yttr · G605FiU7 · 1982-12-31 00:00:00 — 1982/83:7 y över proposition 1982/83:150 (kompletteringspropositionen)i vad avser bilaga 1 momenten 10-15 vissa ändringar i skattelagstiftningen har den 26 april1983 beslutat bereda finansutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1982/83:150 (kompletteringspropositionen) i vad avser bilaga 1momenten 10-15 i hemställan jämte motioner. Utskottet behandlar i detta yttrande frågorna om - finansieringav skattereformens andra steg , - regeringens förslag till finansiering av dearbetsmarknadspolitiska insatserna, - förslagenangående kortare kredittider för vissa punktskatter. Regeringen redovisar ikompletteringspropositionen det andra steg i den ekonomiska politik regeringeninledde , som innebar en kombination av expansiva och åtstramandeåtgärder som utgjorde kärnan i vad som kallades den tredje vägen, att vi bådeskall arbeta och spara oss ur krisen. Genom devalveringen förbättrades denkonkurrensutsatta sektorns konkurrenskraft. beslutade omett investeringsprogram omfattande energiförsörjningen, byggsektorn ochtransportväsendet. Med dessa åtgärder skapades förutsättningarna för att brytaden nedåtgående utvecklingen. Genom konkurrensförbättringen stimulerasefterfrågan på svenska produkter både på exportmarknaderna och pä hemmamarknadensamtidigt som den inhemska efterfrågan hälls tillbaka. Det innebär attinvesteringar, produktion och sysselsättning stimuleras medan konsumtionenhälls tillbaka. De vidtagna åtgärderna får efter hand effekter päsysselsättningen. För att ocksä nä omedelbara effekter och minska en växandearbetslöshet har regeringen föreslagit omfattande arbetsmarknadspolitiskaätgärder. Regeringen har med sin politik visat att sysselsättningenprioriteras. Genom en mycket stram budgetbehandling har regeringenbidragit till att efterfrågan från hemmamarknaden hålls tillbaka.Budgetunderskottet beräknas bli ungefär oförändrat nästa budgetår jämfört medunder innevarande är. Dessa åtgärder följs nu upp i kompletteringspropositionengenom åtgärderna för att dämpa inflationens tillväxt och begränsa tillväxten i 1 1982/83. FiU1982/83:7 y FiU1982/83:7 y 2 Det framstår som ett oavvisligt krav föratt komma till rätta med obalanserna i vår ekonomi att budgetunderskottetstillväxt begränsas. Utskottet kommer i sitt betänkande 1982/83:50 att närmareutveckla sin syn på regeringens förslag och den ekonomiska utvecklingen. Utskottetvill emellertid i detta sammanhang slå fast följande huvudpunkter i en politiksom skall kunna leda till att minska obalanserna i samhällsekonomin. Det är nödvändigt att devalveringenskonkurrensförbättrande effekter tillvaratas genom att kostnadsutvecklingenhålls tillbaka. Omsorgen om sysselsättningen nödvändiggör vissaarbetsmarknadspolitiska ätgärder. Kostnaden härför måste bäras av alla, dvs.åtgärderna mäste finansieras sä att inte budgeten försvagas, vilket på siktskulle kunna undergräva de sysselsättningspolitiska strävandena. Ett nödvändigt krav för att komma till rätta medobalanserna i den svenska ekonomin är att budgetunderskottets tillväxtbegränsas. Med utgångspunkt i dessaställningstaganden övergår utskottet till att redovisa sin syn på de framlagdaskatteförslagen i kompletteringspropositionen och de i samband därmed väcktamotionerna. Den reformering avinkomstbeskattningen som beslutades av vären 1982 utgör ett centraltinslag i en ekonomisk politik för att återvinna balansen i den svenskaekonomin. Reformen innebär en sänkning av marginalskatterna someffekterna av avdragsrätten för underskottsavdragen begränsas. I samband medriksdagsbeslutet bestämdes den ärliga uppräkningen av den s. k. basenhetenför . Reformen totalfinansieras och genomförs i treungefär lika stora etapper. Första etappen 1983 finansierades genom att enallmän löneavgift om infördes. uttalade inför riksdagsbeslutet (FiU1981/82:6 y) att det är en styrka om en skattereform av den aktuellaomfattningen kan genomföras med stöd av en bred parlamentarisk majoritet.Saknas detta stöd är det stor risk, anförde utskottet, att reformen förlorar itrovärdighet och inte får den avsedda ekonomiska stimulanseffekten. vågar då inte utgå från att de nya reglerna verkligen skall blibestående. Utskottet ansåg det vidare värdefullt att skattepolitiken lades fastför framöver. Det är en förutsättning för att hushållen skall kunnaplanera sin ekonomi och agera på ett rationellt sätt. Utskottet erinrade isammanhanget om att reformens uppläggning förutsätter att såväl finansieringensom effekterna av marginalskattesänkningen beaktas i avtalsförhandlingarna påarbetsmarknaden. Även i detta avseende torde förutsättningarna bli gynnsammaregenom att bred förankring kunnat uppnäs, anförde utskottet. FiU1982/83:7 y 3 Beträffande finansieringen skrevutskottet att det för , och socialdemokraterna hela tidenhar stått klart att skattereformen i sin helhet måste finansieras på sä sättatt budgetsaldot inte försämras till följd härav. I principöverenskommelsenfrån 1981 angavs att detta skulle ske genom en höjning av arbetsgivaravgifteneller genom införande av en vidare produktionsfaktorskatt. Kostnaden förreformens första steg täcktes genom att en allmän löneavgift om infördes1983. Dennahuvudlinje kvarstår alltjämt som ett finansieringsalternativ. Beträffande finansieringen av reformens andra steg för är1984 återkommer regeringen i kompletteringspropositionen. Ett centraltinslag i den framtida ekonomiska politiken är åtgärderna mot inflationen. Regeringenanför att när det gäller den inhemska inflationsprocessen har betydelsefullasteg i riktning mot en lägre inflationstakt tagits i årets avtalsrörelse.Avtalen innebär bl. a. att lönekostnaderna i avsevärt lägreomfattning än kommer att belastas av s. k. överhäng. Det gäller nu att fortsätta på den inslagna vägen ochytterligare hålla tillbaka kostnadsökningen under kommande är. Finansieringenav skattereformens andra steg - som gäller 1984 - kan i detta sammanhang spelaen betydelsefull roll. En höjd arbetsgivaravgift i enlighet med överenskommelsenär 1981 skulle innebära en lönekostnadsstegring med åtminstone 1,. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det andrasteget i skattereformen i stället finansieras genom att energiskatterna höjs.Regeringen föreslär således att bensinskatten höjs med per liter, attskatten pä eldningsolja höjs med . per m\ samt att elskatten höjs med 1,2öre per kWh. Även kilometerskatten bör höjas. Helårseffekterna av detta blir enbudgetförstärkning med ca , varvid hänsyn tagits till vissaenergipolitiskt motiverade åtgärder. I partimotionerna från (2431) och (2432) står man alltjämt kvar vid att skattereformensandra steg skall genomföras och att det bör finansieras. I motion 2435 (vpk) yrkas att skatteöverenskommelsenavseende 1984 rivs upp, dvs. att marginalskattesänkningen inte genomförs somplanerat. Mot bakgrund av vad utskottet redovisat om behovet att reformeraskattesystemet och med den breda parlamentariska enighet som råder beträffandedetta anser utskottet att reformens andra steg 1984 bör genomföras. Utskottetavstyrker således från sina utgångspunkter motsvarande yrkanden i motion 2435(vpk). Detta innebär också att utskottet för sin del inte kan tillstyrka vadsom anförs i motion 2418 (m) om inriktning av skattepolitiken. I motionerna 2431 (c) och 2432 (fp) anser man attregeringens förslag att avstå från att höja löneavgiften eller införa proms ochi stället höja energiskatten på olja och elkraft för att finansieraskattereformens andra etapp är en bättre dellösning av finansieringsfrågan.Regeringens förslag till finansiering av återstoden är man dock tveksam inför.Från FiU1982/83:7 y 4 sida kan man inte acceptera förslagen att höjakilometerskatten eller skatten på bensin. Man föreslär i stället att manfinansierar återstoden av reformkostnaden genom att slopa avdragsrätten förfackföreningsavgifter. menar att skillnaden mellan vad höjdaskatter pä olja och elkraft ger och vad kostnaden för reformen uppgår till börfinansieras genom besparingar. Dessutom menar man att man inte behöverfinansiera den del av reformens andra etapp, som innebär sänkt marginalskattmed en procentenhet i intervallen mellan 8 och 12 basenheter och som riksdagenhösten 1982 beslutade skulle genomföras redan i samband med reformens förstaetapp är 1983. Denna del av reformen finansierades emellertid inte . I motion 2432 (fp) föreslås också en justering avbasenheten för inkomstskatteskalan . Kostnaden för denna åtgärdföreslås delvis finansierad genom att avdragsrätten för fackföreningsavgiftenslopas. Även i motion 2431 (c) aviseras ett eventuellt förslag om höjning avbasenheten med . Utskottet vill med anledning avförslagen i propositionen och motionerna angående finansiering avskattereformens andra steg anföra följande. Utskottet anser, liksom , att det är viktigt attskattepolitiken, liksom politiken i övrigt, utformas med ett så brettparlamentariskt underlag som möjligt. Det är förutsättningen för att enskildaoch näringsliv skall kunna fä stabila spelregler i fråga om lagar, skatter ochavgifter. Utskottet ser därför med oro på den splittrade bild somframträder mellan propositionen och motionerna beträffande genomförandet av denandra etappen av skattereformeringen. Det vore värdefullt - inte minst förtilltron till möjligheten att klara landet ur den ekonomiska krisen - om ettbrett parlamentariskt underlag kunde skapas för de åtgärder som måste vidtas. Utifrån det statsfinansiella läget och den inriktning somden ekonomiska politiken bör ha ter det sig enligt utskottets mening absolutnödvändigt att genomförandet av skattereformens andra steg totalfinansieras.Det statsfinansiella läget har inte förbättrats sedan beslutade omskattereformen, även om de allmänna ekonomiska utsikterna ser ljusare ut nu änför ett är sedan. En ofinansierad inkomstskattesänkning av den nu aktuellaomfattningen skulle kunna urholka syftet med devalveringen, nämligen att stärkanäringslivets konkurrenskraft och omfördela resurserna till denkonkurrensutsatta sektorn. Den ökade efterfrågan som skulle bli följden skulleomedelbart leda till en ökad import och försämra utrikesbalansen. Enligt utskottets mening bör också den del avskattereformeringen som genomfördes , sänkningen av marginalskattenmed en procentenhet i intervallen frän 8 till 12 basenheter, som beräknaskosta ca 750 milj. kr. finansieras är 1984 som ursprungligen planerades. Enmotsvarande inkomstförstärkning är således nödvändig och får anses vara enförutsättning för skatteöverenskommelsen 1981. Enligt utskottets mening uppgårsåledes FiU1982/83:7 y 5 Beträffande finansieringssättet anser utskottet i likhetmed regeringen, och att en finansiering avskattereformen 1984 med höjda energiskatter i stället för höjd löneavgift äratt föredra. Utskottet ser flera fördelar med denna ändrade finansiering. Genomatt löneavgiften inte höjs blir dels de totala ökningarna avarbetskraftskostnaderna mindre, dels så skapar det ett utrymme för att iavtalsförhandlingarna också ge utfallet en fördelningspolitiskt acceptabelprofil. För kommuner och landsting innebär det avsevärda lättnader om intelöneavgiften höjs. Möjligheterna till viss expansion och sysselsättningsökning1984 bör därigenom öka väsentligt. Utskottet ställer sig mot bakgrund av de fallandeinternationella oljepriserna positivt till att energiskatterna höjs på olja.Härigenom bibehålls det starka intresset för oljeersättning och energisparande.Detta bidrar till att minska vårt oljeberoende och förbättra vårbytesbalans. För att skapa konkurrensneutralitet mellan energislagentillstyrker utskottet också att elskatten höjs, som regeringen föreslagit. Meddessa förslag till höjningar beräknas statsinkomsterna öka med 2,2 miljarderkronor räknat för helår. Av skattereformens kostnader för helåret återstår såledesatt finansiera ca . Regeringen föreslår höjd kilometerskattoch höjd skatt pä bensin. I motion 2431 (c) föreslås i stället attavdragsrätten för fackföreningsavgifter slopas och i motion 2432 (fp) föreslässom alternativ att besparingar görs. Avdragsrätten för fackföreningsavgifter infördes somett led i strävandena att underlätta för parterna pä arbetsmarknaden att träffaavtal pä en ansvarsfull nivå. Genom avdragsrätten skapades enbeskattningsmäs-sig likställighet mellan arbetstagarnas och arbetsgivarnasorganisationsavgifter. Enligt vad som kan utläsas tycks också avtalen haslutits pä en ansvarsfull nivå. Utskottet ser det därför inte som en lämpligåtgärd att nu avskaffa denna avdragsrätt. Utskottet avstyrker därförfrån sina utgångspunkter en sådan delfinansiering av skattereformen är 1984. Förslagen i motion 2432 (fp) innebär enligt utskottetsmening att man fränträder överenskommelsen om reformering av skattesystemetredan för 1984 såväl vad gäller innehållet som finansieringen. Den i sambandmed riksdagsbeslutet om skattereformen uttalade principen, att skatteomläggningenskall totalfinansieras, mäste fullföljas. Därvid är det uteslutet att blanda inskilda slag av besparingar varom enighet inte råder. Utgiftsbegränsningar avdetta slag bör prövas i ett budgetpolitiskt sammanhang, varvid defördelningspolitiska effekterna kan ses i ett vidare sammanhang och intekopplas till skatteomläggningen. De förslag som framläggs i motion 2431 (c) överensstämmerinte i särskilt stor utsträckning med förslagen i motion 2432 (fp). I motion2431 (c) ligger tyngdpunkten i besparingsförslagen pä engångsåtgärder medan imotion 2432 (fp) föreslås nedskärningar av livsmedelssubventioner,hyresrabatter FiU1982/83:7 y 6 och statsbidragen till kommunerna. Mot denna bakgrund anser utskottet att en delfinansieringav skattereformen 1984 med höjd bensin- och kilometerskatt är att föredraframför andra finansieringsalternativ. Bensinpriserna har sänkts kraftigt sedanhösten 1982. En höjning av skatten skulle därför kunna genomföras utan attprisnivån över drevs upp. De sänkta olje- och bensinprisernaleder till ökad konsumtion, vilket leder till belastning av utrikeshandeln.Utskottet konstaterar att f. n. tillhör de länder som har de lägstabensinpriserna i omräknat i svensk valuta. Våra nordiska grannländer harpriser som överstiger det svenska literpriset med -. Utskottetvill med skärpa betona att med sina betydande bytesbalansproblem inte ilängden kan bibehålla nästan lägsta bensinpriser. Höjningen avbensinskatterna som regeringen föreslagit motsvarar endast den sänkning som ägtrum . En höjning av bensinskatten är helt i linje med deenergipolitiska ställningstaganden som utskottet vill stödja. Med det anfördavill utskottet framhålla att det inte föreligger några sakliga skäl, vare sigstatsfinansiella, stabiliseringspolitiska, skattepolitiska ellerenergipolitiska, för att motsätta sig regeringens förslag att finansieraskatteomläggningen genom en väl avvägd höjning av energiskatten. Utskottet anser, som framgått, att det är absolutnödvändigt att finansiera skattereformen är 1984. Skulle skatteutskottet försin del finna att en höjning av bensinskatten inte vore lämplig måste andrafinansieringsvägar anvisas. Med hänsyn till vad utskottet anfört tidigare ombreda överenskommelser och behovet av stabila spelregler för hushåll ochnäringsliv anser utskottet att därvid får mellan de parter som avtalat omskattereformeringen prövas att antingen reducera den redan beslutadeskattesänkningen eller tillämpa den ursprungligen överenskomnafinansieringsvägen medelst arbetsgivaravgift eller proms. En höjdarbetsgivaravgift är ett sämre alternativ, eftersom den gördet avsevärt svårare att klara det inflationsmål om som uppsatts ikompletteringspropositionen. Det bör i sammanhanget uppmärksammas att om full effekt påstatsbudgeten av höjda energiskatter skall uppkomma måstehöjningarna träda i kraft . Detta synsätt har varitvägledande vid tidigare höjningar av energiskatterna. Finansieringen av de arbetsttwrknadspoUtiska insatsernaför 1983/84 I proposition 150 föresläsomfattande arbetsmarknadspolitiska insatser för att motverka en ytterligarestegring av arbetslösheten (bil. 2 och 3). De sammanlagda kostnaderna härföruppgår till ca 2 750 milj. kr. För dessa åtgärder har ca 1miljard kronor avsatts under posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto.Det betyder att för att budgetunderskottet inte skall försämras ytterligareutöver vad som framgår FiU1982/83:7 y 7 av det reviderade budgetförslaget måste återstodenfinansieras på annat sätt. För att finansiera dessa insatser föreslås ipropositionen att de höjningar som regeringen föreslagit för finansiering avskattereformen tidigareläggs trän till den 1 juli 1983.Därigenom förstärks statsinkomsterna med 1 870 milj. kr. Denna finansiering tillbakavisas helt i motionerna 2418(m), 2431 (c) och 2432 (fp), I den mån man godtar förslagen tillutgiftsökningar menar man att man genom besparingsåtgärder kan bereda utrymmeför dessa. I motion 2435 (vpk) accepteras höjningen av skatten påelkraft. Detta skulle ge drygt 400 milj. kr. Därutöver föreslåsanclia finansieringskällor, som utökad el-skatt för industriföretag (motsv, ca200 milj. ), omsättningsskatt pä börshandeln, utlandsinvesteringsavgift ochen särskild värnskatt, utformad som exempelvis en engångsskatt pä storaförmögenheter. Eftersom man i motion 2418 (m) ihuvudsak avvisar regeringens förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder serman sig inte heller ha anledning att acceptera regeringens förslag tillfinansiering. Utskottet anser att det är angeläget att vidta dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som regoiingen föreslår. Motiven härförutvecklar utskottet i betänkande 1982/83:50. Mot den bakgrunden ser inteutskottet någon anledning att i detta sammanhang närmare gä in på motionärernasställningstagande till förslagen om höjda energiskatter från . I motion 2431 (c) godtas i huvudsakregeringens förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För finansieringenhänvisar man till att man framlagt omfattande förslag till besparingar. redovisar närmare i betänkande 1982/83:50 utgör dessa besparingar iallt väsentligt en teknisk budgetavlastning på så sätt att en del av denutlåningsverksamhet som staten bedriver föresläs ske vid sidan av budgeten. Omdenna utlåning även skall ske på särskilda villkor vid sidan avbudgeten, skapar inte en sädan överflyttning ett ökat utrymme för finansieringav budgetunderskottet. Någon reell besparing görs i det fallet inte. Återstoden av motionärernas förslag till besparingar är avengångskaraktär, varav flera är under övervägande inom ,vilket redan framgår av kompletteringspropositionen. De har en helt annanekonomisk effekt än höjda energiskatter, som ju innebär en solidarisk medverkanfrån enskilda individer för att ge arbete åt de arbetslösa.Likviditetsindragningar har en helt annan innebörd. De kan under ingaförhållanden genomföras så att de träder i kraft . Frånsett dessa förslag leder motionärernasbudgetalternativ till ungefär samma budgetsaido som regeringens. Beaktar mandessutom att motionärerna inte accepterar de energiskattehöjningar regeringenföreslagit resulterar motionärernas budgetalternativ i ett större underskottän vad regeringen räknar med. Inkomstbortfallet budgetaret 1983/84 torde liggai storleksord- FiU1982/83:7 y 8 Utskottet kan mot dennabakgrund inte tillstyrka det budgetalternativ motionärerna företräder. I motion 2432 (fp) föresläsarbetsmarknadspolitiska åtgärder med en annan inriktning än vad regeringenföreslår. Den totala omslutningen blir emellertid av ungefär sammastorleksordning som enligt regeringens förslag. Sammantaget leder motionärernasbudgetalternativ till ett lägre underskott än vad regeringen beräknar. En stordel av åtgärderna för återhållsamhet i den offentliga sektorn läggs emellertidpä kommunerna. Utskottet har redan i sitt betänkande 1982/83:45 avstyrkt dessaåtgärder. Likaså har tidigare avvisat motionärernas förslag tillbesparingar inom sjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, ändrad beräkningav basbelopp samt vad gäller statsbidragen för den kommunala barnomsorgen. Av motionärernas besparingsförslag återstår dä endastnedtrappningen av livsmedelssubventionerna och slopande av hyresrabatter.Enligt utskottets mening är det fördelningspolitiskt oacceptabelt att på dettasätt finansiera arbetsmarknadspolitiska insatser med nedskärningar som ensidigtgäller transfereringar till de ekonomiskt sämst ställda grupperna i samhället. Utskottets slutsats leder till attde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna mäste finansieras med höjdaenergiskatter. Förslagen till skattehöjningar i motion 2435 (vpk) är allaav den arten att de inte kan införas inom erforderlig tid. Även om utskottetmot bakgrund av de stegrade omsättningssiffrorna på börshandeln kan ha vissförståelse för tanken att avgiftsbelägga denna handel, måste utskottetkonstatera att skatteförslagen i motionen skulle riskera få negativa verkningari form av bl. a. minskade nyemissioner och under alla omständigheter krävaomfattande utredningsarbete innan de kan genomföras. Den nivå som angetts -- saknar enligt utskottets mening all realism. Mot denna bakgrund finner utskottet att förslaget att höjaenergiskatterna redan från från utskottets utgångspunkterframstår som den lämpligaste åtgärden för att finansiera dearbetsmarknadspolitiska insatserna. Skulle skatteutskottet vid sin beredning avskatteförslagen finna att denna höjning eller tidigareläggning inte är lämplig,måste enligt utskottets mening andra finansieringskällor tillgripas. I annatfall blir det finansiella utrymmet för arbetsmarknadspolitiska insatserallvarligt reducerat. Det är enligt utskottets mening oacceptabelt att låtaäven aldrig så välmotiverade arbetsmarknadspolitiska insatser i nuvarandestatsfinansiella läge få leda till ett ytterligare ökat budgetunderskott. FiU1982/83:7 y 9 Kortare kredittid för vissa punktskatter LJtskottet har vid flera tillfällenuttalat att en förbättrad kassahållning kan ge väsentliga bidrag i arbetet medatt sanera statsfinanserna. De mest spektakulära effekterna är visserligen avengångskaraktär men därigenom minskar upplåningsbehovet och leder till atträntekostnaderna blir lägre. LJtskottet har i betänkande 1982/83:35närmare redovisat sin syn pä hur dessa åtgärder påverkar staten, företagen ochkreditmarknaden. De nu föreliggande förslagen i kompletteringspropositioneninnebär en engångsförstärkning med och minskaderäntekostnader med 100 milj. kr. 1 motion 2418 (m) yrkas avslag vad gäller förslagen omkortare kredittid för skatt på malt- och läskedrycker. Enligt utskottets meningär det värdefullt att redovisningsperioderna och betalningsfristerna görsenhetliga för samtliga punktskatter. Avvikelser skapar administrativasvårigheter och försvårar överblickbarheten i uppbördssystemet. Dessutom kansnedvridande effekter uppstå mellan olika sektorer och mellan importörer ochproducenter. Utskottet avstyrker för sin del bifall till motion 2418 ochtillstyrker propositionens förslag. Närvarande: (), (). (), (), (). (), (). (), (c). (), (), (), (vpk) och (). , , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande som på s, 1 börjarmed "Regeringen redovisar" och på s. 9 slutar med"propositionens förslag" bort lyda: Priserna på olja och bensin har iproducentledet fallit med . För de svenskakonsumenterna har utgiftsminskningen blivit av betydligt mindre omfattning tillföljd av att energipriserna till stor del utgörs av skatter och kostnader somej fallit i pris. Huvudförklaringen till det fallande råoljepriset är denlåga efterfrågan från industriländerna. Den djupa konjunktursvackan ivästvärlden gjorde FiU 1982/83:7 y 10 det omöjligt för OPEC att vidmakthålla sin tidigareprisnivå. Det är emellertid knappast att vänta att oljepriserna skall fortsättafalla i en uppåtgående konjunktur. Finansiering av skatteomläggningens andra steg 1984 Moderata samlingspartiet har alltidmotsatt sig tanken att en marginalskattesänkning måste finansieras med en likastor höjning av andra skatter. Det var en av våra främsta invändningar motskatteuppgörelsen 1981 mellan (s), (c) och (fp). Det finns flera skäl till att inte finansiera andra stegeti skatteomläggningen med energiskattehöjningar.