yttr · G605AU1 · 1982-12-31 00:00:00 — yttrande 1982/83: ly har begärt arbetsmarknadsutskottetsyttrande över motion 1981/82:1712 av () och (). får med anledning härav anföra följande. Motionärerna begär en utredning omde partssammansatta domstolarnas funktion och sammansättning i olika typer avmål. De anser det vara otillfredsställande att sådana domstolar har att dömaäven i mål där en tredje part är inblandad utan att vara representerad idomstolen. Arbetsdomstolen och dess sammansättning Till utskottets beredningsområdehör verksamheten vid arbetsdomstolen som har partssammansättning. Arbetsdomstolen är i sin dömande verksamhet normaltsammansatt av sju ledamöter. Av dessa är tre s. k. ämbetsmannaledamöter,nämligen ordföranden, vice ordföranden och en tredje ledamot. De utses avregeringen bland personer som inte kan anses företräda arbetsgivar- ellerarbetslagar-intressen. Dessa intressen företräds av övriga fyra ledamöter, tvåfrån arbetsgivar- och två från arbetstagarsidan. Arbetsdomstolen har betydligt fler ledamöter än de somdeltar vid handläggningen av de enskilda målen. Antalet ordinarie ledamöterfrån arbetsgivarsidan uppgår sålunda till sju och motsvarande antal frånarbetstagarsidan till sex. De utses av regeringen enligt följande: Antal Utses på förslag av 1 (representerarstaten som arbetsgivare och utses liksom äm- betsmannaledamöterna direkt av regeringen) För var och en av de ordinarieledamöterna (utom domstolens tre ordförande) finns tre ersättare. De utses isamma ordning som ledamöterna AU1982/83: ly AU1982/83: ly 2 med det undantaget att Centralorganisationen /SR harrätt att föreslå två av ersättarna för tjänstemannaledamöterna. Mot bakgrund av den aktuellamotionens yrkande om utredning beträffande partssammansatta domstolar tarutskottet i detta yttrande upp frågan om arbetsdomstolens sammansättning. Somovan redovisats är domstolen sammansatt av såväl ledamöter som skall varafristående från partsintressena som företrädare för arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer. Frågan om vilka arbetsmarknadsorganisationer som skall harätt att föreslå ledamöter i arbetsdomstolen övervägdes på nytt vid tillkomstenav lag om rättegången i arbetstvister (se prop. 1974:77 s. 115-116). Idet sammanhanget framfördes önskemål om att dittills orepresenterade huvudorganisationerpå både arbetsgivar- och arbetstagarsidan skulle få rätt att bli företrädda idomstolen. Dessa önskemål avvisades emellertid. Som skäl härför anfördes attarbetsgivar- och arbetstagarledamöterna har till uppgift att filiföra domstolensakkunskap om avtalsförhållanden och synsätt på arbetsmarknaden. De är såledesinte att betrakta som intresserepresentanter eller talesmän för parterna imålen. Därutöver ansågs det önskvärt att arbetsdomstolenssammansättning inte växlar från mål till mål utan hålls så som möjligtför att säkra kontinuiteten i dömandet. Detta leder till att endast ett fåtalorganisationer kan bli representerade i domstolen. Vid valet mellanorganisationerna har deras representativa bredd av naturliga skäl fått fällautslaget liksom organisationernas möjligheter att vidkollektivavtalsförhandlingar och på annat sätt påverka rättsutvecklingen påarbetsmarknaden. Utskottet anser att de motiv som ligger bakom arbetsdomstolensnuvarande partssammansättning alltjämt är bärande. En allmänt hållen kritik avdet slag som framförs i motionen och som innebär att arbetsdomstolen i sindömande verksamhet skulle påverkas av obehöriga intressen kan utskottet intedela. Granskar man exempelvis arbetsdomstolens avgöranden då en av de icke representerade arbetstagarorganisationerna,arbetares centralorganisation (SAC), varit part, finner man att SACvisserligen förlorat i vissa fall men vunnit i andra, därav även mål avprincipiell betydelse. Med tillägget att de allmänna reglerna om domarjäv ävengäller vid arbetsdomstolen avstyrker utskottet därför för sin del detframställda utredningsyrkandet. AU 1982/83: ly 3 Närvarande:Frida (), (), (), (), (), (), (), KarinFlodström (s), (), (), (), Lars-OveHagberg (vpk), (), () och tredje vicetalmannen ().