möjligheterna att införa en generellpersonregisterlag. Enligt direkfiven till utredningen bör en generellpersonregisterlag emellertid inte hindra att man även väljer attreglera vissa register särskilt. Frågan om registeransvar enligt datalagen prövas avdatainspektionen. Ansvaret för socialförsäkringens register åvilar f. n.riksförsäkringsverket. Enligt vad utskottet inhämtat från datainspektionenövervägs dock en ändring innebärande att registeransvaret skulle delas mellanverket och försäkringskassorna. I motionen föreslås att registeransvaret läggsenbart på kassorna. Utskottet vill i denna fråga endast anföra att det frånintegritetssynpunkt är av största vikt att det råder klarhet om ansvaret förolika dataregister. 1 1982/83. KU1982/83:3 y KU 1982/83:3 y Närvarande:Olle (), (), (), Hans Nyhage(m), (), (), i (m),(), (), (), (vpk), (), (), () och ().
yttr · G605KU4 · 1982-12-31 00:00:00 — yttrande 1982/83:4 y om vissa närradiofrågor (prop. 1982/83:52) har berett konstitutionsutskottettillfälle att yttra sig över nämnda proposition samt de med anledning av dennaväckta motionerna. Utskottetavgav yttrande till kulturutskottet över proposition 1981/82:127 omnärradioverksamhet jämte motioner (KU 1981/82:16 y). I detta yttrande erinradeutskottet bl. a. om att utredning pågår om en ny yttrandefrihetsgrundlag.Utredningens arbete beräknas vara avslutat . Som utskottet anförde idet nämnda yttrandet får det i anslutning till detta lagstiftningsarbeteförutsättas att en översyn sker av närradiolagens bestämmelser frånyttrandefrihetssynpunkt. Iövrigt föranleder den nu aktuella propositionen inte något uttalande frånyttrandefrihetssynpunkt. Närvarande:Olle (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (), (), (), () och Hans Peterssoni (vpk). avAnders (), Hans Nyhage (m), i (m), ElisabethFleetwood (m) och () som anser att den del av utskottetsyttrande som börjar "I övrigt" och slutar "uttalande frånyttrandefrihetssynpunkt" bort ha följande lydelse: Utskottet vill understryka vikten av störstamöjliga etableringsfrihet i etern. Denna fråga är av central betydelse frånyttrandefrihetssynpunkt. Mot denna bakgrund bör utbyggnaden avnärradioverksamheten ske i den takt som närradioföreningarna påkallar. Dennuvarande kulturministern har gett uttryck för denna uppfattning. mening bör vidare närra-diolagen ges ett sådant innehåll att detblir möjligt för närradioföreningarna att använda sig av egna sändare somgodkänts av . 1Riksdagen 1982/83. GOTAB 7,M!i2 1982 KU1982/83:4 y
yttr · G605KU5 · 1982-12-31 00:00:00 — yttrande 1982/83:5 y om vissa frågor rörande skattereduktion förfackföreningsavgift (prop. 1982/83:50) har berettkonstitutionsutskottet tillfälle att avge yttrande över nämnda propositionsåvitt avser förslaget om skattereduktion för fackföreningsavgift. Som framgårav ett till propositionen fogat förslag till särskild lag i detta avseendeskall enligt 2 § underiag för beräkning av skattereduktion vara medlemsavgiftsom den skattskyldige visar sig under inkomståret ha erlagt tillarbetstagarorganisationen, dock högst . Med arbetstagarorganisationförstås sådan organisation som avses i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet. Enligt vad skatteutskottet under sin beredning av ärendetinhämtat från () förutsätter en rätt till skattereduktionför fackföreningsavgift att storleken av influtna medlemsavgifter kankontrolleras. Denna kontroll måste enligt RSV-om man inte skall komma iadministrativa orimligheter - ske centralt och inte hos taxeringsnämnderna.Avsikten är därför att verket skall begära in magnetband från de fem stora förbundenför att förenkla förfarandet vid beskattningen. Den fråga som föranlettskatteutskottet att bereda tillfälle att yttra sig iärendet är huruvida denna kontroll av magnetbanden, som innehåller uppgifter omvilka medlemmar som betalat avgifter och storleken av avgifterna, kan ansesstrida mot bestämmelser i regeringsformen. Från de synpunkter har att beaktafinns ingen anledning till erinran mot propositionens lagförslag, vilket somnyss framgått vilar på förutsättningen att rätten till skattereduktion skallgrundas på vad den skattskyldige inför taxeringsnämnden visar sig ha erlagt imedlemsavgift till arbetstagarorganisationen. Vad gäller kontrollfrågorna ärdet enligt bestämda mening nödvändigt att finna enlösning som inte kränker den enskildes integritet. Utskottet förutsätter attdenna vikfiga principiella fråga, som inte berörs i propositionen, nogaövervägs av regeringen och därefter underställs . anfört i detta avseende bör ges regeringen fill känna. 1 1982/83. KU1982/83:5 y KU1982/83:5 y 2 Närvarande: (), (), YngveNyquist (s), (), Hans Nyhage (m), (),(), i (m), (), StureThun (s), (), (), (), BrittaHammarbacken (c) och i (vpk). av (), Hans Nyhage (m), iVärmdö (m), (), (), ()och () som anser att den del av utskottets yttrande sombörjar "Från de" och slutar "till känna" bort ha följandelydelse: Som framgått föreligger oklarhet i den utomordentligtviktiga frågan hur skattekontrollen skall utformas enligt det framlagdalagförslaget. Enligt utskottets mening bör lagrådet och datainspektionen hörasinnan fattar beslut i frågan.
yttr · G605LU2 · 1982-12-31 00:00:00 — över proposition1981/82:213 om avveckling av vissa statliga fonder har beslutat bereda lagutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1981/82:213 om avveckling avvissa statliga fonder jämte eventuella motioner. Propositionen har inteföranlett några motioner. Ipropositionen föresläs att vissa statliga fonder upplöses och att de medel somdärvid frigörs förs över till statsbudgeten. Förslaget avser fonder som intehärrör från donationer och som har förlorat sin betydelse därför att de behovsom fonderna skall fylla är föråldrade eller numera tillgodoses av staten. mening torde civilrättsligt sett hinder inte föreligga attupplösa de i propositionen angivna fonderna. Frän de synpunkter somlagutskottet har att beakta finns således ingen erinran mot bifall till propositionen. Propositionen föranleder iövrigt inga uttalanden från lagutskottets sida. (), (), (), (), (), i (s), (),(), (), (). (), (), (), Per (vpk) ochInga-Britt ()*. *Ej närvarande vid betänkandets justering. Tryckeri, 1982 1 1982/83. LU1982/83:2 y
yttr · G605SfU2 · 1982-12-31 00:00:00 — överproposition 1981/82:213 om avveckling av vissa statliga fonder Genom beslut harfinansutskottet berett socialförsäkringsutskottet tillfälle att avge yttrandeöver proposition 1981/82:213 om avveckling av vissa statliga fonder. Socialförsäkringsutskottetfår anföra följande. Till grund för propositionen ligger en utredning (SOU1982:12) Avveckling av vissa statliga fonder. I propositionen, som följerutredningen, föresläs att vissa statliga fonder som inte längre fyller någonsjälvständig funktion skall upplösas och att de medel som därvid frigörs skallöverföras till statsbudgeten. Den avgjort största fonden av dem som föreslåsavvecklade är folkpensioneringsfonden, vars bokförda tillgångar den 30 juni1981 uppgick till . Folkpensioneringsfonden är den enda av fonderna som berörsocialförsäkringsutskottet, varför utskottet begränsar sitt yttrande tillfrågan om avveckling av denna fond. Folkpensioneringsfonden förvaltas av riksförsäkringsverketförutom i vad avser placeringsfrågor. Någon fondering till fonden sker intelängre och avkastningen levereras till statsverket. Utgifterna för folkpensioneringenfinansieras i stället med anslag över statsbudgeten. Bland fondens tillgångarfinns sjukhus i med ett bokfört värde avdrygt 2 milj. kr. Sjukhuset drivs av AB Kurortsverksamhet, vars helaaktiekapital (nominellt , bokfört värde .) ägs av fonden. Vidareäger nämnda bolag i sin tur AB Kuranstalt, som bl. a. driver ett sjukhusi . I remissyttrande över utredningens förslag harriksförsäkringsverket avstyrkt den föreslagna avvecklingen avfolkpensioneringsfonden av två skäl. För det första skulle en sådan avvecklinginnebära ett så stort ingrepp i verkets fondförvaltning att det skulle äventyraförvaltningen av de kvarvarande fonderna. Denna fråga borde därför, enligtverkets mening, anstå i avvaktan på ett förslag som rör verkets helafondförvaltning. Det andra skälet till verkets ståndpunkt är frågan om vilkakonsekvenser fondens avveckling skulle få för sjukhusen i och Tranås.Enligt verkets mening måste frågan om huvdmannaskapet för dessa sjukhus lösasoch sjukhusen måste i avvaktan härpå vara ekonomiskt garderade. Departementschefen anför i propositionen att urfondförvaltningssynpunkt är skälen för att avveckla ävenfolkpensioneringsfonden starka och invändning är inte avden arten att det finns anled-1 1982/83. SfU1982/83:2 y SfU 1982/83:2 y 2 ningatt frångå denna uppfattning. Vad gäller de två sjukhus som ingår bland fondenstillgångar avses frågan om deras framtida huvudmannaskap bli föremål förutredning. I avvaktan på resultatet av denna utredning förordardepartementschefen att så stor del av fondens tillgångar står kvar som behövsför att ekonomiskt gardera sjukhusen och de aktiebolag som driver dessa. Utskottethar inte några invändningar mot den föreslagna avvecklingen avfolkpensioneringsfonden. Utskottet förutsätter dock att regeringen i sinaföreskrifter om avvecklingen av fonden beaktar den ekonomiska tryggheten för debåda sjukhusen i resp. och för de aktiebolag som driver dessasjukhus. Närvarande:Sven Aspling (s), (), (), (),(), (). (), (), (), (), (), (), (vpk), () och ().
yttr · G605UU1 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83: ly beslutade attbereda övriga riksdagsutskott tillfälle att yttra sig över Förslag 1981/82:22om utskott jämte följdmotioner. konstaterar att utskottskommitténbeslutat att inte lägga fram något förslag som berör utrikesutskottetsställning eller funktioner. Inte heller har något förslag i dessa hänseendenväckts i motionerna eller vid utrikesutskottets behandling av detta ärende. Utrikesutskottetfinner därmed ingen anledning att för sin del kommentera utskottskommitténs förslageller de i anledning därav väckta motionerna. Utskottetvill emellertid i detta sammanhang erinra om den av regeringen aviseradedepartementsreformen och förbehåller sig att senare ta upp frågor som i sambanddärmed eventuellt skulle kunna beröra utrikesutskottets kompetensområde. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), (),(c), (), (), Axel (),(), (), (),(), (vpk), (), ()och (). 1Riksdagen 1982/83. 9 saml Nr 1 y UU1982/83: ly UU 1982/83: ly 2 avBertil Måbrink (vpk), som anser att partiernas deltagande på lika villkor iutskottens arbete är av grundläggande betydelse. Utskottet borde därför i sittyttrande över Förslag 1981/82:22 om utskott tagit ställning till ochbiträtt förslagen i motionerna 1981/82:296 och 1981/82:2537 om partirepresentationeni riksdagsutskotten.